rfr · H00WRFR9 · 2013-01-01 00:00:00 — i ett sammanhang där själva ämnet påverkar innehållet och inriktningen på dessa strimmor. Det är enligt också viktigt att undervisningen i entreprenörskap och innovation avpassas efter utbildningens särart och inriktning så att den blir användbar i de sammanhang där studenterna kommer att verka. Med det ökade fokus som finns på innovationer och deras betydelse för en hållbar utveckling, bl.a. via den s.k. Kunskapstriangeln, är det särskilt viktigt med utbildning i entreprenörskap och innovation även på avancerad nivå och forskarnivå. Ytterligare insatser för entreprenörskap och innovation I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) betonar regeringen att det är viktigt att universitet och högskolor arbetar strategiskt för att underlätta samverkan och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. Re- geringen avser därför att ge Verket för innovationssystem i uppdrag att, i samråd med , stödja lärosätenas strategiska arbete när det gäller samverkan med det omgivande samhället och deras arbete med att verka för att forskningsbaserad kunskap kommer till nytta. Regeringen pekar också på att lärosätena har möjlighet att på olika sätt arbeta med inslagen av entreprenörskap i utbildningen.35 I de nuvarande svenska regionala strukturfondsprogrammen för perioden –2013 har det beslutats om av EU:s medel till forsknings-, innovations- och entreprenörskapsinsatser för att stärka den hållbara regionala tillväxten. En del av detta arbete har varit att bygga upp innovativa miljöer tillsammans med universitet och högskolor. 2012/13:30 s. 129. FÖRSTUDIE OM HÅLLBAR UTVECKLING INKLUSIVE ENTREPRENÖRIELLT LÄRANDE 2012/13:RFR9 periodens början har sådana projekt, motsvarande ca av EU-medlen, genomförts av universitet och högskolor. Regeringen framhåller vidare att samspelet mellan europeiska program för forskning och innovation, program för att främja entreprenörskap, strukturfondsprogram, landsbygdsprogram och nationella program bör utvecklas för att bidra till ökad samordning och ta till vara synergier i genomförandet. Omvärldsbevakning och deltagande i olika EU-program ökar möjligheterna att hitta europeiska samarbetspartner för att ta till vara lärdomar av olika insatser men är också ett sätt för en region att utveckla sina strategiska insatser ur ett konkurrensperspektiv.36 har intagit en relativt aktiv roll när det gäller att driva frågan om utbildning för hållbar utveckling internationellt, inte minst genom arbetet i . Bland myndigheter och berörda forskare tycks det dock finnas en samstämmig uppfattning om att det nationella arbetet skulle kunna vara starkare och att det saknas tydlig central styrning. Det har t.ex. inte gjorts någon nationell kartläggning av hur skolor arbetar med utbildning om hållbar utveckling . Däremot finns det flera exempel på forskningsarbete inom området bland universitet och högskolor. Den senaste revideringen av nationella strategi för hållbar utveckling gjordes . Därefter har regeringen beslutat om en strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet. Det finns en koppling mellan dessa två strategier och mellan målet om en hållbar utveckling och ambitionen att entreprenörskap ska genomsyra utbildningssystemet. Kopplingen förefaller dock inte vara uttalad och tycks sällan komma till uttryck i strategi-, policy- och styrdokument. Kansliets förslag på en fortsatt förstudie eller eventuellt en fördjupad studie En fortsatt förstudie eller eventuellt en fördjupad studie skulle kunna fokusera på följande. En forskningsöversikt om skolors arbete med hållbar utveckling. En nationell kartläggning av hur skolor och lärosäten arbetar med dessa frågor och om och hur kopplingen mellan hållbar utveckling och entreprenörskap kommer till uttryck i den praktiska verksamheten. En internationell utblick – ett exempel är som antagit en nationell strategi för lärande för hållbar utveckling. 36 Ibid. s. 141–142. 2012/13:RFR9 FÖRSTUDIE OM HÅLLBAR UTVECKLING INKLUSIVE ENTREPRENÖRIELLT LÄRANDE Offentligt tryck, rapporter m.m. 2009/10:UbU21 Ny skollag. promemoria Lärarutbildningen och utbildning för hållbar utveckling, , reg.nr 61-1047-08. 2005:47 R Perspektiv på hållbar utveckling – Erfarenheter från högskola och näringsliv. 2009:33 R Kartläggning av utbildning inom entreprenörskap och innovation. Myndigheten för i yrkeshögskoleutbildningarna och de kvalificerade yrkesutbildningarna (2010). 2005/06:1 utg.omr. 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. Regeringens strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet, och (2009). 2005/06:126 Strategiska utmaningar – En vidareutveckling av svensk strategi för hållbar utveckling. utveckling i skolan – Miljöundervisning och utbildning för hållbar utveckling i svensk skola (2002). i skolan – en kartläggning (2010). redovisning av nyttan av det internationella arbetet för hållbar utveckling. Redovisning till , dnr 84- 2012:386. SOU 2004:104 Att lära för hållbar utveckling. Utbildning för hållbar utveckling med koppling till , underlag som kansliet fått från Svenska (U2012:01/2012/137, ). Utvärdering av utmärkelsen för hållbar utveckling, , . Djurberg, , kanslichef och generalsekreterare i kommittén Svenska , telefonsamtal . , , utredare vid , telefonsamtal , , kansliråd vid , telefonsamtal , , undervisningsråd, , telefonsamtal . , Per, forskare vid , telefonsamtal . Uppföljning av ekologisk produktion och offentlig 2010/11 RFR2 Uppföljning av statens satsning på hållbara städer 2010/11 RFR3 CIVILUTSKOTTET, TRAFIKUTSKOTTET, MILJÖ- OCH Hållbara städer – med fokus på transporter, boende och Offentlig utfrågning om vinterberedskapen inom järn- Utvärdering av penningpolitik och arbete med finansiell stabilitet 2005–2010 Evaluation of the Riksbanks monetary policy and work with financial stability 2005–10 offentliga utfrågning om barns och ung- as rätt till kultur Biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft – offentliga utfrågning om forsk- Offentlig utfrågning om biologisk mångfald i rinnande seminarium om en nordisk same- eHälsa – nytta och näring Frågeinstituten som kontrollinstrument Volym 1 och 2 öppna utfrågning på temat Missbruks- och beroendevård – vem ska ansvara för vad? Tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg – En 2011 om järnvägens vinterberedskap Verksamheten vid scenkonstallianserna – En utvärdering Kunskapsöversikt om nationella minoriteter Förstudie – utbildningsvetenskaplig forskning Breddad rekrytering till högskolan Uppföljning av undantag från normalskattesatsen för Del 1 Offentligt seminarium Offentlig utfrågning om life science-industrins framtid i Statlig styrning och ansvarsutkrävande Utfrågningsprotokoll EU, euron och krisen offentliga utfrågning om framtida MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTET OCH NÄRINGSUT- Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet Forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde Kontraheringsplikt vid tecknandet av barnförsäkringar KU, FiU, KrU, UbU, MJU och NU Öppet seminarium om mål- och resultatstyrning: vilka mål, vilka resultat? offentliga utfrågning om gymnasiereformen