eunbil · H10N2C3A81 · 2013-11-25 00:00:00 — Rådets möte (KKR) Rubrik: Förslag till beslut av och rådet om finansieringen och verksamheten för det europeiska jordobservationsprogrammet () 2014-2020 (första läsning) Dokument: 16072/13 (senaste version) dokument: KOM(2013) 312, Fakta-PM 2012/2013: FPM123 behandlad vid samråd med : - behandlad vid information tillutskott: 131003 Det europeiska jordobservationsprogrammet GMES etablerades formellt som ett EU-program i och med förordning (EU) nr 911/2010. GMES är ett så kallat flaggskeppsprogram inom EU med stöd i artikel 189 i fördraget om den Europeiska unionen som ger EU mandat att bedriva rymdverksamhet. GMES är också ett av de program som ingår i 2020-strategin för smart, hållbar och inkluderande tillväxt. Jordobservationsprogrammet GMES är ett långsiktigt program som bygger på ett partnerskap mellan EU, medlemsstaterna, den och andra relevanta europeiska aktörer. GMES möjliggör insamling, bearbetning och spridningav information om jordens atmosfär, landmiljö, och och biologiska system. De tjänster som GMES-programmet tillhandahåller ska stödja användare i olika samhällssektorer. Informationen från GMES har betydelse för hållbar utveckling på miljöområdet, förbättrat skydd av den biologiska mångfalden, övervakning och prognostisering av tillståndet i haven och atmosfärens sammansättning, förståelse av klimatförändringarnas drivkrafter och genomslag, katastrofhantering, stärkande av säkerheten för medborgarna och stöd till beslutsfattare inom ett antal av . GMES syftar också till att stimulera det kunskapsintensiva näringslivet till utveckling av avancerade metoder för informations- och bilddatabehandling för olika tjänster och informationsprodukter. En fri och öppen datapolicy är en grundförutsättning för att detta ska uppnås. Finansiering av GMES har skett av EU och för framför allt utvecklingsarbete. Dessutom har EU-finansiering för övergången till den inledande operativa fasen fördelats . När GMES övergår i sin operativa fas krävs en ny förordning . Den nya förordningen ska vara anpassad till villkoren under den operativa fasen och definiera styrningen av programmet, särskilt kommissionens roll, fördelningen av driftsansvaret, programmets mål och indikatorer som möjliggör en effektiv övervakning av dess genomförande. I och med den nya förordningen byter programmet formellt namn till . Rättslig grund och beslutsförfarande Artikel 189 (3) Fördraget om EU:s funktionssätt (). och rådet ska i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet föreskriva de åtgärder som behövs. Regeringen anser att kan stödja den allmänna inriktningen. Programmet har utvecklats gemensamt inom EU och under och kommer genom de data och tjänster som utvecklas ge det europeiska samarbetet mervärdei form av ökad kunskap om klimatförändringar, användningen av naturresurserna mm. som underlag för det gemensamma miljöarbetet. Övergången från utvecklings- och uppbyggnadsfasen, den pre-operationella fasen och vidare till driftsfasen är viktig. Det behövs därför en förordning som är anpassad för de krav som driften av programmet ställer. Förslaget redogör för en ny förordning för jordobservationsprogrammet (tidigare GMES). Förordningenanger villkoren förprogrammets driftsfas samt definierar styrningen av programmet och då särskilt kommissionens roll. Den definierar även programmets mål och indikatorer som möjliggör en effektiv övervakning av dess genomförande. I och med den nya förordningen byter programmet formellt namn till . Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Inga konsekvenser för statsbudgeten kan förutses. Förslaget anger en preliminär budgettilldelning som överensstämmer med förslaget till flerårigt finansiellt ramverk , med en maximal budget om priser. Det motsvarar enligt kommissionen priser. Den angivna budgetnivån innebär en neddragning från kommissionens ursprungliga förslag vilket ställer stora krav på prioriteringar inom Copernicusprogrammet för att leverera avbrottsfria data och tjänster på en nivå som uppfyller programmets syfteoch användarnas behov av en långsiktig dataförsörjning.I rådsförhandlingarna om Copernicusförordningen har ett tak för bidraget från till rymdövervakningsprogrammet (Space Surveillance and Tracking, SST), i syfte att delfinansiera skydd av rymdkomponent,diskuterats som är avsevärt lägre än det uppskattade behovet på totalt 70 M 2014-2020.