rfr · H00WRFR16 · 2013-09-04 00:00:00 — offentliga utfrågning om hur ny kunskap bättre ska kunna komma till användning i skolan Riksdagstryckeriet, , 2013 anordnade en offentlig utfrågning om hur ny kunskap bättre ska kunna komma till användning i skolan. Forskningen ger ny kunskap som skolan kan ha nytta av. Det är angeläget att denna kunskap kan omsättas i praktisk nytta i klassrummet. har inom låtit utarbeta rapporten kan ny kunskap komma till bättre användning i skolan (Rapporter från 2012/13:RFR10), som publicerades och presenterades vid utfrågningen. Vid utfrågningen presenterade företrädare för Kommuner och Landsting, , , , , och Nossebroskolan i kommun sin syn på hur forskning kan nyttiggöras i skolan. Utfrågningen utgjorde ett led i utbildningsutskottets uppföljningsarbete. I det följande redovisas programmet och en utskrift av den stenografiska uppteckning som gjordes vid utfrågningen. Program för offentlig utfrågning om hur ny kunskap kommer till användning i skolan Tidpunkt: –11.40, 12.00–13.15 Plats: Förstakammarsalen, Inledning av utskottets ordförande uppföljningsverksamhet, (M) och (S) Presentation av rapporten kommer ny kunskap till användning i skolan, Forskningssekreterare , Kommuner och Landstings (SKL) ordförande Paus med kaffe och smörgås Frågor från utskottets ledamöter Avslutning av (S) Företrädare för , elevkårer och elevråd – Stenografisk utskrift från den offentliga utfrågningen Ordföranden: Jag hälsar alla varmt välkomna till denna öppna utfrågning som arrangeras av utbildningsutskottet. Mitt namn är och jag är moderat och ordförande i utskottet. Till vänster om mig sitter som är socialdemokrat och ledamot i utbildningsutskottet. Till höger om mig sitter kanslichef . Vi har förmånen att också ha med oss SVT. Jag säger därför varmt välkommen till er som får möjlighet att följa detta. Detta är en utfrågning som handlar om hur vi nu ska kunna se att kunskap ska kunna komma till användning i skolan. Detta är en del av utbildningsutskottets verksamhet som handlar om att vi försöker lägga mycket energi även på ett seriöst uppföljningsarbete. Vi har bildat en styrgrupp inom utbildningsutskottet där samtliga partier är representerade. Där har man nu arbetat med ett flertal olika studier. blir denna rapport, som heter Hur kan ny kunskap komma till bättre användning i skolan, offentlig. Det är en rapport som utbildningsutskottet tillsammans med har producerat. Det är framför allt och från förvaltningen som har producerat den och som också står för rekommendationerna och slutsatserna i den. Låt mig påpeka att detta är ett sätt att försöka ge en så bred samsyn som möjligt på skolområdet och att politiskt försöka att på ett seriöst sätt ta sig an frågorna för att gemensamt kunna dra viktiga slutsatser. Det är så vi försöker arbeta i utskottet. Vi har ett mycket gediget och intressant program framför oss . Jag kommer inte att gå igenom hela detta program. Det är bättre att vi passar på att uppleva det. Vi ska först få en presentation från arbetsutskottet i denna styrgrupp. Det är från som är ordförande och från Socialdemokraterna. (M): Vi har samverkat mycket kring denna rapport. När vi talar om kvalitetsarbete är kärnan i det att man systematiskt arbetar med just uppföljnings- och utvärderingsfrågorna. Det är oftast där som vi har funnit brister. Men faktum är att för att kunna lära för framtiden har fått ett förstärkt ansvar just för dessa frågor, precis som ordföranden sade. lade man ett uppdrag på utskotten att mer lägga krut på det som handlar om uppföljning och utvärdering också av de beslut som vi faktiskt fattar. Utskotten jobbar lite olika. Vi i utbildningsutskottet har valt en form där vi har ett arbetsutskott bestående av och mig. detta har vi knutit en styrgrupp där alla partier deltar för att få en bredd. Det som vi har jobbat med har alltid landat i en konsensus i arbetet bakom. Kan du, , ge några andra exempel på projekt som vi har jobbat med? (S): När jag tittade på detta kände jag mig faktiskt lite stolt. Jag ska plocka ut några exempel och berätta vad vi håller på med. Jag är stolt över att vi faktiskt får en bred förståelse och en ökad kunskap gemensamt i utskottet. Förhoppningsvis får vi också välgrundade politiska diskussioner och beslut. Vi började med att titta på resultatredovisningen i budgetpropositionerna och om regeringens redovisning ger oss all den kunskap som vi behöver för att fatta våra beslut. Där har vi ett pågående utvecklingsarbete. Som jag uppfattar det har departementet verkligen lyssnat på utskottets synpunkter. Detta kommer därför att fortsätta att utvecklas. Ett fokusområde som vi har på skolan är naturligtvis lärarna, lärarutbildningen och lärarlegitimationen som vi har följt. Vi har låtit göra en studie med fakta som vi också har publicerat i budgetbetänkandet. Annars har vi valt att publicera några rapporter som vi har gjort i rapportserie, bland annat en förstudie om förskolan och en förstudie om utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande. Det är några exempel. Vi har naturligtvis också följt upp den nya gymnasieskolan med en intern hearing men också med en öppen utfrågning här . (M): Som ni hör är det ett ganska brett spektrum. Det sträcker sig i princip från förskolan till forskningsområdet. Det är detta som gör det så otroligt spännande att faktiskt lära . Diskussionen är: Hur kommer ny kunskap till användning i skolan? Bakgrunden till detta är att vi i utbildningsutskottet precis som ni är angelägna om att vi ska få den bästa möjliga lärandesituationen i klassrummen för eleverna. kan man som politiker vara lite orolig. Man undrar: Varför kommer inte all den forskning som vi ser in i klassrummet? Det är först där som den gör skillnad. Syftet här för oss riksdagsledamöter har varit att öka vår kunskap och vår förståelse för denna fråga och denna situation och se vad det är som händer på vägen, från lärosätets forskare till klassrummet. Finns det hinder, finns det möjligheter, och vad har vi för goda exempel? Vi tyckte att detta var intressant för oss eftersom det handlar om en implementering. Och att döma av er som är här är det också sådant som är intressant för fler. Jag besökte i går där man kände till att denna rapport var på gång. Vi hoppas därför att den på olika sätt kan komma till användning och att den nyttiggörs. Vi ser fram emot era kommentarer och reflexioner . Vi vill rikta ett varmt tack till och för deras arbete. Vi vill också rikta ett varmt tack till utbildningsutskottets kansli med kanslichef i fronten. Det har varit ett gott samarbete och en god samverkan. Och vad var det kom fram till? Ordföranden: går vidare till forskningssekreterare som ska lämna en redogörelse för rapporten. , utvärderings- och forskningssekreterare, : Ett stort tack för att jag har fått möjlighet att komma hit och presentera denna rapport för er. Jag kommer från en funktion i med namnet utvärderings- och forskningssekretariatet. Vi är en stödfunktion till utskott när det gäller uppföljning, utvärdering och forsknings- och framtidsfrågor. På uppdrag av utbildningsutskottet har vi låtit genomföra en fördjupad studie om kunskapsimplementeringens mödosamma konst, det vill säga hur ny kunskap kan fångas upp eller genereras, bearbetas, anpassas och komma till användning i en organisation. Inom skolan kan det handla om ny teknik och verktyg för att förbättra undervisningen. Det kan handla om nya ämneskunskaper, kunskaper om den psykosociala miljön i skolan eller om organisatoriska frågor. Som har sagts här har studien följts av en ledamotsgrupp med representanter från samtliga partier. Rapporten består av tre delar. Först är det en litteraturgenomgång där vi har valt en bred ansats. Vi har inte bara tittat på forskning inom skola och utbildning utan även på kunskapsimplementering inom hälso- och sjukvårdens område, inom socialt arbete och inom det som man brukar kalla innovationsspridningsforskning. Vi har gjort en enkät i samarbete med som har gått ut till 3 000 lärare och skolledare för att undersöka hur man så att säga på golvet förhåller sig till kunskapsimplementering. Slutligen har vi gjort ett antal intervjuer med några centrala aktörer inom utbildningsområdet. Jag ska också visa några bilder. Jag ska redovisa några slutsatser av litteraturgenomgången. Först kan man säga att det alltid är användarnas subjektiva uppfattningar som avgör hur kunskap tas emot. Det kanske kan låta självklart. Men det viktiga att tänka på här är att kunskapsimplementering aldrig kan förenklas till strategier för att övertyga mottagare om vad som är rätt. Det är många aktörer som påverkar kunskapstillväxten i skolan. Och när man tittar på forskningen är det viktigt att man verkligen utgår från riktiga behov – lokala behov. De kan se lite olika ut på olika håll. Av det följer att man måste ha en förmåga och ett system för att analysera sina behov på ett riktigt sätt. Man behöver också en prioriterings- och en förankringsprocess för att få med medarbetare och andra berörda intressenter på den prioritering som man kommer fram till. En tydlig slutsats om man tittar på forskning inom alla andra olika fält är att om man kan fokusera på några få områden åt gången gynnar det implementeringen. Ser man för många behov och har svårt att prioritera skarpt mellan dem är det mycket stor risk att man förlorar fokus. Det handlar alltså om att bygga en struktur för att ta emot och generera ny kunskap och ta fram en plan för hur detta implementeringsarbete ska gå till. Det handlar mycket om att försöka bygga hållbara funktioner som byggs in i organisationen, så att de inte blir för personberoende. Det ska så att säga vara en del av organisationen. Man bör också ha en beredskap för motstånd. Man kanske inte alltid kan räkna med att är med på den prioritering som man försöker nå samsyn kring. Men är det många undersökningar som visar att skolledare och lärare är mycket engagerade när det gäller skolutvecklingsfrågor. Det finns därför ingen anledning att ha en problemsökande attityd. Det kan snarare missgynna själva implementeringen. Om vi tittar på viktiga faktorer att ta hänsyn till i implementeringsarbetet brukar man i litteraturen dela upp dem i fyra kategorier. Först handlar det om det som ska implementeras. Det kan vara en ny metod och ett nytt arbetssätt eller en komponent i ett befintligt arbetssätt eller en kunskapssammanställning av något slag. Vissa egenskaper, om vi tar metoder som exempel, som visar sig vara mycket gynnsamma för att man ska lyckas med implementeringen är att de nya uppvisar en relativ fördel gentemot de gamla. Det ska vara lätt att lära sig, de ska vara testbara och ge synliga resultat inom en rimlig tid. Det är viktigt för dem som ska använda detta, alltså lärarna, att de ser att resultaten verkligen kommer eleverna till del för att de ska fortsätta tro på det nya. Om vi tittar på användarna – kanske främst lärare och skolledare – är utbildning, både grundutbildning och fortbildning, en viktig grundförutsättning. Däremot ska man komma ihåg att kopplingen tycks vara relativt svag mellan formella utbildningsmeriter och förmågan att nyttja kunskap. En möjlig förklaring till det kan vara att det är andra faktorer som också har mycket stor betydelse. Här har man sett att attityderna – människor är mycket olika och har olika attityder till att ta emot ny kunskap och förändra sina arbetssätt – tycks spela en mycket stor roll. Jag kommer tillbaka lite grann till det eftersom det handlar om hur man ska bygga en kunskapsfrämjande kultur. Om vi tittar på den tredje kategorin som vi kallar för effektivitet i implementeringsarbetet är det mycket tydligt att enbart information, skriftlig eller muntlig, eller enbart utbildningsinsats eller dessa två i kombination ofta ger ett mycket begränsat genomslag om ens något. Ofta när det handlar om metoder är det viktiga alltså att få till stånd praktisk träning i den naturliga miljön. När det handlar om undervisning är det praktisk träning i klassrummet. Det kan ske genom samarbete inom kollegiet eller med hjälp av handledare av olika slag. Det kan vara externa handledare. Men då ska man komma ihåg när det gäller externa handledare att det är en mycket omfattande verksamhet som vi har att göra med. Vi har 900 000 elever i den svenska och ca 85 000 lärare i 4 600 skolor. Det är mest praktiskt att hitta lösningar för det vardagliga kunskapsimplementeringsarbetet inom kollegiet. Det betyder inte att forskare inte ska ta tag i skurtrasan och ge sig ut i klassrummen. Beträffande sammanhanget implementeras ny kunskap alltid i ett visst sammanhang. Där är det mycket tydligt i litteraturen att det som man kallar specialisering och differentiering är gynnsamt. Det var lite grann det som jag var inne på tidigare, nämligen att man bygger upp hållbara funktioner i organisationen som inte är för personberoende och som kan få särskilt utvecklingsansvar. Sedan handlar det om den utvecklingsfrämjande kulturen och att få en sådan till stånd. Det är allas ansvar. Såväl riksdagspolitiker som enskilda lärare är viktiga kulturskapare. Jag ska kortfattat säga något om enkäten. Den visar att det finns ett stort behov av kunskap från ny forskning bland lärare och skolledare. Det som man säger sig ha mest nytta av är metoder för att förbättra undervisningen. De flesta uppger också att de använder ny kunskap regelbundet. Men ett lite tråkigt resultat är att många lärare, närmare bestämt hälften av de lärare som har svarat på enkäten, menar att det egentligen inte ingår i deras arbetsuppgifter att göra detta. Man kan dra slutsatsen att de kanske tycker att det ligger på rektor. Det är också mycket få skolor som har en plan för hur kunskapsimplementering ska gå till. Det är av skolledarna som uppger att det finns en sådan plan, men bara en av tio lärare. Det kan möjligen betyda att de skolledare som anser att det finns en plan inte har lyckats kommunicera det till sina egna lärare. Hälften av såväl skolledarna som lärarna anser att deras grundutbildning har gett dem bra förutsättningar att tillvarata ny kunskap. De flesta av skolledarna har fortbildat sig, och det vanligaste verkar vara det som kallas rektorsprogrammet. Man är nöjd vad gäller kunskapsimplementeringen, alltså att det har förbättrat förutsättningarna ytterligare. Av lärarna är det bara hälften som har fortbildat sig, och av dem är det som är nöjda i detta avseende. Det allra största hindret som anges i enkäten är att tiden helt enkelt inte räcker till. Slutligen ska jag säga något om de intervjuer som vi har gjort med några centrala aktörer. Skrivningen i den nya skollagen om att vi ska ha en utbildning som vilar på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet har fått en stor uppmärksamhet. Vetenskaplig grund handlar om att kunna till sig nya forskningsrön regelmässigt i vardagen. Det handlar också mer allmänt om att anta ett kritiskt eller mer vetenskapligt förhållningssätt för att urskilja och lösa problem. Man anser också att det är viktigt att betona det som man kallar för beprövad erfarenhet. Man är överens om att vi förvisso behöver mer praxisnära skolforskning. Men vi behöver också kraftsamla kring att sammanställa den kunskap som faktiskt finns såväl i som i andra länder. Mycket handlar om att försöka bygga professionella strukturer för en kollegial samverkan och att alla har ansvar för detta. Naturligtvis har ledare och beslutsfattare ett särskilt ansvar för att bygga denna organisation. Ordföranden: går vidare till nästa bidrag som kommer från ordföranden i Kommuner och Landsting . , SKL: Jag tackar för att jag har fått möjlighet att komma hit och tala vid denna utfrågning. Den första reflexionen som jag gjorde när jag såg bilderna var det som också tydligt kommer fram i rapporten, nämligen att användarnas subjektiva uppfattning avgör hur kunskap tas emot. Vi har ett annat område som man tittade ganska noga på i en underrapport till , och det var hur snabbt medicinsk kunskap spreds i hela nationen och tillämpades. Man konstaterade att det tog innan denna kunskap var införd över hela landet just beroende på att det är mottagaren som har sin subjektiva uppfattning om huruvida denna nya kunskap är värdefull eller viktig eller kan skapa förbättringar. Detta är bara en inledande kommentar om att man nog möter detta på alla områden över huvud taget när det gäller att implementera ny kunskap. För SKL är skolan en prioriterad fråga i allra högsta grad utifrån flera utgångspunkter. Men naturligtvis är det eleven och kunskapen som står i fokus. Vi ska förbereda för ett livslångt lärande, ett gott arbetsliv och möjligheter för våra unga människor att under sitt liv delta även i den demokratiska samhällsutvecklingen. Det är alltså ett stort ansvar som vilar på skolan och på dem som är verksamma där och dess huvudmän. Detta har gjort att vi har initierat ett antal utvecklingsprojekt inom SKL där mer än hälften av kommuner deltar. Vi hoppas att vi kommer att få ytterligare anslutning till dem. Jag vill nämna några eftersom jag tycker att det i detta sammanhang är viktigt att lyfta fram dem. Plug in är ett stort projekt som vi driver för att öka antalet elever som fullföljer gymnasieskolan eftersom det är ett stort problem med avhopp och elever som inte fullföljer gymnasieskolan. Där satsar vi stora resurser . Prio är ett annat område som handlar om att förbättra skolans interna organisation och arbetssätt. Vi gör en speciell mattesatsning som har till syfte att inte bara göra matematikämnet och mattekunskaperna bättre i skolan utan också förbättra styrning och ledning i kommunerna med utgångspunkt i just matteundervisningen. För att få vara med i detta projekt måste man involvera den politiska ledningen i kommunen. Det är en förutsättning för att få vara med. Det handlar om förvaltningsnivån, rektorer och lärare. Över huvud taget ser vi i de studier som vi gör och det resonemang som vi för i många sammanhang att ledarskapet är oerhört väsentligt för de resultat som uppnås i skolan. Därför är det viktigt att ledarskapet utvecklas och att kunskap runt ledarskapet och ledarskapets roll blir starkare. Det stärker också tydlighet, mandat och ansvar för att nå goda resultat i den svenska skolan. När det gäller skolforskning har vi ett partsgemensamt arbete där vi har tagit fram en programförklaring som innehåller sju punkter för bättre resultat i skolan. De som har enats om detta är SKL, , , , och . Genom de partssammansatta grupperna som jobbar inom ramen för denna överenskommelse har vi anordnat mötesplatser, konferenser, hearingar och aktiviteter på olika sätt för relevanta aktörer på detta område. Det gäller alltifrån departement ned till lärare i verksamheten. Det är viktigt, som har sagts här tidigare, att sprida forskningsresultat. Det är också viktiga utvecklingsfrågor hur vi på ett bättre sätt ska kunna få ut forskning och forskningsresultat. Därför har vi tagit fram ett diskussionsunderlag som vi distribuerar till våra skolor och våra medlemmar. Det handlar om hur vi kan främja en forskningsnära diskussion lokalt och föra ett resonemang om hur vi kan sprida ett ökat medvetande om ansvaret för forskningen. Det gäller lärosäten, myndigheter och inte minst sektorn själv som behöver ta ett större ansvar för att forskningen sprids. Därför är det också oerhört viktigt att skapa mötesplatser och ökad dialog mellan dessa olika grupper. Vi välkomnar förslaget om ett nytt skolforskningsinstitut. Det tycker vi är mycket bra. Vi har några punkter som vi hoppas kommer att vara vägledande för detta arbete. Det är att främja forskningsintresset, främja erfarenhetsutbytet, värdera och sprida forskningens resultat och stödja implementeringen av dem samt identifiera forskningsbehov och styra resurser mot dessa behov. Vi ställer oss helt bakom den rapport som presenteras . Vi tycker att det är ett gediget arbete som är utfört och att det har hög kvalitet och relevans. Vi kommer att göra vårt bästa för att sprida information om denna rapport och dess innehåll till våra medlemmar och till dem som är aktiva inom den svenska skolan, både på politisk ledningsnivå men naturligtvis också ute i administration och i verksamhet. Vi tror att karriärtjänster är ett stöd för att få en skola som står på mer vetenskaplig grund. Vi tror att det är ett bra verktyg och ett bra sätt att kunna få en ökad kvalitet och en bättre skola. Däremot tycker vi att det är tråkigt att man ännu inte har kommit fram till det som vi tycker är den naturliga slutsatsen, nämligen att även lektorstjänster bör inrättas i förskolan. Det tycker vi är mycket naturligt. Det finns alltså ett behov av det även på den nivån. Avslutningsvis vill jag nämna att vi nu har sjösatt en aktivitet som bygger på att alla skolor ska bli bra skolor. Vad menar vi med det? Jo, vi konstaterar att av eleverna som går ut har godkända betyg i alla ämnen. Vi jobbar under rubriken till 100. Vi menar att vår ambition naturligtvis måste vara att alla lämnar den svenska skolan med godkända betyg i alla ämnen. Det måste vara målsättningen, alltså att vi har en nolltolerans i denna del. Vi vet att det är en bra bit att gå och att det är tungt. Det kommer att krävas stora insatser. Men vi tror att vi har goda förutsättningar. den diskussion och det intresse som visas den svenska skolan tror jag är ett tecken på att det är väldigt många som vill vara med i denna process för att utveckla den svenska skolan. Där menar vi att skolforskningen har en oerhört viktig roll för att medverka och för att kunna uppnå dessa resultat. Ordföranden: går vidare till ordföranden för , . , : Jag tackar för inbjudan hit. Jag tackar också för ett initiativ till en intressant och tankeväckande rapport med ett till viss del oroväckande resultat. Att bara tre av tio lärare anser att deras kompetensutveckling ger stöd för kunskapsinhämtning och att nio av tio lärare inte anser sig ha tillräckligt med tid för att inhämta kunskap känns oroväckande. Det finns nämligen ett stort behov i skolan av att pröva nya kunskapsrön, arbetssätt och metoder och att inte vara rädd för förändringar. Skolan om någon organisation måste väl ligga i framkant och utmärka sig för att vara förändringsbenägen och lärande och för att kunna stötta elever i deras utveckling och vara ett föredöme i kunskapsinhämtandet? Det finns ett stort behov av mer kunskap, av nya forskningsrön, av mer innovationer och av spridning av goda idéer i skolan. Enkätsvaren i den rapport som ni har tagit fram visar att det i första hand är som förmedlar ny kunskap och nya rön om arbetssätt och metoder. Det kan i och för sig vara väldigt bra. Även rektorsprogrammet stöttar skolledare med ny forskning. Men jag tror att det måste finnas fler sätt att sprida kunskap och koppla ny forskning närmare till skolan och att ge lärare och skolledare möjlighet att ta del av den. är avståndet mellan forskningsresultat och undervisning i klassrummet för långt. har därför samarbetat, som nämndes från SKL, med lärarfacken, SKL, och har gjort en gemensam programförklaring för att förbättra möjligheterna att närma undervisning till forskning. En av de frågor som har drivits där är till exempel att det ska inrättas en särskild funktion som kan sprida och värdera forskningsresultat. Därför är vi glada över att vi har kunnat lägga grunden till det genom en överenskommelse som har träffats med regeringen och parterna . Det finns behov av mer klassrumsnära forskning. Men det finns också behov av att föra ut forskningen mer till klassrummen. Ett exempel på hur man kan arbeta – det finns nämligen bra exempel på hur man kan jobba med praktiknära forskning – är att göra som den fristående Freinetskolan i . Den skolan samarbetar med Vetenskapens Hus som i sin tur samarbetar med KTH och . blivit diplomerade som en av 20 skolor för att de aktivt driver kunskapsutveckling och fortbildning för lärarna inom ämnet teknik.