rir · H1B57 · 2013-05-21 00:00:00 — än sammanboende pensionärer som är berättigade till äldreförsörjningsstöd. Risken för att överskatta mörkertalet inom äldreförsörjningsstödet bedöms därför vara högre än inom bostadstillägget och framförallt avseende belopp. Även om beräkningen överskattar det verkliga förhållandet bedömer att undersökningen indikerar att mörkertalet är mycket högt för äldreförsörjningsstödet. Tabell 3.5 Punktskattat mörkertalet inom ÄFS Berättigade som inte har ÄFS Belopp som inte erhållits, miljoner kr Källa: Beräkningar av mörkertalet i BTP för pensionärer och äldreförsörjningsstödet för pensionärer. SCB, 2013. I likhet med mörkertalet inom bostadstillägget ingår främst kvinnor i mörkertalet för äldreförsörjningsstödet, närmare bestämt tre fjärdedelar. Till skillnad från mörkertalet inom bostadstillägget är dessutom mörkertalet bland de berättigade kvinnorna något högre än bland männen. För äldreförsörjningsstödet går det inte utreda mörkertalet inom olika beloppsintervall eftersom observationerna i undersökningen är för få för att kunna ge tillförlitliga skattningar. I genomsnitt gick dock de berättigade till äldreförsörjningsstöd miste om . 3.4.5Vissa informationsåtgärder har genomförts har genomfört vissa informationskampanjer i syfte att nå pensionärer som går miste om tilläggsförmånerna. Myndigheten har uppmärksammat att det finns ett mörkertal inom bostadstillägget och uppgifter om mörkertalet har publicerats i flera större dagstidningar.98 informerar även regelbundet vid offentliga informationsträffar och antalet deltagare har ökat från 18 000 till 27 000 under 2012.99 Utöver informationsträffar och föredrag har 99Pensionsmyndighetens årsredovisning 2012, s. 62. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER myndigheten träffar med pensionärsorganisationerna för att informera om pensionsrelaterade förmåner som bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. uppger att de inte har haft resurser att genomföra en större informationskampanj och hantera den eventuella ökning av ansökningar som då skulle komma in till myndigheten.100 Myndigheten pekar också på risken att pensionärer uppmanas att ansöka trots att de inte är berättigade vilket skulle medföra ett beslut om avslag. Enligt myndigheten är detta inte önskvärt varken för pensionärerna eller för administrationen.101 Det är också tekniskt svårt att identifiera de pensionärer som skulle kunna ha rätt till tilläggsförmånerna eftersom uppgifter om förmögenheter inte längre finns tillgängligt. Ett riktat utskick där samtliga uppgifter beaktas är således inte möjligt. har ännu inte gjort någon analys om hur ett riktat utskick skulle kunna utformas för att bli så träffsäkert som möjligt och det är också osäkert hur ett sådant utskick skulle mottas.102 har genomfört en mindre kampanj som riktade sig till blivande pensionärer, i åldern 50–, som har ett annat modersmål än svenska. Kampanjen har vänt sig till gruppen både på modersmålet och svenska och syftar att öka kunskapen om och rätten till pension.103 Bakgrunden till kampanjen är att tidigare uppmärksammat att bland annat personer från och vissa arabisktalande länder har väldigt låg kunskap om pensionssystemet och myndighetens verksamhet.104 Kampanjen har dock fokuserat på ålderspension och rätten till bostadstillägg eller äldreförsörjningsstöd omnämns inte. En insats som lyfter fram är att man infört en preliminär beräkningsfunktion för bostadstillägg på myndighetens webbplats som utifrån inmatade uppgifter visar om sökande är berättigad till bostadstillägg och till vilket belopp.105 pekar även på att bostadstillägget kan beviljas tills vidare och i och med denna reform kan det antas att mörkertalet till viss del minskar.106 Pensionärer som av olika orsaker inte skickade in en fortsättningsansökan trots att de fortfarande var berättigade till tillägget kommer numera få fortsatt utbetalt bostadstillägg. 100Intervju med , . 103Pensionsmyndighetens årsredovisning 2012, s. 67. /5684.html hämtat . 104www.pensionsmyndigheten.se/5684.html hämtat . 105Intervju med , . BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? Enligt uppgift från kvarstår informationen om bostadstillägg i ansökan om sjuk- och aktivitetsersättning och informationen lämnas även i det personliga mötet med handläggare.107 Information om tilläggsförmånerna finns däremot inte med i handläggningsprocess informerar till exempel inte om bostadstillägg i beslutsbrevet eller i ansökningsblanketten om ålderspension.108 Regelverket och möjligheten till bostadstillägg eller äldreförsörjningsstöd tas inte heller upp i det kuvertet som är en viktig kanal att skriftligen nå pensionärer. Träffbilden bland pensionärer som får en tilläggsförmån bedöms som god Tilläggsförmånerna utbetalas till pensionärer med låga inkomster och relativt små förmögenheter. Andelen pensionärer som saknar förmögenhet har ökat från till . Endast ett fåtal bor i en obelånad permanentbostad som inte räknas in i förmögenheten. Förmögenhetens placering påverkar förmånsbelopp Förmögenhetsprövningen beaktar endast vissa förmögenheter. Olika tillgångsslag påverkar storleken på tilläggsförmånen olika. Beroende på om förmögenheten är placerad i det egna boendet, på bankkonto, i aktier eller i kapitalvaror blir den utbetalda förmånen olika. Regelverket innebär också att personer kan minimera sin förmögenhet för att bli berättigade till tilläggsförmån. undersökning visar att mörkertalet för bostadstillägget har fördubblats sedan mätning 2008. Många går miste om mindre belopp. Nästan hälften går dock miste om belopp . För äldreförsörjningsstödet har mörkertalet tidigare inte utretts men granskningen indikerar att så många som fyra av fem berättigade går miste om förmånen. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER Regeringen och har inte prioriterat mörkertalet Regeringen har känt till att det funnits ett betydande mörkertal. Under de efterföljande åren vidtog regeringen ett flertal åtgärder men har regeringens styrning inte innehållit några specifika krav på åtgärder. uppmärksammade mörkertalet under sitt första verksamhetsår och har genomfört vissa åtgärder. Mörkertalet har dock inte varit en prioriterad fråga och informationen om tilläggsförmånerna bedöms vara bristfällig. Information om tilläggsförmånerna lämnas till exempel inte rutinmässigt till alla pensionärer som ansöker om ålderspension. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER 4 Administrationen av tilläggsförmånerna Målen för pensionsadministrationen betonar låga kostnader och att utbetalningarna är rätt. Administrationen ska också vara till nytta för pensionärer och pensionssparare. I kapitlet som följer redovisas problem som uppmärksammats i handläggningen av tilläggsförmånerna och vilka orsaker som ligger bakom problemen. Vidare granskas vilka åtgärder och regeringen vidtagit för att åtgärda problemen. 4.1Stor uppgiftsbörda och mycket merarbete I kapitel 2 konstaterades att tilläggsförmånernas regelverk i stora delar är omfattande och komplicerat. Det ställer höga krav på pensionärer att i ansökan om tilläggsförmåner klara att styrka uppgifter om boendekostnad, inkomster och förmögenhet. Ett problem är att en mycket stor andel inkomna ärenden måste kompletteras vilket leder till onödigt merarbete för såväl pensionären som för myndigheten. Det innebär också längre handläggningstider. Ett annat problem är att många felaktiga beslut fattas109 vilket kan leda till felaktiga utbetalningar som om de upptäcks ska utredas för att besluta om eventuell återbetalningsskyldighet för pensionären. 4.1.1Väldigt många ärenden måste kompletteras genomförde ett stickprov som visade att av alla förstagångsansökningar om bostadstillägg eller äldreförsörjningsstöd behövde kompletteras innan ett beslut kunde fattas.110 Bland fortsättningsansökningar uppgick kompletteringarna till drygt 40 procent.111 Det senare problemet är inaktuellt eftersom fortsättningsansökningarna i praktiken har försvunnit i och med att får besluta om bostadstillägg tills vidare. Kompletteringsbehovet bedöms dock fortsättningsvis finnas i förstagångsansökningarna och i de omräkningsärenden som sker när 109Pensionsmyndighetens årsredovisning 2011, s. 27. Myndigheten uppger att den interna kvalitetskontrollen upptäckte att tre av tio ärenden får felaktiga beslut och myndigheten har också uttalat att varken den formella eller materiella riktigheten i besluten är tillfredsställande. 110Handläggning av bostadstillägg. ISF, 2012. (ISF 2012:3), s.55. 111Handläggning av bostadstillägg. ISF, 2012. (ISF 2012:3), s.55 och årsredovisning 2011, s. 27. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? Förutom att kompletteringarna innebär längre handläggningstider bidrar de till merarbete för , men även merarbete för , finansinstitut och för pensionärerna. På regeringens uppdrag redovisade ISF en rapport112 om kvaliteten i och hanteringen av bostadstillägget . Efter att ha konstaterat att ärenden allt för ofta hade otillräckliga underlag genomförde ISF en aktgranskning i syfte att samla information om de kompletteringar som myndigheten gör. Aktgranskningen visar att den vanligaste kompletteringen handlar om inkomstuppgifter som inte styrkts tillräckligt. dock högt för alla faktorer som påverkar bostadstillägget vilket visas i tabellen nedan.113 En ansökan kan behöva kompletteras med mer än en uppgift och av ISF:s aktgranskning framgår att drygt en femtedel av samtliga ärenden behöver kompletteras med uppgifter inom minst två av kategorierna.114 Tabell 4.1 Andelen ansökningar som har kompletterats Kompletteringarna avsåg uppgifter om Källa: ISF Rapport 2012:3, s. 65. ISF redovisar vidare att handläggningstiden för de ärenden som kompletteras inte ökar utöver de antal dagar de är ute för komplettering. Resultatet tyder således på att tiden för de arbetsmoment behöver utföra för att kunna fatta ett beslut inte påverkas av kompletteringsbehovet.115 Även en ökad handläggningstid som inte kan mätas påverkar dock myndighetens resursutnyttjande. Om varje enskild komplettering tar exempelvis att åtgärda innebar det totalt en extra arbetsbelastning på under 2011.116 112Handläggning av bostadstillägg. ISF, 2012. (ISF 2012:3). 113Handläggning av bostadstillägg. ISF, 2012. (ISF 2012:3), s.65. Resultatet avseende tiden för komplettering inte är statistiskt säkerställt. 116272 328 (antal beslut) * (andel kompletteringar) * 0,5 (timmar) = . GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER 4.1.2Förmögenheter är svåra att kontrollera Förmögenhetsprövningen har tidigare identifierats som en svaghet och ett problemområde inom prövningen av rätten till tilläggsförmånerna. Förmögenhetsprövningen117 bygger på den upphävda lagen om förmögenhetsskatt118 och har inga uppgifter om förmögenheter, förutom taxeringsvärden på fastigheter. Pensionären måste i stället styrka sin förmögenhet genom att skicka in årsbesked för bankkonto, kapitalförsäkring, aktier och andra värdepapper per året innan ansökan. har därför endast i begränsad omfattning information om personers förmögenhet. Både intervjuer med handläggare vid och aktgranskning i avsnittet ovan visade att detta leder till att uppgifterna ofta måste kompletteras. I ärenden där det finns en deklarerad kapitalinkomst skickar handläggaren en förfrågan om förmögenhet till pensionären eller direkt till banken (om den är känd). Om däremot kapitalinkomsten understiger , som är gränsen för beskattningsbar kapitalinkomst, finns inga uppgifter om var en eventuell förmögenhet finns. omprövningsenhet, som bland annat genomför kvalitetskontroller av beslutade ärenden, bedömer att de flesta felaktiga besluten inom tilläggsförmånerna beror på tillgångar som inte registrerats eller uppgivits korrekt.119 Felen leder dock inte alltid till att felaktigt utbetalt belopp har skett eftersom felaktigt uppgivna tillgångar inte påverkar tilläggsförmånerna.120 De leder däremot till att myndigheten internt klassificerar ärendena som fel. Övergripande problem med förmögenhetsprövning har tidigare uppmärksammats av delegationen mot felaktiga utbetalningar121 och i en ESO- rapport från 2010122. gick dessutom så långt att ett förslag om att avskaffa förmögenhetsprövningen lämnades. Osäkerheten inom förmögenhetsprövningen fanns redan innan avskaffandet av förmögenhetsskatten eftersom finansinstitut inte hade någon skyldighet att rapportera in förmögenheter till handläggande myndighet. Det var också känt att det var svårt att få information om tillgångar 117Lag (2009:1053) om förmögenhet vid beräkning av vissa förmåner. 2007/08:26. Rätt och riktigt – Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Delegationen mot felaktiga utbetalningar. Varför blir det fel? Orsaker till felaktiga utbetalningar från trygghetssystemen. Resultat från expertseminarier. Delegationen mot felaktiga utbetalningar, 2007. (Delegationen mot felaktiga utbetalningar, rapport 5). Enkelt och effektivt – en om grundtryggheten i välfärdssystemen. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? i utlandet, vilket det är. I skälen till förslaget om avskaffandet av förmögenhetsskatten lyftes bland annat lagens värderingsregler fram och att dessa inte var enhetliga samt att lagen innehöll många undantag som skapade kryphål. Förmögenhetsskatten beskrevs därför som godtycklig och orättvis.123 4.1.3Pensionärer har svårt att kontrollera om beslutet är rätt I ISF:s rapport124 om kvaliteten i och hanteringen av bostadstillägget uppmärksammades att beslutsbrev för bostadstillägg är svåra att tyda och förstå för pensionärer. rekommenderades att förbättra den bilaga som skickas tillsammans med beslutet så att det tydligt framgår vilka uppgifter som ligger till grund för beslutet och att pensionären kan kontrollera att beslutet är rätt.125 Svårigheter att förstå uppgifterna i beslutet avser såväl bostadskostnaden som inkomster och förmögenhet. Uppgifterna om förmögenhet redovisas efter viktning och efter att dragits av för kontanta medel. Detta framgår dock inte av beslutsbrevet och övriga uppgifter presenteras innan viktning. En uppmärksam mottagare av beslutsbreven borde därför i samtliga fall ifrågasätta beslutets korrekthet. En annan brist i beskrivningen av uppgifterna är att till exempel tjänstepensioner inte presenteras som en egen inkomstrad vilket hade underlättat för pensionären att kontrollera och förstå beslutet. Det presenteras inte heller några tomma inkomstrader, som till exempel hade tydliggjort att beslutet är grundat på att pensionären inte har någon tjänstepension och inga tillgångar. Inom ramen för granskning uppger att ett arbete bedrivs för att åstadkomma en långsiktig lösning för att förbättra beslutsbreven. Det kräver dock att grundläggande funktionalitet i myndighetens IT-system behöver förändras.126 4.2Riksrevisionens aktgranskning av felorsaker Till följd av att tilläggsförmånerna är svåra att handlägga och besluten baseras på många olika uppgifter sker många felaktiga utbetalningar inom förmånerna. Det gäller särskilt bostadstillägget som står för en majoritet av ärenden om återkrav. Att en inkomstprövad förmån orsakar högre andel felaktiga utbetalningar än en registerbaserad förmån, såsom ålderspensionen, är i sig inget konstigt men kan i förlängningen orsaka legitimitetsproblem samt ökade försäkrings och/elleradministrationskostnader. 2007/08:26. 124Handläggning av bostadstillägg. ISF, 2012. (ISF 2012:3). 125Ibid, s.103. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER För att närmare granska vilka fel som orsakas och hur felen upptäcks har i en aktgranskning gått igenom cirka 380 återkravsärenden vilket redovisas i avsnittet. I en rapport127 om felaktiga utbetalningar som lämnades till regeringen uppskattades felaktiga utbetalningar av bostadstillägg till pensionärer uppgå till av det totalt utbetalda beloppet.128 Det motsvarade . I skattningen särskiljdes inte bostadstillägg till ålderspensionärer från bostadstillägg till personer med sjuk- eller aktivitetsersättning. Det är sannolikt att det felaktigt utbetalda beloppet är något lägre för ålderspensionärer då kopplingen till arbetsmarknaden är högre inom gruppen med sjuk- eller aktivitetsersättning än inom gruppen med ålderspension. Oavsett detta uppgår de felaktiga utbetalningarna till betydande belopp. I rapporten framhålls det också att antalet felaktiga utbetalningar troligtvis är fler än de underrättelser om felutbetalningar som sker, delvis på grund av bristande kunskap om lagen och dess tillämplighet bland handläggarna.129 4.2.1Felaktiga utbetalningar myndigheten upptäcker En punktskattning baserad på aktgranskning visade att upptäckte felaktiga utbetalningar på 85 miljoner kronor130 under 2011.131 Det motsvarar av det utbetalda beloppet samma år.132 Tilläggsförmånerna orsakar många återkrav Eftersom tilläggsförmånerna och framför allt bostadstillägget leder till många felaktiga utbetalningar innebär det också att förmånen orsakar flest återkravsärenden. Ungefär tre fjärdedelar av samtliga återkravsärenden består av bostadstilläggsärenden.133 registrerade myndigheten drygt 15 000 så kallade impulser om återkrav avseende tilläggsförmånerna, det vill säga ärenden där myndigheten bedömt 127Regeringsbeslut , Fi2009/2137, Samverkansuppdrag om utveckling av metoder för och redovisning av resultat av arbetet mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. 128Gemensam skrivelse: Samverkansuppdrag mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen 2010. ESV, 2011. (ESV 2011:11), s. 91. 130Felmarginalen är 28 miljoner vilket ger ett intervall . 131Baserat på en intervallskattning med konfidensgraden . 132Det utbetalades 8 , årsredovisning 2011, s. 20. 133Pensionsmyndighetens årsredovisning 2011, s. 30 och årsredovisning 2012, s.52. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? att en felaktig utbetalning134 gjorts för en tidigare period.135 sjönk antalet impulser till ungefär 10 000.136 Förutom att återkravsärenden skapar extra kostnader inom myndigheten kan det få stor påverkan på den enskilde pensionären som berörs av återkravet. Myndighetens återkravsutredningar är av varierande omfattning beroende på beloppet som felaktigt utbetalats och vad den felaktiga utbetalningen beror på. Enklare ärenden med små belopp som felutbetalats kan avslutas kort efter att återkravsärendet har upprättats medan andra utredningskrävande ärenden kan pågå . Ett ärende om felaktig utbetalning avslutas med ett av följande fyra beslut: Återbetalningsskyldig, ej eftergift Återbetalningsskyldig, eftergift Återbetalningsskyldig, delvis eftergift Ej återbetalningsskyldig Reglerna för återbetalning av ersättning finns i 108 kapitlet Socialförsäkringsbalken (2010:110). Reglerna gäller bland annat bostadstillägg. En pensionär anses generellt vara återbetalningsskyldig i de fall pensionären lämnat oriktiga uppgifter eller brustit i sin uppgiftsskyldighet vid ansökningstillfället eller i sin anmälningsskyldighet under en pågående beslutsperiod. Pensionären kan även bedömas vara återbetalningsskyldig om myndigheten orsakat felutbetalningen om pensionären har insett, eller borde ha insett, att myndighetens beslut är fel. Eftergift får beviljas om det finns särskilda skäl, till exempel sociala eller ekonomiska skäl.137 har även felutbetalningar regelmässigt eftergivits med stöd av Socialförsäkringsbalken. har beloppsgränsen för regelmässig eftergift höjts till genom ett administrativt beslut. Enligt beslut ska åtgärden, att inte återkräva belopp , inte längre betraktas som en eftergift. har inte funnit att utrymme finns enligt Socialförsäkringsbalken för sådant förfarande och synsätt. Felaktiga utbetalningar prövas inte längre enligt återkravsbestämmelserna.138 Flytt och tjänstepensioner skapar flest återkravsärenden De två största orsakerna till att pensionärer får utbetald tilläggsförmån med felaktigt belopp är att en flytt har skett eller att beslutet är fattat på ett felaktigt 134Med en felaktig utbetalning avses i sammanhanget att för mycket pengar har betalats ut. 135Pensionsmyndighetens årsredovisning , s. 30. 136Pensionsmyndighetens årsredovisning , s. 52. 137108 kap. Socialförsäkringsbalken (2010:110). 138Pensionsmyndigheten, Juridikavdelningen informerar 2012-3. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER Dessa två felorsaker står för av alla felorsaker. Felutbetalningarna kan till exempel bero på att pensionären inte anmält flytten eller tjänstepensionsbeloppet eller på att myndigheten inte handlagt ärendet eller registrerat felaktig uppgift. Andelen fel som orsakas av pensionären respektive myndigheten redovisas i tabellen nedan. Förutom flytt och tjänstepension bidrar fel i form av att bostadskostnaden blivit felaktigt registrerad (ej flytt) till en relativt hög andel återkrav. Även inneboende eller sammanboende som inte anmälts eller registrerats står för en hög andel av återkraven. Det kan noteras att kategorin förmögenhet står för en väldigt liten del av återkravsorsakerna trots att förmögenhetsprövningen innehåller många faktorer som kan registreras fel. I tabellen som följer redovisas de huvudsakliga felorsakerna som identifierats. Tabell 4.2 Felorsaker till återkrav, punktskattad andel av totalt antal fel. (ej flytt) Källa: aktgranskning. Andelar avrundat till heltal. Andelen har högt osäkerhetsintervall (konfidensintervall) och har utelämnats i tabellen. Följande felorsaker har låga andelar och helt utelämnats på grund av osäkerhet i skattningen: Hyresrabatt (tillfällig ändrad bostadskostnad), Fel arbetsinkomst, Inkomst från näringsverk samhet, Kapitalinkomst, Fonder/Aktier/värdepapper, Annan fastighet, Övrig förmögenhet, Felaktig folkbokföring, Ändrat civilstånd, Misstagsutbetalning, Övrigt. Ej tillämpbar: Felaktig utbetalning vid dödsfall kan per definition endast orsakas av myndigheten. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? Att inte anmäla eller registrera sammanboende orsakar högst felaktigt utbetalt belopp I tabellen ovan presenteras också andelar av totalt felutbetalt belopp. Det ger en något annorlunda bild än om bara antalet felaktiga utbetalningar beaktas. Att inte anmäla eller registrera flytt och tjänstepension framstår fortfarande som framträdande felorsaker. Den största andelen av det felaktigt utbetalda beloppet har dock orsakats av att sammanboende eller inneboende inte anmälts eller registrerats . Dessa fel står för av det felaktigt utbetalda beloppet. Även felaktiga utbetalningar som orsakats av en felaktig eller ändrad bostadskostnad (ej flytt) står för en stor andel av det felaktigt utbetalda beloppet, närmare bestämt . I dessa ärenden kan felen handla om att myndigheten registrerat fel bostadskostnad eller pensionären inte anmält förändrad boendekostnad, till exempel en sänkt bolåneränta. dessa ärenden är att de pågår innan felet åtgärdas och att den felaktiga utbetalningen i det enskilda ärendet handlar om ett större belopp. Tillsammans skattades dessa fel uppgå till . Pensionärerna orsakar den större delen av felutbetalningarna Aktgranskningen visar att de flesta återkraven orsakas av pensionären och att det gäller såväl för återkraven totalt sett som inom de största felkategorierna. Sammantaget har återkrav orsakats av endast pensionären, drygt en tredjedel orsakats av endast myndigheten och resterande del orsakats av både myndigheten och pensionären. Av det felaktigt utbetalda beloppet som pensionärer orsakade återkrävdes . Uppgifterna indikerar att majoriteten av felen orsakas av slarv eller okunskap. En fjärdedel av felen sker vid ansökan För att säkerställa rätt utbetalning och undvika återkrav är det viktigt att de beslut som fattas blir rätt från början. Aktgranskningen visar att en fjärdedel av återkraven orsakades av ett fel som uppstod redan vid den inledande handläggningen av ansökan, och beloppsmässigt står de för mer än en tredjedel av det felaktigt utbetalda beloppet. Av dessa fel står myndigheten och pensionären för ungefär lika stor andel av felen.