eunbil · H00N2B6437 · 2013-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning för utrikesrådet Godkännande av den preliminära dagordningen Rådet förväntas diskutera EU:s strategiska prioriteringar i förhållande till under president andra mandatperiod, inklusive möjliga områden för fördjupat samarbete. Regeringens ståndpunkt: Omvalet av till president utgör ett tillfälle att ytterligare stärka det nära samarbetet mellan och , inte minst inom det ekonomiska området där förhoppning är att förhandlingar om ett frihandelsavtal kan inledas . Rådet förväntas diskutera hur EU kan bidra till återupptagna fredsförhandlingar efter det israeliska valet och efter det att en ny amerikansk administration är på plats. Andra frågor som kan komma att diskuteras är den fortsatta israeliska bosättningsexpansionen, den palestinska myndighetens finansiella kris, ansträngningarna för palestinsk försoning samt vapenvilan i . Regeringens ståndpunkt: Regeringen anser att diskussionen bör fokusera på hur EU konkret kan bidra till återupptagna och resultatinriktade fredsförhandlingar, inklusive engagera parterna samt . Angeläget att EU fortsatt stödjer uppföljningen av överenskommelsen om vapenvila och dess fullständiga implementering. Diskussions- och ev. beslutspunkt Rådet förväntas diskutera situationen i och hur EU bör agera framöver. Eventuellt kommer rådet att anta slutsatser. Regeringens ståndpunkt: Regeringen stödjer det arbete som FN:s och särskilde representant genomför för att söka få ett stopp på våldet så att en politisk och ordnad transition kan genomföras. måste ta sitt ansvar och enas. President måste lämna makten. Oppositionskoalitionen SOC måste bredda sitt stöd bland andra oppositionsgrupper, särskilt bland kurderna. Regeringen betonar vikten av fortsatt humanitärt bistånd och tillträde. är den femte största humanitära givaren. Rådet förväntas diskutera transitionsprocessen i mot bakgrund av den genomförda folkomröstningen om en ny konstitution och förestående parlamentsval. Regeringens ståndpunkt: Regeringen noterar att en ny konstitution har antagits efter en folkomröstning. Regeringen understryker vikten av en inklusiv övergång till ett demokratiskt som respekterar mänskliga rättigheter, inklusive minoriteters rättigheter och kvinnors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, samt rättsstatens principer. Det är viktigt att EU stödjer övergångsprocessen utifrån riktlinjerna i EU:s grannskapspolitik och principen om mer-för-mer. -EU response to Rådet förväntas diskutera EU:s respons till den arabiska våren och hur EU bör agera framöver. Diskussionen äger rum inför Europeiska Rådet där slutsatser förväntas antas. Regeringens ståndpunkt: Efter inledningen av övergångsprocesserna från auktoritärt styre i och har EU ökat stödet för att främja demokrati och mänskliga rättigheter i regionen. Det har handlat om bistånd för att bygga nya demokratiska institutioner, stöd till det civila samhället, om ökat marknadstillträde samt åtgärder syftande till ökad mobilitet mellan EU och länderna i det södra grannskapet. Regeringen anser att det är viktigt att detta långsiktiga och breda arbete fortsätter och att framsteg premieras med fördjupat samarbete. Fokus för en eventuell diskussion kommer att ligga på den nukleära frågan. Rådet föregås av diskussioner mellan ()och . Något datum för ett nytt förhandlingsmöte mellan och har ännu inte fastställts. EU:s Höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik, kan förväntas rapportera om det förhandlingsupplägg EU3+3 kommit överens om samt kommentera samtalen – . Regeringens ståndpunkt: Regeringen stödjer fortsatta förhandlingar inom ramen för med om det kärntekniska programmet i syfte att nå en diplomatisk lösning på frågan. Det är viktigt att bibehålla momentum i den återupptagna dialogen med . Fortsatta förhandlingar mellan EU 3+3 och bör äga rum . Alla parter bör nu göra sitt yttersta för ett långsiktigt engagemang med sikte på en fredlig lösning på den nukleära frågan. Rådet förväntas diskutera EU:s arktiska strategi, utifrån meddelandet som cirkulerades . Målet på kort sikt för EU är att bli antagen som observatör i . har en nyckelroll i EU:s diskussioner men också ett ansvar för att föra processen i vidare. Beslut om observatörer tas genom konsensus vid ministermöte i . Regeringens ståndpunkt: Regeringen välkomnar det gemensamma meddelandet Europeiska unionens politik för den arktiska regionen: framsteg och vägen framåt. Som ett av tre EU-länder som är medlemar i agerar regeringen för att främja en balanserad EU-policy för . , som nuvarande ordförande i , har en viktig roll i behandlingen av de 13 nya observatörsansökningarna. Det är viktigt att som EU medlem stödjer EU:s observatörsansökan i . /Diskussions- och beslutspunkt Rådet förväntas ha en bred diskussion om utvecklingen i och på och om EU:s samlade engagemang i regionen. Slutsatser kring inriktningen för EU:s fortsatta engagemang i förväntas antas. Regeringens ståndpunkt: Med bakgrund i den förändrade situationen på marken i stödjer regeringen initiativet att utveckla EU:s Somaliaengagemang. Regeringen understryker vikten av somaliskt ägarskap samt att den nya politiska ledningen i ges tid att närmare formulera sina egna prioriteringar. Regerinen anser att den pågående översynen av FN:s framtida roll bör resultera i en ny mer integrerad FN-mission med en förstärkt samordningsfunktion. Diskussions- och ev. beslutspunkt Med anledning av det fortsatt allvarliga läget i och de pågående stridigheterna mellan väpnade islamistiska extremister och armé med stöd från samt flera afrikanska stater avser rådet följa upp den politiska och säkerhetsmässiga utvecklingen i sedan det extrainsatta rådsmötet . Rådet kommer troligen att anta ett operationskoncept för EU:s militära utbildnings och rådgivningsinsats för försvarsmakt, EUTM . Frågor kring finansiering och övrigt stöd till den afrikanskledda insatsen AFISMA kan också komma att diskuteras. Rådet väntas välkomna de afrikanska truppbidragande ländernas bidrag till AFISMA. Frågor kring humanitära läget samt mänskliga rättighetsfrågor kommer troligen att diskuteras, likaså stöd till den , , vilken nu formellt inlett förundersökningar kring brott begångna i från det väpnade tuaregupprorets början . Frågan kring det politiska läget, presentation av vägkartan och transitionsprocessen kan också komma att diskuteras. Regeringens ståndpunkt: Regeringen välkomnar att EU och övriga internationella samfundet bistår i den allvarliga krisen i landet. påminner om och understryker vikten av att presenterar en färdplan för en återgång till konstitutionell och demokratisk ordning. Regeringen stödjer påskyndande av processen för de operativa faserna både vad gäller EUTM och AFISMA och understryker vikten av humanitärt stöd och humanitärt tillträde till de utsatta delarna av lokalbefolkningen i . välkomnar ICC:s beslut att utreda brott under domstolens jurisdiktion begångna i . En eventuell diskussionen förväntas ta sin utgångspunkt i det senaste toppmötet mellan och , som genomfördes i . Detta toppmöte fokuserade på implementeringen av det ryska WTO-medlemskapet, viseringsdialogen, energifrågor, moderniseringspartnerskapet samt demokrati och mänskliga rättigheter. Internationella frågor såsom , den arabiska våren, och det gemensamma närområdet avhandlades också. Regeringens ståndpunkt: Regeringen välkomnar inträde i WTO. Medlemskapet förväntas medföra stora ekonomiska fördelar och möjligheter till strategiskt samarbete. ofullständiga genomförande av vissa åtaganden sedan anslutningen är dock oroande. Regeringen ser därför positivt på indikationer på att samsyn kan uppnås i fråga om ryska återvinningsavgifter på fordon. stödjer också fortsatta förhandlingar om det nya avtal mellan och som ska ersätta det existerande partnerskaps- och samarbetsavtalet. stödjer viseringsfrihet mellan och som en långsiktig målsättning, som emellertid kan uppnås endast under förutsättning att samtliga överenskomna kriterier är uppfyllda. Det vore därför särskilt välkommet om det omförhandlade viseringsförenklingsavtalet mellan och kunde undertecknas i närtid. Regeringen ser fortsatt med oro på ett antal tecken på demokratisk tillbakagång i , däribland ökat tryck på oppositionsaktivister, skärpta krav på enskilda organisationers verksamhet och ny lagstiftning som kan användas för att begränsa mötes- och demonstrationsfriheten samt minoriteters rättigheter, i synnerhet HBT-personer. Ev. Kort uppföljning av EU-CELAC toppmötet Toppmötet EU-CELAC äger rum i , , . Rådet kan ev komma att få en kort orientering av utfallet och en redogörelse av de frågor som behöver följas upp. Regeringens ståndpunkt: Regeringen har verkat aktivt för att frågor rörande frihandel och mänskliga rättigheter ska betonas i den interregionala dialogen mellan EU och CELAC, och ser fram emot det kommande mötet i . Punkten har begärts av . Syftet är att ge ministrarna från , och möjlighet att redogöra för intryck från sin resa till med fokus på framtida utmaningar i regionen. Regeringens ståndpunkt: Regeringen verkar för en fredlig och demokratisk utveckling i och stödjer ländernas EU-närmande inom ramen för Östliga partnerskapet. Det rådande läget i konflikten om väcker oro, som den inrikespolitiska utvecklingen i kräver EU:s fortsatta starka engagemang.