eunbil · H00N2B63EA · 2013-01-01 00:00:00 — U2012/6174/IS Rådets möte (utbildning, ungdom, kultur och idrott) Kommenterad dagordning inför samråd i MÅNDAGEN DEN 26 NOVEMBER 2012 (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) 2.(ev.) 3.Förslag till och rådets förordning om inrättande av – Unionens program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott (första behandlingen) Interinstitutionellt ärende: 2011/0371 (COD) Ordförandeskapets muntliga redovisning av lägesrapporten Vid antog ministrarna en s.k. partiell politisk överenskommelse i fråga om kommissionens förslag till nytt program inom utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott. Förslaget till partiell politisk överenskommelse behandlades i . Programmet för alla ska gälla för perioden –2020 och föreslås omfatta de programaktiviteter som täcks av Programmet för livslångt lärande, Ung och aktiv i , ett antal program inom högre utbildning som omfattar samarbeten med tredje land (bl.a. , Tempus, Alfa och Edulink) samt idrott. Ordförandeskapet planerar vid att ge en muntlig redogörelse för läget för förhandlingarna om det nya utbildningsprogrammet. har inga förhandlingar ägt rum i rådet eftersom behandlar förslaget i utskottet för kultur och utbildning. Inget underlag är utskickat. 4.(ev.) Antagande av rådets slutsatser 15888/12 EDUC 334 JEUN 97 SOC 906 Rådsslutsatserna har inte tidigare behandlats i men ursprunget till dem står att finna i utbildningsministrarnas slutsatser om Utbildning 2020, som beslutades vid . I dessa sattes målet om att minska andelen 15-åringar med svaga grundläggande färdigheter i läsning, matematik och naturvetenskap till att understiga . Rådsslutsatserna om Utbildning 2020 behandlades i . En högnivågrupp med uppgiften att ta fram de mest effektiva sätten att stödja läs- och skrivkunnighet tillsattes av kommissionen . Gruppen publicerade en slutrapport (). Det cypriotiska ordförandeskapet organiserade en konferens kallad Literacy for all den 5–i . Vid det informella utbildningsministermötet i den 4–hölls en diskussion om läs- och skrivkunnighet. Rådsslutsatserna om läs- och skrivkunnighet lyfter bl.a. fram lärarnas kompetens, vikten av tidig identifiering av eventuella läs- och skrivsvårigheter och tidiga åtgärder. Det konstateras att breda insatser är nödvändiga och att även aktörer utanför det formella utbildningssystemet behöver involveras i arbetet med att förbättra läs- och skrivkunnighet. Man lyfter också fram att nyanlända barn och vuxna från andra länder kan behöva extra stöd för att öka läs- och skrivkunnigheten, både i fråga om det nya språket och i modersmålet. Även särskilda satsningar för att stärka den pedagogiska kompetensen i fråga om läs- och skrivkunnighet hos dem som undervisar inom vuxenutbildning lyfts fram i slutsatserna. Grundläggande färdigheter såsom läs- och skrivkunskaper är en förutsättning inte bara för den enskildes lärande, utan också för individens möjligheter till sysselsättning och till att vara en aktiv samhällsmedborgare. Det är också ett samhällsintresse att människor kan läsa och skriva eftersom det är en förutsättning för ett fungerande samhälle. Under framtagande av slutsatserna har särskilt lyft fram betydelsen av lämplig kompetens hos lärare samt möjligheter till stöd och tidiga insatser. Under förhandlingarna har också betonat att har ett decentraliserat utbildningssystem och att många beslut om åtgärder ligger inom ramen för skolhuvudmännens ansvar. Regeringen bedömer att kan stödja förslaget till rådsslutsatser. Rådets slutsatser bifogas. 6.Utbildning i – utbildningens bidrag till ekonomisk återhämtning, tillväxt och sysselsättning Antagande av rådets slutsatser 16137/12 EDUC 340 SOC 924 Det strategiska ramverket för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) och dess prioriteringar fastslogs vid . Rådsslutsatserna om Utbildning 2020 behandlades i . Vid möte antogs gemensamma rapport från rådet och kommissionen om genomförandet av den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) Allmän och yrkesinriktad utbildning för ett smart och hållbart för alla. Rapporten behandlades i . I enlighet med EUF-fördraget (art. 148) följs 2020-strategin upp genom rådets sysselsättningskommitté. Eftersom utbildningsområdet spelar en central roll i strategin, föreslås utbildningsministrarna fatta beslut om rådsslutsatser där de lyfter fram denna centrala roll och befäster att de själva därmed avser att bidra aktivt till det fortsatta arbetet med implementeringen och uppföljningen av strategin. Vid utbildningsministrarnas informella möte i den 4–diskuterade ministrarna utbildnings roll i 2020-strategin. Medlemsstaterna åtar sig i rådsslutsatserna bl.a. att satsa på effektiva investeringar i utbildningssektorn som ett verktyg för att främja ekonomisk återhämtning, tillväxt och sysselsättning, tillsammans med relevanta aktörer förbättra villkoren för lärare, i syfte att stärka undervisningskvalitet och lärandemiljö liksom dessa yrkens attraktivitet, inkludera, där så är lämpligt, arbetsmarknadsrelaterade moment i utbildningsprogram (t.ex. praktik- och lärlingsmöjligheter), främja flexibla vägar mellan yrkesutbildning och högre utbildning, och att erbjuda stöd och vägledning till studenter i syfte att bidra till att de genomför och avslutar sin universitetsutbildning inom utsatt tid. Det är viktigt att utbildningsministrarna intar en aktiv roll i genomförandet och uppföljningen av 2020-strategin. De mål inom utbildningsområdet som finns fastslagna i strategin är angelägna och utbildningsministrarnas ansvar för reformer inom området gör att de har en given roll i arbetet med strategin. Regeringen bedömer att kan stödja förslaget till rådsslutsatser. Rådets slutsatser bifogas. 7.Förslag till rådets rekommendation om validering av icke-formellt och informellt lärande (Rättslig grund föreslagen av kommissionen: artiklarna 165 och 166 i EUF-fördraget) 16144/12 EDUC 341 SOC 925 JEUN 98 Frågan har inte tidigare behandlats i . Rådets rekommendation går ut på att medlemsstaterna ska etablera system, utifrån de nationella behov och förutsättningar som föreligger, för validering av icke-formellt och informellt lärande. Genom ett system för validering ska individer kunna få sina kunskaper, färdigheter och kompetenser som de tillgodogjort sig genom icke-formellt eller informellt lärande, validerade. I rekommendationen ställs det upp ett antal punkter för validering av icke-formellt och informellt lärande, som det nationella systemet bör innehålla. Dessa inkluderar t.ex. stöd till enskilda i fråga om identifiering, dokumentation, bedömning och certifiering av läranderesultat från icke-formellt eller informellt lärande. Medlemsstaterna rekommenderas att tillämpa vissa principer i fråga om validering av icke-formellt och informellt lärande och för att stärka processen med validering bör andra aktörer, utanför utbildningsområdet, involveras i arbetet med att underlätta identifieringen och dokumentationen av läranderesultat en individ tillgodogjort sig. Utbildningsanordnare bör även underlätta tillträde till utbildningar inom det formella utbildningssystemet baserat på meriter en person erhållit genom icke-formellt eller informellt lärande. Validering av icke-formellt och informellt lärande är viktigt i arbetet med att ta tillvara på de kunskaper som individer tillgodogjort sig utanför det formella utbildningssystemet. Validering av icke-formellt och informellt lärande kan innebära att en individ snabbare kan bli tillgänglig för arbetsmarknaden. Det bör vara upp till varje medlemsstat att, i enlighet med nationella behov och förutsättningar, avgöra hur ett system för validering av icke-formellt och informellt lärande ska se ut och när det kan införas. har, tillsammans med ett antal andra medlemsstater, agerat för att rekommendationen ska tillåta en flexibilitet i förhållande till de nationella behov och förutsättningar som föreligger. Regeringen bedömer att kan stödja förslaget till rekommendation. Rådets rekommendation bifogas. 8.Att förbättra lärarkvalitet och lärarstatus i av knappa ekonomiska resurser 15852/12 EDUC 332 SOC 901 Frågan har inte tidigare behandlats i . Ordförandeskapet har föreslagit att en policydiskussion på temat Improving teacher quality and status at a time of scarce resources ska hållas vid rådsmötet. I diskussionsunderlaget lyfts betydelsen av kompetenta lärare fram liksom vikten av att höja statusen för och attraktiviteten i läraryrket. Det konstateras i underlaget att det finns behov av riktade insatser, något som kan vara svårt i tider då ekonomisk återhållsamhet är en nödvändighet för många länder. Ministrarna uppmanas att reflektera över följande två frågor: På vilka sätt kan attraherande, utbildning och urval av lärare förbättras i av knappa ekonomiska resurser? På vilka sätt kan arbetsplatsutbildning och fortbildning göras verksammare, så att den effektivt svarar mot både nuvarande och framtida utmaningar? välkomnar det underlag som ordförandeskapet lagt fram som vägledning för ministrarnas diskussion, ett ämne som är angeläget även för svenskt vidkommande. Regeringen anser att det svenska inlägget bör fokusera på att öka attraktiviteten i läraryrket genom insatser i fråga om bl.a. karriärmöjligheter för lärare, tillgång till kompletterande utbildning och kompetensutveckling samt ett ökat fokus på lärarens kärnuppdrag att undervisa eleverna och i övrigt ge dem de förutsättningar som behövs för att uppnå målen för utbildningen. Vidare bör inlägget lyfta betydelsen av en lärarutbildning av god kvalitet och som håller god kvalitet även i den verksamhetsförlagda utbildningen. En del svenska exempel kan lyftas fram i fråga om reformer och riktade insatser. KULTUR OCH AUDIOVISUELLA FRÅGOR (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) 9.Förslag till och rådets förordning om inrättande av programmet Kreativa (första behandlingen) Interinstitutionellt ärende: 2011/0370 (COD) 16155/12 AUDIO 116 CULT 146 CADREFIN 469 RELEX 1034 CODEC 2647 Frågan har tidigare behandlats i inför rådets (utbildning, ungdom, kultur och idrott) möte . Kreativa är kommissionens förslag till stödprogram för den kreativa och kulturella sektorn inklusive den audiovisuella sektorn som ska ersätta de nuvarande kultur- och mediaprogrammen. Förslaget till program har förhandlats i rådsarbetsgruppen för audiovisuella frågor och rådet (utbildning, ungdom, kultur och idrott) kom överens om en s.k. partiell allmän riktlinje som innebar att medlemsstaterna enades om den huvudsakliga utformningen av programmet, dock utan att anvisa några finansiella medel. De övergripande målen med programmet föreslås vara att värna och främja kulturella och språkliga mångfald samt att stärka den kulturella och kreativa sektorns konkurrenskraft och därigenom bidra till en smart och hållbar tillväxt för alla. En tydlig koppling görs till 2020-strategin och målet om en smartare, mer hållbar tillväxt för alla. Förslaget är öppet formulerat och vänder sig till alla aktörer inom kultur- och mediesektorn oavsett konstnärlig inriktning. Omfånget har breddats så att även den kreativa sektorn faller in under programmet. Under det nuvarande cypriotiska ordförandeskapet har den utestående förslagsdelen om utformningen av lånegarantiinstrument förhandlats. Förslaget om ett lånegarantiinstrument ligger i linje med det allmänna målet i ramprogrammet Kreativa och 2020-strategin. Det mer specifika syftet med lånegarantiinstrumentet är att stärka den finansiella kapaciteten hos den kulturella och kreativa sektorn. Det handlar också om att stödja kapaciteten för den kulturella och kreativa sektorn att verka över gränserna. Garantifonden förbinder sig att täcka (en del av) förluster i banken om låntagaren inte betala. De utmaningar man avser bättre möta och fokusera via lånegaranti-instrumentet är: – Svårigheterna att få tillgång till lånekapital för kulturella och kreativa mikro-, små-, och medelstora företag och projekt. – Den begränsade spridningen mellan finansiella institutioner av kunskap inom finansiell analys av kulturella och kreativa småföretag och projekt i hela EU. För att svara på dessa utmaningar, kommer målsättningen att vara: – Att ge garantier till banker och andra finansiella operatörer som arbetar med kulturella och kreativa mikro-, små- och medelstora företag och därigenom ge dem möjlighet enklare tillgång till lånekapital. – Att tillhandahålla expertis och bidra till kapacitetsuppbyggnad för de finansiella instituten. – Att öka antalet finansinstitut som är villiga att arbeta med kulturella och kreativa småföretag. – Att maximera den geografiska diversifieringen av finansinstitut som är villiga att arbeta med kulturella och kreativa små och medelstora företag. Ordförandeskapets ambition är att rådet ska komma överens om en s.k. partiell allmän riktlinje om förslaget till utformningen av lånegarantiinstrumentet, dock utan att anvisa några finansiella medel. Kommissionen har dock en allmän reservation på hela texten i avvaktan på hantering samt utfallet av förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram. har lagt en generell granskningsreservation på den del som avser lånegarantiinstrumentet. övergripande mål i förhandlingen om nästa fleråriga budgetram är dels att utgiftsstrukturen moderniseras genom en såväl minskad utgiftsnivå som omprioriteringar, dels en oförändrad svensk bruttoavgift. har välkomnat, inom ramen för vår övergripande målsättning, det nya ramprogrammets tydligare koppling till 2020-strategin samt ett starkare fokus på kulturella och kreativa näringar samt mål som stärker konkurrenskraften. har fått gehör för ett flertal synpunkter på förslaget och har bidragit till att skapa förtydliganden i andra delar av detsamma. Förslag till förordning bifogas. 10.Förslag till och rådets beslut om inrättande av en unionsinsats för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad (första behandlingen) Interinstitutionellt ärende: 2012/0199 (COD) 15848/12 CULT 141 CODEC 2589 Frågan har inte tidigare behandlats i . Evenemanget kulturhuvudstad inrättades 1985 som ett mellanstatligt initiativ. Det omvandlades officiellt till en EU-insats 1999 för att få större genomslagskraft. Man fastställde nya kriterier och urvalsförfaranden, upprättade en kronologisk förteckning över medlemsstater med en turordning enligt vilken de skulle stå värdar för evenemanget och en europeisk jury med oberoende experter tillsattes för att bedöma ansökningarna. Reglerna förnyades 2006 (Beslut nr 1622/2006/EG). Detta beslut löper ut . Tävlingen om titeln startar före evenemanget för att städerna ska få tillräcklig tid för att förbereda sig inför det år de innehar kulturhuvudstadstiteln. Enligt kommissionen bör därför beslutet för fortsättningen av evenemanget Europeisk kulturhuvudstad antas så att övergången blir smidig. Enligt förslaget kommer att ha kulturhuvudstad . Av föreslagna förändringar kan följande nämnas: – Kriterierna har gjorts tydligare för att ge mer handledning åt de sökande städerna och mer mätbara för att hjälpa expertjuryn vid urvalet. – Villkoren för beviljandet av (EU:s ekonomiska stöd till kulturhuvudstadsevenemanget) har skärpts för att säkerställa att städerna håller sina åtaganden, särskilt vad gäller finansiering, programplanering och EU-synlighet. Priset kommer att betalas ut senast efter det att har påbörjats. – Verksamheten öppnas igen för deltagande av kandidatländer och potentiella kandidatländer. – Juryn föreslås få en ny organisation och ska bestå av enbart EU-utsedda ledamöter och inga nationellt utsedda ledamöter. – Kommissionen föreslås ta det slutliga beslutet om kulturhuvudstad. – Juryns rekommendation och rapport ges till direkt till kommissionen och till medlemsstaten för kännedom. Proceduren där aktuell regering formellt nominerar kulturhuvudstad försvinner. I rådsarbetsgruppen för kultur (CAC) har det varit diskussion främst kring den föreslagna juryorganisationen och kommissionens föreslagna rätt att fatta det slutgiltiga beslutet om kulturhuvudstad. Flera medlemsstater har argumenterat för att nuvarande ordning på nämnda punkter ska behållas. Då kulturhuvudstadsevenemanget föreslås bestå minst t.o.m. är det angeläget att förutsättningarna som skapas för en enhetlig tillämpning av kriterierna och att beslutprocessen blir smidig. kan i huvudsak ansluta sig till kommissionens förslag, även när det gäller den föreslagna juryorganisationen och förslaget att det slutliga och formella beslutet ska tas av kommissionen. Det sistnämnda förslaget är en konstruktiv och pragmatisk lösning i en i huvudsak administrativ hantering. Däremot är det tveksamt om vilka fördelar som uppnås genom den föreslagna senareläggningen av utbetalningen av . 11.Kulturpolitisk styrning (Cultural governance) Antagande av rådets slutsatser 15849/12 CULT 142 Frågan har inte tidigare behandlats i . Mot bakgrund av kulturområdets och den kulturella och kreativa sektorns allt tydligare horisontella effekter och betydelse inom andra samhällssektorer har ordförandeskapet valt att lyfta fram vikten av kulturpolitisk styrning (Cultural Governance). I förslaget till rådsslutsatser framhålls begreppet kulturpolitisk styrning (Cultural Governance) som både en metod för att skapa kulturpolitik och ett redskap för att integrera kulturen djupare i agendan för offentlig politik genom att samordna kulturpolitiken med annan sektorspolitik. Nyckelfaktorer som utpekas i rådsslutsatserna är: Att kultur med dess inneboende inslag av kreativitet och innovation har ett egenvärde i sig och dessutom bidrar det till att uppnå smart, hållbar och inkluderande tillväxt som anges i 2020-strategin och dess flaggskeppsinitiativ. Att kulturpolitiken är av övergripande karaktär och därför är det nödvändigt med tvärgående samarbete mellan olika sektorer och mellan olika nivåer. Att det finns ett behov av att vända de många utmaningarna för den kulturella och den kreativa sektorn, bland annat i form av en snabbt föränderlig miljö som drivs av den digitala övergången och globaliseringen, till nya tillväxt- och sysselsättningsmöjligheter, vilket kräver att åtgärder vidtas på olika nivåer. Att dynamiska effekter uppstår i gränserna mellan den kulturella och den kreativa sektorn och andra sektorer. Det är därför väsentligt att etablera länkar och partnerskap mellan olika sektorer, och att betrakta den kulturpolitiska styrningen ur ett helhetsperspektiv. välkomnar ordförandeskapets förslag till rådsslutsatser om kulturpolitisk styrning (Cultural Governance). Den kulturpolitiska utvecklingen har alltmer kommit att fokuseras på den ekonomiska och innovativa utvecklingspotential som finns inom den kulturella och kreativa sektorn. är det också tydligt att kulturanknutna frågor tagit allt större plats inom andra politikområden och sektorer som skolområdet, stadsplanering, miljö och hälso- och sjukvård. Rådets slutsatser bifogas. 12.Den europeiska strategin för ett bättre internet för barn Antagande av rådets slutsatser 15850/12 AUDIO 111 JEUN 95 EDUC 330 203 CONSOM 136 JAI 766 GENVAL 81 Frågan har inte tidigare behandlats i . I syfte att göra internet till en bättre och säkrar plats för barn har det utvecklats en rad olika policyer, initiativ och handlingsplaner på såväl europeisk som på nationell nivå, liksom i olika sektorer inom industrin. Kommissionen har i ett meddelande föreslagit en EU-omfattande strategi som utvecklar baskrav och undviker splittring. Förslaget är uppbyggt kring fyra pelare, vilka kompletterar varandra: 1) stimulera kvalitetsinnehåll online för barn; 2) öka medvetenhet och egenmakt; 3) skapa en säker miljö för barn på nätet; 4) bekämpa sexuella övergrepp mot barn. De nu aktuella rådsslutsatserna är avsedda att tillsammans med rådets slutsatser om skydd av barn i den digitala världen utgöra rådets svar på kommissionens förslag. Rådsslutsatserna har täckt insatser under pelare 3 och 4. Rådsslutsatserna som ska beslutas koncentreras huvudsakligen kring frågor relaterade till pelare 1 och 2. Rådet rekommenderar vidtagande av åtgärder för att öka utbudet av kvalitetsinnehåll online, exempelvis genom en inbjudan till medlemsstaterna, kommissionen och industrin att stimulera innovation av sådant innehåll genom att stödja projekt och initiativ. För att öka medvetenhet och stärka barnens ställning inbjuder rådet medlemsstaterna, kommissionen och industrin att genomföra olika kompletterande insatser, framför allt på utbildningsområdet. har under förhandlingarna värnat yttrande- och informationsfrihet samt öppenhet på nätet och sökt verka för större fokus på behovet av ökad medie- och informationskunnighet hos barn och unga (Media and Information Literacy, MIL, pelare 2). Till stöd för denna prioritering har framfört att det rent praktiskt är förenat med svårigheter att eliminera riskerna på nätet. Därför behöver barnen rustas för att hantera risker som de trots allt kan komma att möta. har fått gott gehör för sina argument och stödjer nu förslaget. Rådets slutsatser bifogas. 13.Internet: en bättre och säkrare plats för barn som ett resultat av ett välfungerande samspel mellan myndigheter och näringsliv 15846/12 AUDIO 109 JEUN 94 EDUC 329 202 CONSOM 135 JAI 765 GENVAL 80 Frågan har inte tidigare behandlats i . Diskussionen ska handla om vilken typ av styrning som är lämplig och hur samarbeten med nyckelaktörer kan utvecklas för att påverka utvecklingen mot ett bättre och säkrare internet för barn. MS föreslås utbyta tankar kring hur staterna på bästa sätt kan stödja industrin så att produkter och tjänster som ger egenmakt till och skyddar barn utvecklas, samt hur nationella initiativ kan koordineras för att stimulera en enhetlig marknad som erbjuder mer möjligheter för barn på internet. avser att utgå från behovet av att industrin har incitament till att utveckla produkter och tjänster med kvalitetsinnehåll. Något som är beroende av att det också finns en marknad där konsumenterna efterfrågar och är villiga att betala för sådana produkter. I sammanhanget kan också föras fram förväntningarna om att ökad mediekunskap ger ökad efterfrågan på kvalitetsinnehåll. 14.Utkast till resolution om översikten av den strukturerade dialogen med ungdomar om ungdomars deltagande i demokratiska liv 15647/12 JEUN88 SOC873 EDUC319 CULT138 RELEX986 Den strukturerade dialogen har regelbundet tagits upp i . Det senaste tillfället var inför rådsmötet . Den strukturerade dialogen med ungdomar och ungdomsorganisationer är ett viktigt instrument i det ungdomspolitiska samarbetet i EU och bedrivs i cykler , motsvarande en ordförandeskapstrio. Syftet med dialogen är att unga ska ges möjlighet att diskutera och föra fram synpunkter på prioriterade frågor inom EU-samarbetet. I praktiken genomförs dialogen under de ungdomskonferenser, som anordnas av varje ordförandeskap med deltagande från alla EU:s medlemsstater. Dessa föregås i sin tur av nationella konsultationer med unga som leds av nationella arbetsgrupper. Under det polska, danska och cypriotiska ordförandeskapens period har olika aspekter av ungas deltagande diskuteras. I den aktuella resolutionen sammanfattas arbetet och vissa rekommendationer ges . I stort ses processen som en framgång, men vissa saker bedöms kunna förbättras såsom att inkludera fler unga i dialogen, stärka arbetsmetoder och tydligare återkoppla till de unga som deltar. Slutsatserna tar bland annat upp vikten av att främja ungdomars kreativitet som ett medel för att öka deras möjligheter på arbetsmarknaden och en tematisk expertgrupp inrättas med syfte att utbyta goda exempel vad gäller ungas kreativitet och innovation. MS och KOM uppmanas att beakta slutsatserna från dialogen. Det övergripande temat för den kommande föreslås bli social delaktighet. Unga har rätt att delta i utformningen av beslut som påverkar dem och ser den strukturerade dialogen som ett viktigt instrument för ett sådant deltagande. Dialogen har i många avseenden varit lyckad, men det finns utvecklingsmöjligheter.