eunbil · H00N2B5F7F · 2013-01-01 00:00:00 — Fi 2012/166 - enligt den preliminära dagordning som framkom i Coreper Godkännande av den preliminära dagordningen Godkännande av listan över A-punkter Ekonomisk styrning – tvåpacket ska nå en uppgörelse om de båda förslagen till förordningar. Samråd har skett med . Samråd med har skett vid ett flertal tillfällen, . De två förslagen till förordningar rör förstärkning av budgetövervakningen i euroområdet och stärkt övervakning av euroländer som har, eller hotas av, allvarliga problem med sin finansiella stabilitet (se vidare Fakta-PM 2011/12:FPM70). nådde en allmän inriktning. avslutade sin interna behandling av förslagen och därefter inleddes trilogförhandlingar mellan rådet och . Regeringen anser att de senaste årens utveckling tydligt har visat på behovet av stärkt efterlevnad av det ekonomiska regelverket i EU, och i synnerhet inom euroområdet. Det är därför rimligt att vidtar åtgärder som möter de allvarliga utmaningar som det gemensamma valutasamarbetet nu står inför, bland annat genom åtgärder som gör det befintliga regelverket tydligare. Detta förbättrar förutsättningarna för medlemsstaternas efterlevnad av reglerna. Reviderade regler för marknader för finansiella instrument (MiFiD/MiFIR) Punkten kommer att strykas från dagordningen. Reviderade kapitalkravsregler (CRD IV) Ordförandeskapet hoppas på en uppgörelse om reviderade kapitaltäckningsregler och skapandet av en s k single rule book (CRD4/CRR). Samråd har skett med såväl samt . informerades och samråd med skedde senast inför möten den och den . Förslagen syftar till att införa den globala överenskommelsen 3 och att harmonisera gällande kapitaltäckningsregler (se faktapromemoria 2010/11:FPM148). Regeringen är positiv till 3-överenskommelsen och att den ska implementeras i EU. Därför är det viktigt att innehållet i överenskommelsen inte urvattnas när den genomförs som gällande rätt inom EU. Förslagen består av två delar: ett direktiv och en förordning. De berör EU-reglerna för bland annat kreditinstituts och värdepappersbolags (instituts) kapitaltäckning, skuldsättningsgrad och likviditet. Dessutom innehåller förslaget delar som är inriktade mot bolagsstyrningsfrågor och sanktioner. Förordningen och direktivet ska ersätta de två gällande direktiven /48/EG om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut och 2006/49/EG om kapitalkrav för värdepappersbolag och kreditinstitut. enades Ekofin om en allmän inriktning. Genom den allmänna inriktningen har medlemsstaterna förbättrade möjligheter (jämfört med tidigare förslag) att lägga på en systemriskbuffert på utvalda institut utan att behöva kommissionens godkännande. Regeringen anser att flexibiliteten i rådets allmänna inriktning är en godtagbar kompromiss. Förslaget innebär att kan genomföra lejonparten av det kapitalpåslag på de fyra storbankerna som man tillsammans med , finansinspektionen och beslutade om , utan att behöva kommissionens godkännande. Vidare har regeringen i den allmänna inriktningen fått igenom att lån med pant i bostadsrätter likställs med lån med pant i egna hem, genom att bostadsrätt definieras som bostadsfastighet. Regeringen anser att förslagen bidrar till att stärka den finansiella stabiliteten. Regeringen stödjer att det rådande regelverket med två direktiv i stora delar blir en förordning eftersom det bidrar till att skapa ett mer enhetligt regelverk inom EU och att stärka den inre marknaden på det finansiella området. Det pågår i skrivande stund (måndag ) trilogförhandlingar med . I de kompromissförslag som har presenterats av ordförandeskapet har de för viktiga punkterna från rådets allmänna inriktning varit kvar. Regeringen är därför hoppfull om ett för positivt slutresultat. Däremot anser regeringen att det är mycket tveksamt om förhandlingarna kommer att ha kommit så långt att paketet kan antas vid den . Rådet ska anta en allmän inriktning om förslaget till gemensam tillsynsstruktur för banker. Information och samråd med har skett inför Europeiska rådets möten samt inför Ekofin . Överläggningar med hölls . Vid noterade stats- och regeringscheferna en rapport framtagen av , Draghi, Barroso och Juncker med förslag på hur EMU kan vidareutvecklas. Bl.a. talade rapporten om en bankunion bestående av gemensam banktillsyn, ett gemensamt insättningsgarantisystem, och en gemensam avvecklingsfond. uppdrog som uppföljning åt att till utveckla en särskild färdplan med bestämda tidsramar för hur en verklig ekonomisk och monetär union ska uppnås. Vidare gav i ett uttalande stöd för ambitionen att samla banktillsyn i eurozonen hos (). Med hänvisning till överenskommelserna vid och lämnade kommissionen förslag om en samlad tillsynsmekanism för banker i eurozonen (se vidare Fakta-PM 2012/13:FPM10). Förslagen innebär i korthet följande. ECB blir ansvarig tillsynsmyndighet för samtliga kreditinstitut i eurozonen. En infasning sker dock. Från har ECB möjlighet att ta över tillsynen över kreditinstitut som fått eller kommer att få statligt stöd. Från ska ECB utöva tillsyn över systemviktiga kreditinstitut. Från ska ECB utöva tillsyn över alla kreditinstitut. Inom de områden där ECB tar över tillsynsansvaret, bl.a. i fråga om institutens efterlevnad av kapital- och likviditetskrav, blir ECB exklusivt ansvarig myndighet. Icke euroländer har möjlighet att på frivillig basis delta i bankunionen och därmed få ECB som tillsynsmyndighet. ECB förs också in i arbetet i Europeiska bankmyndigheten (Authority, ) som är samordningsorgan för banktillsynsmyndigheter i alla medlemsstater. Det föreslås nya röstningsregler för vissa typer av EBA-beslut. Det införs mekanismer för demokratiskt ansvarsutkrävande som innebär att ECB ska rapportera på olika sätt till , rådet, kommissionen och . Förhandlingar i rådsarbetsgrupp har pågått och avslutas . Förhandlingar i Coreper hålls . Regeringen har starka invändningar mot utformningen av det framlagda förslaget till tillsynsmekanism avseende banktillsyn. Regeringen är dock en konstruktiv deltagare i förhandlingarna och försöker bidra till att förbättra förslaget. Regeringen ser ett behov av att skydda inre marknadens funktionssätt. Det är också viktigt att säkerställa att medlemsstaterna inte fråntas möjligheten att ställa upp högre kapitalkrav. Vidare anser regeringen att förslagen måste få en tydlig demokratisk förankring och att det måste finnas möjlighet till inflytande för de nationella parlamenten. Röstningsförfaranden och möjligheter till inflytande i både ECB och måste utformas på ett balanserat sätt. I fråga om övriga delar av bankunionen – gemensamt insättningsgarantisystem och gemensam avvecklingsmekanism för banker – ser regeringen att de skulle innebära att kostnaderna för att hantera bankkriser skulle få bäras av medlemsstaterna gemensamt, vilket skapar en risk att medlemsstater måste skjuta till medel ur sina nationella budgetar och att nationella parlaments makt över nationella budgetar påverkas negativt. Gemensamma lösningar för insättningsgaranti och avveckling skapar även negativa incitament eftersom de minskar det nationella ansvaret för banksektorn. Punkten kommer att bli en a-punkt. Mervärdesskatt – Mekanism för snabba insatser mot mervärdesskattebedrägeri Rådet ska hålla en orienterande debatt om mekanismen för snabba insatser mot mervädesskattebedrägerier. Överläggning har skett med . För att kunna avvika från mervärdesskattedirektivet och tillämpa exempelvis omvänd skattskyldighet krävs beslut med enhällighet i rådet. Förslaget innebär att kommissionen, i syfte att bekämpa plötsliga och omfattande skattebedrägerier, i brådskande fall skulle kunna besluta att en medlemsstat får införa omvänd skattskyldighet utan rådsbeslut. Snabbreaktionsmekanismen kan utökas till att omfatta fler åtgärder än omvänd skattskyldighet. Förslaget beskrivs närmare i fakta-PM 2012/13:FPM3. Förslaget har diskuterats i rådsarbetsgruppen för skattefrågor . Regeringen anser att principen om enhällighet i rådet i skattefrågor är viktig att värna. Innan alternativen noga övervägts kan regeringen därför inte stödja förslaget. - (ev.) Aktuella lagstiftningsförslag – information från ordförandeskapet Ordförandeskapet har annonserat att man eventuellt kommer att informera om förhandlingarna kring några av de frågor som är föremål för förhandlingar mellan rådet och . Godkännande av listan över A-punkter (ev.) Skatt på finansiella transaktioner Ordförandeskapet avser att informera om nuvarande förhandlingsläge och det fortsatta arbetet med en skatt på finansiella transaktioner (FTT) med hänsyn till att kommissionen lagt fram ett förslag till beslut om bemyndigande att inleda ett fördjupat samarbete om en sådan skatt. Regeringen har samrått med , samt vid ett flertal tillfällen därefter i samband med , och haft överläggningar med och samt informerat . FTT har även behandlats och vid för Skatte- och gemensam överläggning om EU:s framtida budget eftersom FTT föreslås utgöra en intäktspost i densamma. Europeiska kommissionen presenterade ett förslag till rådets direktiv om ett gemensamt system för finansiell transaktionsskatt (se vidare Fakta-PM 2011/12:FPM20). Vid blev det bekräftat att stödet för den FTT som föreslagits av kommissionen inte är enhälligt. Det fanns dock medlemsstater som uttryckte intresse av att gå vidare i ett fördjupat samarbete. Kommissionens förslag till bemyndigande om att inleda ett fördjupat samarbete om FTT presenterades slutligt . Det föreslagna bemyndigandet omfattar elva medlemsstater (AT, BE, DE, EE, EL, ES, FR, IT, PT, SI och SK) som har begärt att kommissionen till rådet ska lämna ett förslag till bemyndigande om fördjupat samarbete avseende en FTT. Efter att beslut om bemyndigande har fattats kommer kommissionen att presentera ett förslag till en FTT. Kommissionen menar att FTT genom ett fördjupat samarbete i stora drag ska följa kommissionens tidigare direktivförslag om FTT. Regeringen anser att inte ska delta i ett fördjupat samarbete i EU om en skatt på finansiella transaktioner. Regeringen är skeptisk till ett fördjupat samarbete om en skatt på finansiella transaktioner och oroad över de konsekvenser ett sådant arbete kan få för medlemsstaterna som inte deltar i samarbetet och för EU i sin helhet. Regeringen har respekt för att en sådan skatt har hög politisk prioritet för flera medlemsstater. Regeringen vill därför inte stå i vägen för att dessa medlemsstater ska kunna gå vidare med ett fördjupat samarbete. Regeringen kan ställa sig bakom att rådet beslutar om ett fördjupat samarbete på området för skatt på finansiella transaktioner om hänsyn tas till de icke deltagande medlemsstaternas intressen vid utformningen av skatten. Regeringen motsätter sig nya egna medel, inklusive FTT som egna medel. (ev.) Uppförandekoden (företagsbeskattning) - Antagande av rådsslutsatser - Rapport till rådet Punkten kommer att bli en a-punkt. (ev.) Rapport till om skattepolitiska frågor Punkten kommer att bli en a-punkt. (ev.) Rapport till finansministrarna om skattefrågor inom ramen för europluspakten Punkten kommer att bli en a-punkt. Förfarandet vid makroekonomiska obalanser – kommissionens årliga rapport (AMR) Kommissionen publicerar en rapport (Alert Mechanism Report, AMR) med en uppdaterad resultattavla med indikatorer för övervakning av makroekonomiska obalanser. Detta är den andra rapporten i ordningen och medlemsstaterna ges möjlighet att kommentera innehållet. förväntas rådet anta slutsatser om rapporten. Samråd med avseende den första motsvarande rapporten har skett . Kommissionen publicerade den första rapporten om makroekonomiska oblanser med resultattavlan . Den innehöll indikatorer rörande makroekonomiska obalanser . Resultattavlan är en del av det nya förfarandet för övervakning av makroekonomiska obalanser,och ingår i ramen för den förstärkta ekonomiska styrningen inom EU (det så kallade sex-packet). För del passerades tröskelvärden för fyra av de huvudsakliga indikatorerna (bytesbalansen, exportmarknadsandelar, bostadsprisernas utveckling och privat skuldsättning). blev tillsammans med 11 andra medlemsstater föremål för en s.k. djupgranskning i syfte att undersöka huruvida obalanser förelåg. Djupgranskningens slutsatser var att (1) den svenska bytesbalansens överskott inte utgör en risk, (2) konkurrenskraften eller exportresultat synes ofarliga, (3) huspriserna verkar ha utvecklats i linje med fundamenta, och att (4) trots vissa förmildrande omständigheter så förtjänar den höga privata skuldsättningen uppmärksamhet. Sammantaget konstaterades i djupgranskningsrapporten att uppvisade makroekonomiska obalanser, vilka inte var överdrivet stora, men som borde åtgärdas. I synnerhet den privata sektorns skuldsättning och bostadsmarknaden förtjänade uppmärksamhet för att minska risken för skadliga effekter på ekonomin, framhölls det. Mot bakgrund av årets rapport och den uppdaterade resultattavlan kommer kommissionen att besluta om vilka medlemsstater som ska djupgranska , vilket kommer att presenteras i rapporten. Regeringen är positiv till den förstärkta ekonomiska styrningen inom ramen för sexpacket och där det nya förfarandet för övervakning av makroekonomiska obalanser ingår. Regeringen välkomnar publiceringen av resultattavlan. Vid mötet kommer kommissionen presentera tillväxtrapporten och rådet kommer ha en första diskussion om rapporten. Tillväxtrapporten , som förväntas publiceras , utgör starten på den europeiska terminen. I rapporten redovisar kommissionen sina prioriteringar inom den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken . Tillväxtrapporten ligger till grund för de slutsatser som ska antas vid , som är vägledande inför medlemsstaternas rapportering inom 2020 och stabilitets- och tillväxtpakten. kommer återkomma till tillväxtrapporten och diskutera slutsatser som ligger till grund för Europeiska rådets diskussion om rapporten. (ev.) Frågor som rör ekonomiska och monetära unionen Ekofin förväntas ha en diskussion om den framtida utformningen av den ekonomiska och monetära unionen. Diskussionen är en förberedelse inför , då Europeiska rådets ordförande i nära samarbete med presidenterna för kommissionen, och ska lägga fram en slutrapport med en särskild och tidsbunden färdplan. Ett viktigt underlag för Ekofins diskussion väntas bli ett meddelande om hur EMU kan fördjupas som kommissionen planerar att lägga fram . Diskussionen om EMU:s framtid omfattar en bankunion, en finanspolitisk union, en ekonomiska union samt demokratisk legitimitet och ansvarsutkrävande. Statsministern har inför Europeiska rådets möten haft samråd med om frågor kring EMU:s framtid. Regeringen anser att det är mycket viktigt för hela EU att EMU fungerar väl. Centralt är att effektivt genomföra de reformer som beslutats eller är på väg (6-pack, 2-pack, ). Vad gäller väg framåt är demokratiska aspekter är mycket viktiga att beakta, liksom den inre marknaden och EU:s sammanhållning. (ev.) Genomförande av stabilitets- och tillväxtpakten ska ta beslut om att avbryta underskottsförfarandet för enligt artikel 126(12) i EUF-fördraget, eftersom har korrigerat sitt budgetunderskott till under det fördragsfästa gränsvärdet på av BNP. En generell diskussion kan också komma att uppstå om implementeringen av stabilitets- och tillväxtpakten i allmänhet och övriga pågående underskottsförfarande. Förutom befinner sig 20 medlemsstater i underskottsförfarande, vilket innebär att de är ålagda att minska sina budgetunderskott till av BNP. Underskottsförfarandet för behandlades i . rekommenderade rådet att minska sitt alltför stora budgetunderskott till av BNP . har rapporterat ett underskott 2011 motsvarande av BNP och enligt kommissionens höstprognos kommer underskottet minska ytterligare 2012 och 2013. Kommissionen har därför rekommenderat rådet att avbryta underskottsförfarandet för . Regeringen stödjer beslutet att avbryta underskottsförfarandet för . Regeringen förespråkar vidare en strikt implementering av stabilitets- och tillväxtpakten för att stärka trovärdigheten för finanspolitiken i EU. Regeringen vill även understryka att det är mycket viktigt att medlemsstaterna och kommissionen tar ett gemensamt ansvar för att alla medlemsstater behandlas lika när EU:s finanspolitiska regler implementeras. Revisionsrättens årsrapport om genomförande av budgeten för Revisionsrättens ska presentera årsrapporten för kommissionens genomförande av budgeten 2011. Årsrapporten blev offentlig . HG (ledamot i revisionsrätten) presenterade årsrapporten för . lämnar revisionsrätten sin årsrapport över EU:s budgetgenomförande för föregående budgetår. Årsrapporten innehåller en revisionsförklaring (DAS) om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. I årsrapporten sammanfattas även revisionsrättens granskningar under föregående budgetår. Årsrapporten kommer efter presentationen att beredas vidare. Beredningen i budgetkommittén ska resultera i en rekommendation från rådet till huruvida Europeiska kommissionen ska beviljas ansvarsfrihet för budgetgenomförandet för det aktuella budgetåret. Regeringen fäster stor vikt vid att de medel som hanteras av kommissionen, övriga EU-institutioner och medlemsstaterna förvaltas på ett korrekt och effektivt sätt. Revisionsrättens årsrapport utgör ett viktigt underlag för att säkra att så sker. Det har i skrivande stund inte presenterats några övriga ärenden.