rir · H1B514 · 2013-11-18 00:00:00 — Rapporter, regelverk och vägledningar för styrning av pensionsfonder har studerat regelverk och vägledningar som kan ses som relevanta för styrning och riskhantering av en pensionsfond. Det gäller till exempel ett vägledningsdokument om god standard för riskhantering som 2011 publicerades av och ().168 Detta dokument omfattar väsentliga områden som hantering av risker, riskhanteringssystem inklusive övervakning och kontroll av risker och rapportering. Förutom finansiella risker omnämns särskilt operativa risker och risker med uppdragsavtal. Dokumentet riktar sig inte bara till pensionsfonder utan är tänkt att ge vägledning åt regelgivare och tillsynsansvariga. Rapporten utgår från att det finns en ansvarig tillsynsmyndighet för pensionsfonderna, och framhåller att utvärdering av riskhanteringssystem är en central del i tillsynsmyndighetens löpande tillsyn. Tillsynen av riskhanteringssystemet ska vara anpassat till pensionsfonden utifrån art, omfattning och komplexitet. har även tagit del av ett dokument om modellen med tre försvarslinjer från IIA169 som ska ligga till grund för vägledning inom området.170 gav 2010 ut rapporten the Financial Performance of som studerats i valda delar. 168OECD/IOPS (2011), Good Practices for . 170IIA (2013), in , Position Paper. SJUNDE AP-FONDEN – SVARAR FÖRVALTNINGEN AV PREMIEPENSIONEN MOT SPARARNAS KRAV? Dessa två pensionsförvaltare har inte samma typ av förvaltningsuppdrag och det skiljer sig även från Sjunde AP-fondens uppdrag. Det som är av störst intresse är hur man i respektive har valt att reglera och styra verksamheten jämfört med i . Kort om pensionsfondens mål och placeringsinriktning Den pensjonsfond utland (oljefonden) etablerades 1990 som ett finanspolitiskt instrument för att säkra att långsiktiga hänsyn tas till statens intäkter från petroleumindustrin. Det ska också vara ett verktyg för att hantera statsfinansiella åtagande knutet till pensionsutbetalningar. Den fungerar som en buffertfond. Vid utgången av 2012 förvaltade fonden cirka 3 800 miljarder norska kronor.171 Fonden är en av världens största pensionsfonder. Placeringar görs uteslutande i utlandet för att undvika överhettning i den norska ekonomin och för att avkastningen från fonden ska vara oberoende av fluktuationer i oljepriset. Fonden placerar i aktier och ränteinstrument och fast egendom. Andelen fast egendom kan uppgå till . har i riktlinjer fastställt vilket referensindex som fonden ska följa i förvaltningen. Indexet utgår från ett världsindex172 och definitioner av vad som anses vara utvecklade marknader respektive tillväxtmarknader utgår från detta index. Riktlinjerna föreskriver vilka avvikelser som ska göras i förvaltningen, genom att de olika marknaderna värderas med en faktor. Om en marknad har en faktor som är högre än 1 överviktas denna marknad i förhållande till referensindex. har tagit del av den rapport som är framtagen av MSCI för det norska finansministeriet Allocation – Analysis of Issues Related to Geographic Allocation of Equities. I rapporten beskrivs bland annat för- och nackdelar med marknadsviktade respektive BNP-viktade referensindex. Regelverk, huvudmannaskap och styrning Den norska lagen om Statens pensjonsfond ligger till grund för förvaltningen. Det är som är formellt ansvarig för fondens förvaltning. ansvarar för att genomföra förvaltningen. har delegerat genomförandet av förvaltningen till (). har fastställt de överordnade ramarna i Mandat för förvaltningen och om riskstyrning och internkontroll. fastställer riktlinjer för NBIM:s förvaltningsverksamhet och delegerar investeringsmandat till ledningen i NBIM. 171NBIM (2013), Statens pensjonsfond utland årsrapport , s. 12. 172FTSE Global All Cap Index. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER , inklusive NBIM, omfattas av regler om riskstyrning och intern kontroll. Av om internkontroll i framgår att det är huvudstyrelsen som är ansvarig för att fastställa principer för riskstyrning och internkontroll och att se till att dessa principer genomförs. Banken ska ha ett revisionsutskott som ska fungera som ett förberedande organ för frågor som rör riskstyrning och internkontroll. Huvudstyrelsen ska utvärdera både sitt arbete och sin kompetens inom området minst en gång . Banken ska löpande värdera vilka väsentliga risker som verksamheten har och minst en gång ska de göra en riskkartläggning för bankens alla verksamhetsområden. Vidare ska banken utföra en systematisk utvärdering av om bankens riskstyrning och internkontroll är tillräcklig för att hantera riskerna. Riskutvärderingarna ska dokumenteras och kompletteras med en övergripande analys av risksituationen. Föreskriften innehåller även regler för hur riskstyrning och internkontroll ska omhändertas vid utkontraktering av verksamhet. Det ska finnas skriftliga avtal som säkrar att har insyn och kontroll över utlagd verksamhet och banken ska säkerställa att det finns tillräcklig kompetens för att hantera uppdragsavtalen. Det ska finnas en internrevision, som tillsätts av huvudstyrelsen som också godkänner internrevisionens årliga plan och dess resurser. Minst en gång ska internrevisionen avge en rapport om riskstyrningen och internkontrollen. Kort om pensionsfondens mål och placeringsinriktning Den danska förvaltar pensioner och administrerar olika områden som är fastställda i lag och som är relaterade till att säkra ekonomisk trygghet. ATP förvaltar bland annat Arbetsmarknadens Tilläggspension (ATP), som kompletterar folkpensionen. Förvaltningen omfattade totalt och är uppdelad i två portföljer.173 Skuldtäckningsportföljen ska täcka fastställda pensionsförpliktelser och investerar huvudsakligen i obligationer med lång löptid och ränteswappar. I förvaltningen matchas tillgångarna och den förväntade framtida avkastningen för att möta framtida förväntade pensionsutbetalningar. Den andra portföljen, investeringsportföljen har en friare placeringsinriktning. Avkastningen ska säkra pensionernas köpkraft så att pensionerna kan skrivas upp i takt med prisutvecklingen. Förvaltningen ska ge en stabil avkastning som ska vara så oberoende av konjunkturutvecklingen som möjligt och investeringsbesluten utgår därför från en överordnad strategi för riskspridning. Samtidig försäkrar de avkastningen mot kraftiga nedgångar. 173 (2013), Årsrapport s.73. SJUNDE AP-FONDEN – SVARAR FÖRVALTNINGEN AV PREMIEPENSIONEN MOT SPARARNAS KRAV? ATP har delat upp förvaltningen i fem riskklasser: räntor, kredit, aktier, inflation och råvaror. Räntor är störst med en andel om och råvaror är minst med en obetydlig andel. Övriga motsvaras av en andel som ligger mellan . Varje riskklass ska leverera en viss absolutavkastning fastställd i och som utgår från målsättningen att säkra köpkraften. Regelverk, huvudmannaskap och styrning Fullmäktige för ATP representeras främst av ledamöter med koppling till kollektivavtalsparterna. utser en av ledamöterna. Det är styrelsen i ATP som fastställer målformuleringen som ligger till grund för placeringsinriktningen. infördes ATP-lagen i . I lagen finns reglering om att styrningen ska vara effektiv och att det ska finnas fullständiga rutiner för internkontroll. Det ska bland annat finnas processer för att identifiera, hantera och övervaka risker samt säkerställa riskrapportering. Det ska även finnas processer som separerar funktioner i syfte att hantera och förebygga intressekonflikter. Lagen föreskriver att ATP står under tillsyn av den danska som bland annat ska säkerställa efterlevnad av regler för intern styrning och kontroll. ska efter utförd undersökning hålla ett möte med företrädare för inklusive ledamöter för styrelsen och redogöra för sin bedömning. En skriftlig sammanfattande bedömning ska skickas till vd:n, styrelsen, aktuarien och de externa revisorerna samt internrevisionschefen. Vidare ska en kopia av rapporten skickas till ansvarig minister. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Klimatrelaterade skatter – Vem betalar? Svensk klimatforskning – Vad kostar den och vad har den gett? Att styra självständiga lärosäten Besparingar i försvarets materielförsörjning. Regelförenkling för företag – regeringen är fortfarande långt från Infrastrukturplanering – på väg mot klimatmålen? Effektivitetsmätning som metod för att jämföra Statens försäljningar av apotek Den nordiska stridsgruppen – Nordic Battlegroup 2011 Tandvårdsreformen 2008 – når den alla? Skattekontroll av företag – urval, volymutveckling och uppföljning upphandling av vägar och järnvägar – leder den till hög produktivitet? Staten på spelmarknaden – når man målen? Vem tar ansvar? – Statens tillsyn av information på – Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän Bemanningen av marinens och flygvapnets stående insatsförband – mervärde, mångfald och konkurrens? Statens insatser inom ambulansverksamheten Statens satsningar på transportinfrastruktur – valuta för pengarna? Mer att förenkla! Början på något nytt – Etableringsförberedande insatser för SJUNDE AP-FONDEN – SVARAR FÖRVALTNINGEN AV PREMIEPENSIONEN MOT SPARARNAS KRAV? Regeringens redovisning i budgetpropositionen – tydlig och transparent? Den kommunala ekonomin och hållbara offentliga finanser Etablering genom företagande – är statens stöd till företagare effektiva för utrikes födda? Utsläppshandel för att begränsa klimatförändringen – fungerar det? Svensk rymdverksamhet – en strategisk tillgång? Statliga myndigheters skydd mot korruption Staten på elmarknaden – insatser för en fungerande Mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot – når förmånerna fram? Energieffektivisering inom industrin – effekter av statens insatser i – effektivt utbyte av medlemsskapet På väg ut i världen – statens främjandeinsatser för export Statens kunskapsspridning till skolan Skattekontroll – en fråga om förtroendet för offentlig förvaltning Landsbygdsprogrammet – från jordbruksstöd till landsbygdsstöd?