eunbil · H00N2B5F7A · 2013-01-01 00:00:00 — ser därmed positivt på resolutionen som en del av en kontinuerlig utvärdering och uppföljning av processen. Regeringen bedömer att kan stödja förslaget till resolution. Utkast till gemensamma rapport från rådet och kommissionen om genomförandet av de förnyade ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018) 15660/12 JEUN 91 EDUC 322 SOC 876 för det ungdomspolitiska samarbetet i EU (2010-2018) behandlades i . Under det svenska ORDF antogs ett nytt ramverk för EU-samarbetet på ungdomsområdet för . Bland EU:s medlemsländer finns ett grundläggande behov av bättre kunskap om ungas levnadsvillkor, värderingar och attityder. Ett viktigt verktyg i EU-samarbetet är därför EU:s ungdomsrapport, som publiceras , och ger en övergripande bild över ungdomars situation. Rapporten har två syften: att utvärdera vilka framsteg som har gjorts för att nå de övergripande målen i det nya ramverket och lägga grunden för prioriteringar för det kommande arbetet. Rapporten konstaterar att ramverket har bidragit till att länka samman flera delar i ungdomspolitiken inom MS, KOM och även bland länder utanför EU. Särskilt viktigt har det tvärsektoriella och inkluderande perspektivet blivit när lösningar på ungdoms- arbetslösheten diskuterats. Vidare framhåller rapporten vikten av ungas inflytande och deltagande i de demokratiska processerna och att EU och MS bör vara lyhörda för de utmaningar som berör unga mest och vara beredda att möta och diskutera ungas förväntningar. Ungas tillgång till arbete och entreprenörskap och möjligheter att utveckla sin kreativa förmåga kommer fortsatt vara prioriterat under den kommande 3-års cykeln. Tonvikt kommer även läggas på ungas sociala delaktighet och hälsa. välkomnar Kommissionens rapport. Det är viktigt att det europeiska samarbetet på ungdomsområdet analyseras så att alla aktörer har en samlad och aktuell bild av förhållandena för unga i , vilket underlättar kommande prioriteringar och satsningar. anser det angeläget att ungas tillgång till arbete och möjligheter på arbetsmarknaden är i fokus för den kommande 3-års perioden. är det viktigt att andra perspektiv av ungas liv inte kommer i skymundan. välkomnar därför en prioritering av ungas sociala delaktighet och hälsa. Regeringen bedömer att kan stödja utkastet till rapport. Utkast till rådets slutsatser om deltagande och social integration av ungdomar, särskilt ungdomar med invandrarbakgrund Dok.15652/12 JEUN89 SOC874 EDUC320 COHOM240 MIGR117 RAXEN 5 Det specifika temat för slutsatserna har inte tidigare behandlats i men tar sin utgångspunkt i ramverket för det ungdomspolitiska samarbetet i EU (2010-2018), vilket behandlades i . Att förebygga och bekämpa social utslagning och fattigdom bland unga har i ramverket för EU-samarbetet på ungdomsområdet identifierats som ett prioriterat arbetsområde. De aktuella slutsatserna fokuserar på unga med invandrarbakgrund och de svårigheter unga möter vad gäller inflytande och påverkansmöjligheter i samhället. MS uppmuntras bland annat att främja en ungdomspolitik som ökar ungas deltagande, inkludering i samhället och interkulturell dialog. I slutsatserna uppmanas även MS att stödja unga med invandrarbakgrund för att öka ungas inflytande lokalt särskilt vad gäller möjligheter inom icke-formellt och informellt lärande. har kunnat ge ett övergripande stöd till textens inriktning och har fått gehör för de synpunkter som har förts fram. Viktigast rent principiellt har varit att framhålla värdet av en ungdomspolitik som stärker alla ungas aktiva deltagande, integration i samhället och skapar acceptans för mångfald. Regeringen bedömer att kan stödja förslaget till rådsslutsatser. Rörlighet och mångfald: hur ska vi uppnå social integration? Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [på förslag av ordförandeskapet] 15657/12 JEUN83 EDUC308 SOC858 MIGR114 Ungas aktiva medborgarskap och social delaktighet är delar i ett av de övergripande målen i ramverket för det ungdomspolitiska samarbetet i EU (2010-2018), vilket behandlades i . Rörligheten bland ungdomar inom den Europeiska unionen ökar liksom migrationen till unionen. Ordförandeskapet beskriver i bakgrundsdokumentet hur den ekonomiska krisens effekter riskerar att inverka negativt på ungas mobilitetsmöjligheter och särskilt för unga med invandrarbakgrund. Ungdomsministrarna bjuds in att kommentera två frågor: Vad kan medlemsstaterna göra för att ta itu med den sociala splittring som orsakas av den ökande rörligheten bland ungdom? Hur kan medlemsstaterna bättre engagera unga rörliga människor, så att de kan uppfylla sin potential och man därmed kan uppnå mer harmoniska och integrerade samhällen? Inom ramen för den överenskomna fria rörligheten inom EU kan det uppstå negativa effekter. anser att det är viktigt att främja ungas möjligheter till mobilitet och att den fria rörligheten i första hand ska respekteras. Regeringen välkomnar det underlag som ordförandeskapet lagt fram som vägledning för ministrarnas diskussion. 18.Utkast till slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om stärkta faktaunderlag vid beslutsfattande om idrottspolitik 15873/12 SPORT 69 SOC 903 Frågan har inte tidigare behandlats i . Inom unionens idrottspolitiska arbete har frågan om idrottens ekonomiska betydelse och behovet av bättre statistik på området varit aktuell under ett flertal år. Ambitionen med arbetet har varit att få in idrott som ett område inom unionens statistikprogram samt att få medlemsstaterna att utveckla verktyg för att kunna mäta idrottens ekonomiska betydelse, så kallade satellitkonton. I har behovet av ett satellitkonto för idrott inte påkallats av vare sig myndigheter eller idrottsrörelse. Rådsslutsatserna innehåller ett tämligen oförbehållsamt välkomnande av satellitkonton för idrott. har i förhandlingarna framhållit behovet av att unionens idrottspolitik är evidensbaserad men ifrågasatt den politiska nyttan av att kunna mäta idrottens ekonomiska betydelse. Det svenska statliga stödet till idrotten är t.ex. inte beräknat efter idrottens ekonomiska betydelse och det kan finnas en fara i att reducera idrotten till ett nationalekonomiskt verktyg. De nationella idrottsstödens utformning och medlemsstaternas idrottspolitiska prioriteringar ligger utanför unionens kompetens. har därför framhållit att slutsatserna inte bör föreskriva att medlemsstaterna ska införa satellitkonton för idrott. För är evidensbaserad idrottspolitik främst att med ett fåtal övergripande indikatorer kunna jämföra utfallet av olika idrottspolitiska system inom unionen. Eurobarometers Special Survey 334 visade t.ex. på stora skillnader mellan medlemsstaterna vad gäller fysisk aktivitet och frivilligt arbete inom idrotten. kan acceptera förslaget till rådsslutsatser. Rådets slutsatser bifogas. 19.Utkast till slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om fastställande av en strategi för att bekämpa manipulation av resultat inom sport och idrott 15876/1/12 REV 1 SPORT 70 MI 702 COMPET 674 JUR 570 DROIPEN 157 ENFOPOL 351 Frågan har inte tidigare behandlats i . Frågan om uppgjorda matcher har varit på den europeiska idrottspolitiska agendan och så sent som under det polska ordförandeskapet 2011 antogs rådsslutsatser mot uppgjorda matcher. Vid sidan av unionens arbete har det under inletts förhandlingar om en ny eventuell konvention mot uppgjorda matcher. Förhandlingarna har föregåtts av en relativt stor oenighet om behovet och lämpligheten av en konvention på området och har ännu inte anslutit sig till förhandlingarna. Den nationella situationen och behovet av agerande från regeringen är under översyn inom berörda delar av , allt i dialog med idrottsrörelsen. Utformningen av rådsslutsatserna är i förhållande till slutsatser mer omfattande och konkreta vad gäller föreslagna insatser från medlemsstaterna, kommissionen och idrotten. Insatserna som föreslås spänner främst över rättsliga frågor, spelregleringsfrågor och idrottsfrågor. har ifrågasatt behovet av nya rådsslutsatser och pekat på vikten av att slutsatser istället efterlevs. Innehållsmässigt har fått gehör för många synpunkter på det rättsliga området och spelregleringsområdet. har också fått igenom betydande strykningar av skrivningar som anses föregripa resultatet av förhandlingarna om en eventuell Europarådskonvention på området. kan ställa sig bakom förslaget till rådsslutsatser. Rådets slutsatser bifogas. (a) Världsantidopningsbyråns (Wadas) stiftelsestyrelse Val av EU-företrädare (2013-2015) 15720/1/12 REV1 SPORT 62 DOPAGE 17 263 Frågan har inte tidigare behandlats i . Det internationella arbetet mot dopning inom idrotten leds och koordineras av som är en stiftelse med säte i . Stiftelsestyrelsen är sammansatt av representanter från idrottsrörelsen och världens regeringar. regeringar har fem platser i styrelsen varav tre hämtas ur kretsen av unionens medlemsstater. Från ska tre nya ledamöter från unionens medlemsstater utses. stödjer de tre föreslagna kandidaterna: , Minister för transport, turism och idrott () , Idrottsminister () , Statssekreterare för ungdomsfrågor och idrott () (b) Resultatet av mötet i (Wadas) stiftelsestyrelse (den 17–) (a) Utkast till slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om underlättande av hälsofrämjande fysisk aktivitet 15871/12 SPORT 68 273 Frågan har inte tidigare behandlats i . Inom det idrottspolitiska området har hälsofrämjande fysisk aktivitet varit på unionens dagordning sedan kommissionens vitbok om idrott . Ett resultat av vitboken blev de EU-riktlinjer för fysisk aktivitet som arbetades fram av kommissionen och som presenterades på ett informellt idrottsministermöte under det franska ordförandeskapet 2008. I ordförandeskapets mötesslutsatser uppmanades ordförandeskapet att föra riktlinjerna till rådskonstellationen för hälsofrågor för vidare behandling. Riktlinjerna har dock inte tagits upp för behandling i rådet under det cypriotiska ordförandeskapet som valt att ta upp frågan under idrottsministrarnas rådskonstellation. Innehållsmässigt är slutsatserna nära kopplade till riktlinjerna för fysisk aktivitet och medlemsstaterna uppmanas att på olika sätt intensifiera arbetet för ökad fysisk aktivitet. Det mest konkreta innehållet är att kommissionen uppmanas att lämna förslag till en rådsrekommendation som ska innefatta ett övervakningsförfarande över hur medlemsstaterna lyckas med sitt arbete på området. välkomnar i princip rådsslutsatserna men har ifrågasatt att en övergripande folkhälsofråga som fysisk aktivitet tas upp i idrottsministrarnas rådskonstellation. Detta särskilt som EU har en specifik kompetens i folkhälsofrågor och då det föreslås att kommissionen ska lägga fram förslag till en rådsrekommendation på området. har också ifrågasatt behovet av den föreslagna rådsrekommendationen och istället föreslagit att nya rådsslutsatser antas där medlemsstaterna uppmanas och ges möjlighet att själva utvärdera sitt arbete för fysisk aktivitet efter gemensamt bestämda indikatorer. Ingen medlemsstat har stöttat i denna fråga. har även varit emot förslaget om en årlig europeisk vecka för idrott och fått visst gehör för en uppmjukning av texten. kan acceptera förslaget till rådsslutsatser. Rådets slutsatser bifogas. (b) Den årliga europeiska idrottsveckan "...Från virtuell idrott till verklig idrott: Ett steg från soffan till idrottsplanen" 15814/12 SPORT 66 270 Frågan har inte tidigare behandlats i Diskussionen ska hållas i anslutning till antagandet av rådsslutsatserna om hälsofrämjande fysisk aktivitet och främst inriktas på förslaget om en årlig europeisk vecka för idrott. avser att understryka vikten av ett ambitiöst folkhälsoarbete men betona att ansvaret för detta i första hand åvilar varje medlemsstat samt att gemensamma insatser noggrant måste bedömas utifrån subsidiaritetsprincipen. avser även att utveckla kritiken mot förslaget om en årlig europeisk vecka för idrott. 22.a) (ev.) Förslag till rådets förordning om inrättande av programmet för perioden –2020 Interinstitutionellt ärende: 2011/0436 (APP) b) Utkast till meddelande från kommissionen om statligt stöd till filmer och andra audiovisuella verk Information från den franska delegationen c) Košice och i – Europeiska kulturhuvudstäder 2013 Information från den franska och slovakiska delegationen d) (ev.) Utbildning under omprövning: Att investera i kompetens för bättre socioekonomiska resultat e) Arbetsprogram för det tillträdande ordförandeskapet Information från den irländska delegationen