eunbil · H00N2B5F9D · 2013-01-01 00:00:00 — INRE MARKNADEN OCH INDUSTRI (poss.) Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer och förordning om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden Det nuvarande yrkeskvalifikationsdirektivet innehåller bestämmelser om erkännande av yrkeskvalifikationer när det gäller reglerade yrken. presenterade kommissionen förslaget till ändring av yrkeskvalifikationsdirektivet. Syftet med förslaget är att förenkla erkännandeprocessen för den enskilde och förkorta tidsperioden för ett erkännande, vilket bl.a. föreslås uppnås genom införandet av ett europeiskt yrkeskort. Ett led i detta är att i erkännandeprocessen i större utsträckning använda informationssystemet för den inre marknaden (). För att uppnå ökad transparens föreslås att medlemsstaterna åläggs att notifiera sina reglerade yrken och att även granska sin egen reglering för att se om den är nödvändig, proportionell och icke-diskriminerande. Det danska ordförandeskapet inledde förhandlingarna och höll en allmän politisk orientering vid KKR (inre marknad) . Vid det kommande KKR avser cypriotiska ordförandeskapet att presentera en lägesrapport. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar initiativet till modernisering av yrkeskvalifikationsdirektivet och de ansträngningar som görs för att underlätta rörligheten inom EU. Möjligheten för arbetstagare och egenföretagare att röra sig inom EU är en nyckelfråga för att tillgodose tillgången på kompetens. Det är angeläget att förhandlingen inte fördröjs utan att kompromisser kan finnas då regeringen ser revideringen av direktivet som en prioriterad fråga som kan bidra till ökad tillväxt och sysselsättning på den inre marknaden. Se vidare i rådspromemoria. a) Förslag till och rådets direktiv om offentlig upphandling b) Förslag till och rådets direktiv om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster c) Förslag till och rådets direktiv om tilldelning av koncessioner Kommissionen presenterade förslag till nya direktiv om offentlig upphandling som ska ersätta det s.k. klassiska direktivet och försörjningsdirektivet samt förslag till ett nytt direktiv om tilldelning av koncessioner. Förslagen har förhandlats i en rådsarbetsgrupp . Förslagen har vidare behandlats i Coreper I . Förslaget till direktiv om offentlig upphandling har tidigare behandlats i och . Överläggning och samråd hölls med och därefter informerades utskottet om förhandlingarna . En framstegsrapport över förhandlingsarbetet så långt det framskridit under det danska ordförandeskapet presenterades vid konkurrenskraftsrådet . Det cypriotiska ordförandeskapet har meddelat att man på konkurrenskraftsrådet avser att behandla de tre kompromissförslagen för att komma fram till en allmän inriktning innan förhandlingar inleds med . Kompletteras med rådspromemoria under v 49. Förslag till svensk ståndpunkt: Kompletteras under v 49 då dokumenten inkommit 5.Förslag till och rådets förordning om fastställande av en tullkodex för unionen – tas av på rådsmöte och i Kommissionen har lagt fram ett förslag till en tullkodex för unionen. Det är en omarbetning av den moderniserade tullkodexen som trädde i kraft , men som blir tillämplig först . Ordförandeskapet har efter en första läsning i rådsarbetsgruppen för tullunionen presenterat ett kompromissförslag. I rådsarbetsgruppen har ett stort antal medlemsstater, inklusive , framfört att kompromissförslaget inte kan godkännas förrän efter ytterligare beredning. Det finns dock en viss risk för att ytterligare beredning medför att tullkodexen för unionen inte kan träda i kraft före det att den moderniserade tullkodexen blir tillämplig . Förslag till svensk ståndpunkt: Det är inte möjligt att godkänna ordförandeskapets kompromissförslag. Även om kompromissen utgör en förbättring jämfört med kommissionens förslag har vi en rad invändningar i fråga om saker som, om de skulle godkännas, skulle kunna få icke önskvärda effekter. Med tanke på att den nya tullkodexen ska gälla är det nödvändigt att förslaget blir väl berett så att vi får en produkt av hög kvalitet. Visar det sig inte vara möjligt att nå fram till ett beslut i så god tid att tullkodexen för unionen kan ersätta den moderniserade tullkodexen innan den börjar gälla, bör kommissionen lägga fram förslag om en begränsad övergångsperiod. Se vidare i rådspromemoria. Ändrat förslag till och rådets förordning om ett åtgärdsprogram för tullfrågor i Europeiska unionen för perioden –2020 (2020) och om upphävande av beslut nr 624/2007/EG –Partiell allmän riktlinje – tas av på rådsmöte och i Kommissionen överlämnade förslag till nytt åtgärdsprogram för tullfrågor, Tull2020, som ska ersätta det nuvarande åtgärdsprogrammet. Frågan har behandlats i tullunionsgruppen och ordförandeskapet har lagt fram ett reviderat kompromissförslag. Åtgärdsprogrammet syftar till att främja samarbetet i tullfrågor i unionen baserat på dels personligt nätverksbyggande och kompetensuppbyggnad, dels uppbyggnad av IT-kapacitet. Den första delen möjliggör utbyte av bästa praxis och operativa kunskaper. Genom den senare delen kan programmet finansiera avancerad IT-infrastruktur och avancerade IT-system som möjliggör att unionens tullförvaltningar utvecklas till e-förvaltningar. har en generell reservation då budgeten för detta program utgör en del i EU:s flerårsbudget och ingår inte i förhandlingar om tull 2020. Inom ramen för en restriktiv budget ser regeringen positivt på ett nytt åtgärdsprogram eftersom har goda erfarenheter av tidigare åtgärdsprogram. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen kan acceptera förslag till förordning och det gemensamma uttalandet med förbehållet att budgeten för detta program utgör en del i EU:s flerårsbudget och ingår inte i förhandlingar om tull 2020. Se vidare i rådspromemoria. Enhetligt patent och internationella avtalet om inrättande av en enhetlig patentdomstol –Lägesrapport från ordförandeskapet och godkännande av det slutliga paketet Vid konkurrenskraftrådet förväntas medlemsstaterna bekräfta en politisk överenskommelse om hela patentpaketet, såväl förordningarna om det enhetliga patentskyddet som avtalet om den enhetliga patentdomstolen. nådde rådet och parlamentet en informell överenskommelse om förslaget till förordning om det enhetliga patentskyddet. Parlamentet dröjde dock med att bekräfta överenskommelsen i avvaktan på en lösning i domstolsförhandlingarna. löste den sista frågan i dessa förhandlingar, placeringen av domstolens centrala avdelning i första instans. föreslog man att artiklarna 6–8 i förordningen om det enhetliga patentskyddet skulle strykas. Att frångick den tidigare överenskommelsen mellan rådet och parlamentet genom den föreslagna strykningen ledde till att parlamentet sköt upp sin omröstning om förslagen ytterligare. har frågan förhandlats mellan ordförandeskapet, kommissionen och ansvariga rapportörer. Arbetet har varit framgångsrikt och det finns nu en lösning man är ense om. Ordförandeskapet har tagit fram ett förslag till konsoliderad version av domstolsavtalet. Förslaget har justerats med hänsyn bl.a. till överenskommelsen i . Vid Coreper kunde det konstateras att medlemsstaterna är eniga om förslagen i alla delar. bekräftades de av en stor majoritet i parlamentets . Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen stöder förslaget och ordförandeskapets handlingslinje. Se vidare i rådspromemoria. 8.(poss.) Modernisering av statsstödsreglerna – påverkan på EU:s konkurrenskraft Kommissionen kommer presentera hur moderniseringen av statsstödsreglerna (Almuniapaketet) påverkar den europeiska konkurrenskraften. Detta är ett led i arbetet att förbereda rådet för behandlingen av procedur- och bemyndigandeförordningarna, som kommer att omförhandlas i rådet . Målsättningen med reformförslaget, både vad gäller innehåll och process, är att (i) effektivt stödja tillväxtmålen i EU 2020, bidra till ökad sysselsättning och medlemsstaternas ansträngningar till mer effektiv hantering av offentliga medel, (ii) prioritera KOM:s förhandsgranskning på de potentiellt mest skadliga typer av stöd, minska den administrativa bördan för stöd med begränsad påverkan på den inre marknaden, och (iii) förenkla regler och förfaranden för att säkerställa snabbare och mer robusta beslut som bygger på tydlig ekonomisk logik, en gemensam strategi och tydliga skyldigheter. ORDF uppmanar därför KKR att diskutera följande två frågor: KOM föreslår att statsstödregelverket moderniseras med syfte att stödja tillväxt, sysselsättningsskapande och EU:s konkurrenskraft, som det bidrar till medlemsstaternas ansträngningar att använda offentliga resurser på ett effektivare sätt. Håller medlemsstaten med om dessa målsättningar? 2.Hur anser medlemsstaten att statligt stöd bör utformas för att upprätthålla tillväxten och öka konkurrenskraften hos den europeiska industrin i en global kontext, särskilt om med beaktan av krisen? Efter presentationerna följer en debatt. Frågan var senast på konkurrenskraftsrådets agenda och behandlades i . Förslag till svensk ståndpunkt: I debatten föreslås SE framföra sin övergripande position att moderniseringen av statsstödsregelverket inte får innebära mindre strikta statsstödsregler samt att kommissionen kvarstår som väktaren av regelverket. Detta är nödvändigt för att säkerställa en korrekt efterlevnad av regelverket och att det råder lika konkurrensvillkor på den gemensamma marknaden. – tas av på rådsmöte och i a)Rapport från kommissionen om genomförandet av för immateriella rättigheter för perioden –2012 –Föredragning av kommissionen En handlingsplan från kommissionen har legat till grund EU:s tullmyndigheters bekämpning av intrång i de immateriella rättigheterna –2012. Handlingsplanen har fokuserat på fyra huvudproblem: farliga varumärkesförfalskade varor, organiserad brottslighet, globalisering av varumärkesförfalskning och försäljning av varumärkesförfalskningar över internet. Enligt kommissionen så har handlingsplanen inneburit ett förbättrat samarbete mellan medlemsstaterna och att antalet ingripanden från tullmyndigheternas sida mot immaterialrättsintrång har ökat mycket kraftigt. Kommissionen rekommenderar därför att den innevarande handlingsplanen ersätts av en ny för perioden –2017 (se nedan) där de goda erfarenheterna av samarbetet tas till vara och utvecklas. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen kommer att ta del av informationen. Se vidare i rådspromemoria. b)för tullens bekämpning av intrång i immateriella rättigheter för perioden –2017 –Antagande av rådets resolution Förslaget till ny handlingsplan (jfr ovan) presenterades av kommissionen i rådsarbetsgruppen för tullunionen (TUG) . Förslaget har beretts först i en projektgrupp och därefter i tullkodexkommitténs IPR-sektion. har, genom , deltagit i arbetet med handlingsplanen. Förslaget till rådsresolution godkändes vid ett attaché-möte . Det består av 16 punkter, varav den fjortonde punkten innebär att rådet antar handlingsplanen för och de två följande punkterna innehåller en inbjudan till medlemsstaterna och kommissionen att genomföra den antagna handlingsplanen effektivt och med full användning av tillgängliga verktyg. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att förslaget till rådsresolution kan antas. Se vidare rådspromemorian. c)Lägesrapport om strategin för vidareutveckling av tullunionen –Antagande av rådets slutsatser I den strategi för att vidareutveckla tullunionen som gäller anges att tullunionens strategiska mål är att skydda EU och att stödja EU:s konkurrenskraft. Målen ska uppfyllas genom effektiv och ändamålsenlig kontroll och genom ett nära samarbete mellan tullförvaltningarna, med andra myndigheter, med företag och med internationella parter. Kommissionen överlämnade en lägesrapport om strategin för vidareutveckling av tullunionen till rådet och . Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen kan ställa sig bakom förslaget till rådslutsatser. Se vidare i rådspromemoria. Inremarknadsakten II (Single Market Act II) –Antagande av rådsslutsatser Vid mötet kommer slutsatser om den andra inremarknadsakten (SMA II) att antas. I förhandlingarna om rådsslutsatser avseende SMA II har regeringen fått gehör för flera centrala ståndpunkter. Det gäller framför allt att slutsatserna måste ha ett tydligt perspektiv för hållbar tillväxt och ökad konkurrenskraft samt erbjuda ett mervärde genom att fokusera på ett effektivt genomförande, uppföljning och analys av åtgärderna, närmare dialog med och en närmare koordinering av förhandlingarna om slutsatserna för SMA II och industrimeddelandet. Vidare har regeringen fått genomslag för vikten av den inre marknadens externa dimension, dvs. relationerna med tredje land. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen avser att ställa sig bakom förslaget till rådsslutsatser. För SMA II se även faktapromemoria (2012/13:FPM19). Se vidare i rådspromemoria. a) Meddelande från kommissionen En starkare europeisk industri för tillväxt och ekonomisk återhämtning Antagande av rådets slutsatser Kommissionen antog ett meddelande om industripolitiken. Meddelandet är en revidering av industrimeddelandet som är ett av flaggskeppen i EU2020-strategin. Syftet är att stärka EU:s industriella konkurrenskraft och underlätta övergången till en koldioxidsnål och resurseffektiv ekonomi. Med den förnyade industripolitiska strategin i sitt meddelande vill kommissionen vända industrins nedgång i EU från den nuvarande andelen av BNP i EU på till . Detta föreslås ske genom avsevärda återhämtningar i fråga om investeringar (fasta bruttoinvesteringar och investeringar i utrustning), ökad varuhandel på den inre marknaden (till av BNP ) och en avsevärd ökning av antalet små och medelstora företag som exporterar till länder utanför EU. Således föreslår kommissionen en aktiv industripolitik som vilar på följande fyra hörnstenar: Underlätta investeringar i ny teknik och innovation Tillgång till finansiering och kapitalmarknader Avseende den första punkten om att stimulera investeringar föreslår vidare kommissionen sex prioriterade områden där insatser kan ske . Marknader för avancerad tillverkningsteknologi och ren produktion Hållbar industripolitik, hållbart byggande och hållbara råvaror Marknader för biobaserade produkter Marknader för viktig möjliggörande teknik Upplägget syftar till att förbättra de övergripande villkoren för EU-industrins tillväxtpotential och underlätta omställningen till en koldioxidsnäl och resurseffektiv ekonomi. Offentliga ingripanden bör inriktas på att skapa rätt villkor på marknaden och råda bot på marknadsmisslyckanden. Industrin måste själv utveckla sina konkurrensfördelar och starka sidor. Industripolitikens mål är att främja konkurrenskraft,och i övrigt bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning. Företagen har alltid själva huvudansvaret för att lyckas eller misslyckas på världsmarknaden. har rådet förhandlat slutsatser med utgångspunkt i kommissionens meddelande. Rådsslutsatserna ger i utkastet uttryck för ett starkt stöd till arbetet med att stärka EU-industrins hållbara konkurrenskraft och behovet av att öka investeringarna i industrin. I slutsatserna uttrycker rådet sitt stöd till delar av kommissionens meddelande med fokus på jobbskapande och en omställning till en koldioxidsnål och resurseffektiv ekonomi. Vidare understryker rådet i slutsatserna behovet av satsningar på innovation, att omvandla forskning till konkreta affärsmöjligheter, behovet av insatser för hållbar tillväxt och jobb samt vikten av att utveckla den inre marknaden för varor. Regeringen har i förhandlingarna drivit linjen att rådet ska ge ett tydligt politiskt medskick om industripolitikens inriktning. Vidare har drivit frågan om jämställdhetsperspektivet i industripolitiken, fortsatt arbete med omställningen mot en koldioxidsnål och resurseffektive ekonomi, en strikt tillämpning av statsstödsreglerna samt behovet av goda ramvillkor för tillgången på kapital i medlemsstaterna. Regeringen har i förhandlingarna fått gehör för att slutsatserna ska vara korta och konkreta samt vikten av hållbarhet och att fokusera på omställningen till en koldioxidsnål och resurseffektiv ekonomi. Vidare har regeringen fått in skrivningar avseende det delade ansvaret mellan kommissionen och medlemsstaterna vad avser tillgången till kapital för, framförallt, små och medelstora företag Förslag till svensk ståndpunkt kan ställa sig bakom ordförandeskapets utkast till slutsatser. (b)2020: Handlingsplan för en konkurrenskraftig och hållbar fordonsindustri i - Information från kommissionen - Utbyte av åsikter presenterade KOM ett meddelande om europeisk bilindustri 2020: Åtgärdsplan för en konkurrenskraftig och hållbar bilindustri i . I meddelandet anger KOM bl.a. att det finns ett akut behov av en åtgärdsplan för att stödja den europeiska bilindustrin som befunnit sig i en svår situation till följd av att nybilsmarknaden i EU minskat i följd och att den globala konkurrensen på bilmarknaden är mycket stark. Aktionsplanen innehåller åtgärder inom fyra områden: Satsningar inom forskning, utveckling och innovation Stärkt inre marknad och smart regulation Global konkurrenskraft, handel och harmoniserade regler Anpassning av EUs fordonsindustri, kompetensförsörjning och stöd till arbetskraftsomställning vid neddragningar har uppmanat ORDF att ministrarna bör få möjlighet att diskutera förslaget och den nuvarande situationen på KKR. Det kan noteras att kommissionär också bjudit in ministrarna till en middag i syfte att diskutera situationen innan KKR. Meddelandet 2020 är ej tidigare behandlat i . Förslag till svensk ståndpunkt: Att ta del av presentationen från KOM rörande 2020. SE välkomnar aktionsplanen men har ännu inte hunnit analysera den och har därför tills vidare endast generella ståndpunkter: Övergripande svensk ståndpunkt är att fordonsindustri själv ansvarar för att anpassa sig till ändrade marknadsförutsättningar. (I har en bilproduktionsanläggning, , lagts ner.) Investeringar i forskning, utveckling och innovation är viktiga för att EU ska behålla konkurrenskraften, därför är det t.ex. viktigt att ambitionerna med Horizon 2020 inte sänks. I ett besvärligt marknadsläge ser det som extra viktigt med regelförenklingar, att nya regler blir kostnadseffektiva och främjar innovation och produktutveckling samt att harmoniseringen av inre marknaden och den globala marknaden fortsätter. Stöd för omställning och kompetensutveckling av arbetskraften är också viktigt. Riktade stödåtgärder till utsatta företag och handelshinder motverkar den nödvändiga omstruktureringen och snedvrider konkurrensen och bör undvikas. 13.Meddelande från kommissionen – Upprättande av lämpliga kontakter mellan Europeiska unionen och () – Föredragning av kommissionen Kommissionen avser presentera sitt meddelande om hur närmare relationer mellan EU och det europeiska rymdorganet kan etableras. Kommissionen anser att EU:s policyutveckling på rymdområdet, den ökande betydelsen av EU:s rymdprogram och EU:s beroende av ESA:s tekniska kunskap ännu inte har lett till en utveckling av styrningen av rymdfrågor på europeisk nivå. Kommissionen identifierar ett antal strukturella hinder för detta, t.ex. olika finansiella regler och asymmetri mellan organisationerna i medlemskap och vad gäller försvars- och säkerhetsfrågor. För att komma till rätta med detta föreslår kommissionen ett närmande av till EU, att förslag till hur processen kan se ut tas fram till senast slutet av 2013 och att processen bör vara genomförd till . Kommissionen redovisar tre alternativ för framtida EU-ESA-relation: förbättrat samarbete men oförändrad organisation, eller att kvarstår som mellanstatlig organisation men under EU:s styrning, eller att omvandlas till regelrätt . Kommissionens förslag kommer att behandlas i rådet under det irländska ordförandeskapet . Förslag till svensk ståndpunkt: SE kan välkomna meddelandet och att EU och för en diskussion om riktningen för och behoven inom den europeiska rymdverksamheten. SE är inte berett att nu ta ställning till något alternativ till lösning utan bör understryka vikten av att EU (KOM) och gemensamt utvecklar en samordnad process för att ta fram gemensamma förslag till MS om den europeiska rymdverksamhetens framtid. 14.Horisont 2020 (första behandlingen) a)Förslag till rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) –Partiell allmän riktlinje Förslaget till särskilt program består av tre delar: Spetskompetens, Industriellt ledarskap och Samhällsutmaningar. Inom delen Spetskompetens föreslås finansiering av , framtida och ny teknik (FET), mobilitet () och forskningsinfrastruktur. Delen Industriellt ledarskap rymmer satsningar inom möjliggörande teknik och industriteknik, tillgång till riskfinansiering samt innovation i små och medelstora företag. Samhällsutmaningar är finansiering av forskning och innovation inom utvalda områden med koppling till prioriteringar som anges i 2020-strategin. Förslaget till särskilt program är en utveckling av rådets ställningstagande om ramprogrammet för Horisont 2020. De skrivningar som finns i ramprogrammet utvecklas i det särskilda programmet. Förslag till svensk ståndpunkt: SE kan stödja det föreliggande utkastet till särskilt program inom Horisont 2020. Förslaget innehåller väl avvägda satsningar på såväl grundforskning som forskning och innovation av betydelse för näringsliv och samhälle. b) Förslag till rådets förordning om Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram (2014–2018) som kompletterar Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation Förslaget för Euratoms forsknings- och utbildningsprogram sträcker sig , på grund av en femårig begränsning i Euratomfördraget. Förslaget omfattar forsknings- och utvecklingsprogrammet för fusionsenergi, forskningsverksamhet inom fission och strålskydd samt gemensamma forskningscentrumets direkta åtgärder på området kärnsäkerhet. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen ser positivt på programmets generella innehåll. Regeringen önskar generellt en kontinuitet i förhållande till programmet som gäller 2012-2013. välkomnar ordförandeskapets framstegsrapport. 15.Förslag till och rådets beslut om det strategiska innovationsprogrammet för för innovation och teknik (EIT): institutets bidrag till ett mer innovativt -Partiell allmän inriktning presenterades kommissionens förslag till EIT:s strategiska innovationsagenda 2014-2020 (), samt till anpassning av regelverket, inom ramen för förslaget till nästa ramprogram för forskning och innovation - Horisont 2020. Förslagen utgör en del av kommissionens förslag till EU:s fleråriga budgetram för perioden –2020. I och i regelverket beskrivs verksamhetens inriktning, EIT:s roll i Horisont och hur institutet ska bidra till målen i ramprogrammet genom att integrera kunskapstriangeln; forskning, innovation och utbildning. För att säkerställa en enhetlig ram för deltagare i Horisont , omfattas även EIT av dess förordning om regler för deltagande och spridning. Det cypriotiska ordförandeskapet har fortsatt förhandlingarna om förslaget till från det danska ordförandeskapets förhandlingar . Frågan har tidigare behandlats i EU-nämnde och då i den framstegsrapport som det danska ordförandeskapet presenterade vid KKR (forskning) . Förslag till svensk ståndpunkt: kan ställa sig bakom ordförandeskapets förslag till beslut gällande EIT:s strategiska innovationsagenda 2014-2020. Se vidare i råds-PM. 16.Meddelande från kommissionen – Ett stärkt partnerskap för det europeiska området för forskningsverksamhet syftande till vetenskaplig excellens och tillväxt – Antagande av rådets slutsatser Rådslutsatserna behandlar det meddelande om Europeiska forskningsområdet (ERA) som presenterade . De prioriteringar som lyfts fram i rådslutsatserna är desamma som återfinns i meddelandet.