eunbil · H00N2B9412 · 2013-01-01 00:00:00 — Fi 2013/147 - enligt den preliminära dagordning som framkom i Coreper Godkännande av den preliminära dagordningen (ev.) Godkännande av listan över A-punkter (ev.) Reviderade regler för marknader för finansiella instrument (MiFID/MiFIR) ska nå en allmän inriktning om ett kompromissförslag från det irländska ordförandeskapet rörande reviderade regler för marknader för finansiella instrument. Samråd har skett med genom överläggning () och information (). Kommissionen lade fram förslag till en förordning och ett nytt direktiv om marknader för finansiella instrument (MiFIR/ MiFID II). Förslagen innebär ändringar i de regler som gäller enligt direktivet om marknader för finansiella instrument (MiFID I), som i svensk rätt har genomförts huvudsakligen genom lagen om värdepappersmarknaden. Förslagen ingår som en del i reformeringen av det EU-rättsliga regelverket på finansmarknadsområdet och tar sikte på att uppnå ett säkrare, sundare, mer genomlyst och ansvarstagande finansiellt system samt att uppfylla åtaganden i G20 att ta itu med finanssystemets mindre reglerade delar och förbättra genomlysning och tillsyn, inte minst för finansiella instrument som främst handlas vid sidan av handelsplatser (OTC). Förslagen tar främst sikte på verksamhet som drivs av värdepappersföretag och börser. Förslagen beskrivs i faktapromemoria 2011/12:FPM34. Förhandlingarna i rådet pågår. Förhandlingsläget är svårbedömt eftersom många viktiga frågor fortfarande inte är lösta. Om det i de återstående diskussionerna i rådet inte görs några avgörande ändringar i de kompromissförslag som föreligger bör regeringen kunna ge sitt stöd till att anta förslagen som allmän inriktning. Återhämtning och rekonstruktion av banker (BRRD) Ordförandeskapet avser att medlemsstater ska besluta om en allmän inriktning rörande krishanteringsdirektivet (Directive, BRRD). Det irländska ordförandeskapet har ett mycket ambitiöst tidsschema för förhandlingarna, men det kvarstår fortfarande många frågor att lösa. Eftersom så många frågor i skrivande stund är öppna kan det inte förutsägas i detalj vilka frågor som kommer att tas upp vid mötet. Överläggning har skett med och information har lämnats (). Samråd med har skett , . Kommissionen presenterade ett direktivförslag till för hantering av banker, kreditmarknadsföretag och värdepappersföretag i kris. Direktivet syftar till att säkerställa att myndigheter har trovärdiga verktyg för att avveckla institut på ett sätt som minimerar spridningsrisker och bibehåller tillgången på grundläggande finansiella tjänster. För vidare information, se gärna faktapromemoria 2011/12:FPM165. Regeringen välkomnar att en minimiharmonisering av krishantering av banker, kreditmarknadsföretag och värdepappersbolag sker inom EU. Regeringen är dock tveksam till om det aktuella förslagets innehåll innebär att en systemkris kommer att kunna hanteras bättre än med befintliga verktyg. måste vara flexibelt och de avvecklingsverktyg som listas i förslaget måste vara en minimilista som ger utrymme för medlemsstaterna att vidta ytterligare åtgärder på nationell nivå, utöver de verktyg som listas i ramverket. För att förebygga och/eller avhjälpa finansiella systemkriser kommer ytterligare avvecklingsverktyg att behövas utöver de som presenterades i kommissionens förslag. Regeringen föreslår att förslagets minimilista med avvecklingsverktyg kompletteras med verktygen kapitalförstärkning och tillfälligt statligt ägande. Dessa verktyg ska möjliggöra för medlemsstaterna att återställa förtroendet i det finansiella systemet genom att förstärka kapitalet i ett institut vilket ska medföra att staten övertar ägandet i institutet. Regeringen anser att möjligheten till lagreglerad nedskrivning av skulder, bail-in, ska vara ett av flera avvecklingsverktyg som medlemsstater kan tillämpa. Bail-in är i stor utsträckning oprövat och kommer sannolikt inte alltid att vara möjligt att använda (t.ex. vid en fullskalig systemkris då risken för spridningseffekter är överhängande). Vidare anser regeringen att förslaget i sin nuvarande form ger alltför stora befogenheter till Europeiska bankmyndigheten (). Slutligen avser regeringen bevaka att den föreslagna obligatoriska lånemekanismen som utgått i nuvarande kompromissförslag inte återinförs. Övriga frågor – aktuella lagstiftningsförslag - Information från ordförandeskapet Ordförandeskapet har annonserat att det kommer att informera om förhandlingarna kring några aktuella lagstiftningsfrågor. Det är i skrivande stund inte annonserat vilka frågor som kommer att tas upp. (ev.) Utkast till ändringsbudget nr 2 till allmänna budget Rådet förväntas nå en politisk överenskommelse avseende förslaget till ändringsbudget 2 till EU-budget. Ändringsbudget 2 till budget uppgår till 11,2 mdr euro, där huvuddelen (9 mdr euro) förslås gå till Sammanhållningspolitiken. Förslaget innebär att i stort sett hela betalningsmarginalen används. Ändringsbudget 2 är enligt kommissionen svaret på att infria den politiska deklaration som rådet, och kommissionen överenskom om att i ett tidigt skede presentera en ändringsbudget för de återstående medlen i ändringsbudget 6 till budget. Ändringsbudget 2 omfattar dock ett mycket större belopp än de återstående medlen i ändringsbudget 6 . Kommissionen föreslår inte någon finansiering genom omprioritering. Inom ramen för förhandlingen om nästa fleråriga budgetram (MFF) finns röster inom som gör en koppling mellan ändringsbudget 2 och MFF, där man anser att beslut om ändringsbudget 2 bör föreligga innan fortsätter att förhandla MFF. Regeringens allmänna hållning rörande ändringsbudgetar är att de ska hanteras inom beslutade ramar för gällande period och i första hand finansieras genom omprioritering av utgifter. Regeringen är skeptisk till att kommissionen presenterat en så pass omfattande ändringsbudget för ytterligare resursbehov , eftersom underlag för en rimlig prognos av behovet blir tillgängliga först . (ev.) Beskattning av inkomster från sparande Det irländska ordförandeskapet har ambitionen att rådet ska träffa en politisk överenskommelse om ett reviderat sparandedirektiv. Samråd med om sparandedirektivet har ägt rum vid ett stort antal tillfällen där det reviderade direktivet har berörts indirekt i samband med diskussioner om ett förhandlingsmandat för kommissionen att förhandla om ändringar i avtalen med vissa tredjeländer om beskattning av sparande. Senast detta skedde var . Med utgångspunkt från en rapport om hur sparandedirektivet har fungerat i praktisk tillämpning föreslog kommissionen en rad ändringar i direktivet. De viktigaste ändringarna gäller definitionen av räntebetalningar, som föreslogs bli vidare än . Förslaget omarbetades grundligt främst under det svenska ordförandeskapet 2009. Se vidare faktapromemoria 2008/09:FPM71. Den nu föreliggande kompromisstexten är i allt väsentligt identisk med den kompromisstext som det svenska ordförandeskapet lade fram . Regeringens ståndpunkt är väl känd . Regeringen anser det vara av största vikt att det reviderade direktivet antas möjligt, så att man kan täppa till de kryphål som det nuvarande direktivet är behäftat med. (ev.) Mervärdesskattebedrägeri: Mekanism för snabba insatser – Förfarande för omvänd betalningsskyldighet Avsikten med behandlingen är att nå en politisk överenskommelse om mervärdesskattebedrägerier. Åtgärderna är två förslag från kommissionen: en mekanism för snabba insatser mot mervärdesskattebedrägeri (QRM) samt frivillig och temporär omvänd skattskyldighet (det vill säga att köparen blir betalningsskyldig för skatten istället för säljaren) för vissa tillhandahållanden som är särskilt känsliga för bedrägerier (omvänd skattskyldighet). Samråd om åtgärder mot mervärdesskattebedrägerier har skett med Överläggning har skett med vad avser QRM. Kommissionens förslag om QRM innebär att kommissionen i brådskande fall kan besluta att en medlemsstat får införa omvänd skattskyldighet utan enhällighetsbeslut i rådet. Det andra förslaget gäller frivillig och tillfällig tillämpning av förfarandet för omvänd skattskyldighet på leveranser av vissa varor och tjänster som är känsliga för bedrägeri. Regeringen anser att det finns behov av att agera snabbt när omfattande mervärdesskattebedrägerier uppstår, men det behöver analyseras om det är nödvändigt att göra avkall på principen att rådet beslutar om skattefrågor med enhällighet för att tillräckligt snabba insatser ska kunna sättas in mot mervärdesskattebedrägerier. (ev.) Fiscalis 2020 - Reviderad partiell allmän inriktning Rådet ska anta en reviderad partiell allmän inriktning om ett nytt åtgärdsprogram för skattefrågor (Fiscalis 2020), som ska ersätta det nuvarande programmet (Fiscalis 2013). Förslaget till program har varit föremål för skriftligt samråd med EU–nämnden vecka 25 2012 (avsåg FISCUS 2020, som senare delades upp i och Fiscalis 2020) och vecka 4 2013. Fiscalis 2020 är en fortsättning på tidigare Fiscalisprogram (Fiscalis 2002, 2007 och 2013). Programmet syftar till att stärka den inre marknaden genom ändamålsenliga och effektiva skattesystem. Se vidare faktapromemoria 2012/13:FPM25. Regeringen är överlag positiv till en fortsättning av Fiscalisprogrammet och kommer att ta ställning till utkastet till reviderad partiell allmän inriktning när ordförandeskapet presenterat den. Utkast till rådsslutsatser om skatteundandragande och skattebedrägeri - Antagande av slutsatser Rådet ska anta slutsatser som behandlar kommissionens handlingsplan för att förstärka kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande, och kommissionens rekommendationer om motverkande av aggressiv skatteplanering respektive god förvaltning i skattefrågor. Samråd med skedde inför att handlingsplanen och rekommendationerna presenterades vid Ekofin . Det nu föreliggande utkastet till rådsslutsatser har inte tidigare behandlats vid samråd med . I utkastet till rådsslutsatser betonas vikten av en effektiv bekämpning av skattebedrägeri och skatteundandragande, och det pekas på en rad åtgärder för att uppnå detta. Vidare betonas vikten av att respektera subsidiaritetsprincipen och medlemsstaternas kompetens på skatteområdet. På flera av punkterna framhålls betydelsen av att arbeta tillsammans med andra fora, som och G20. Det uppmärksammas också att kommissionens rekommendationer inte är bindande för medlemsstaterna. Inkommande ordförandeskap uppmanas att arbeta vidare med frågorna och förstärka samarbetet med och G20. Regeringen stödjer det internationella arbetet med att effektivisera bekämpningen av skatteflykt, skattebedrägerier och skatteundan-dragande. Från svensk synvinkel är det viktigt att det uppmärksammas i slutsatserna att kommissionens rekommendationer inte är bindande för medlemsstaterna. Regeringens preliminära bedömning är att man kan ställa sig bakom slutsatserna. Regeringen återkommer med slutgiltigt ställningstagande när slutgiltigt utkast finns tillgängligt. Förhandlingsmandat för ändringar av avtalen med tredjeländer om beskattning av inkomster från sparande - Antagande av förhandlingsmandat Rådet ska anta ett förhandlingsmandat för kommissionen att förhandla med , , , och . Samråd med har ägt rum vid ett stort antal tillfällen . Senast detta skedde var . Förhandlingsmandatet är kopplat till de föreslagna ändringarna i sparandedirektivet. Ett reviderat direktiv kommer inte att kunna börja tillämpas förrän motsvarande ändringar har gjorts i avtalen med de fem ovan uppräknade tredje länderna (den s.k. externa konditionaliteten). Eftersom förhandlingarna kommer att ta tid föreslås att de ska föras med utgångspunkt från den kompromisstext till reviderat sparandedirektiv som föreligger, utan hinder av att detta inte har antagits . Regeringen anser det angeläget att kommissionen kan komma igång med förhandlingarna och stödjer därför att ett mandat ges på ovan angivet sätt. Förfarande för makroekonomiska obalanser: fördjupade granskningar Rådet ska utbyta åsikter om kommissionens djupgranskning av 13 medlemsstater. Samråd med om rådslutsatser gällande förvarningsrapporten (Alert Mechanism Report) skedde . Samråd om årets djupgranskningarna har ej skett. Det makroekonomiska obalansförfarandet (MIP) är en del i den förstärkta ekonomiska styrningen inom EU. I förfarandet ingår en förvarningsrapport med en resultattavla (scoreboard), därefter en eventuell djupgranskning, vilket kan leda fram till att kommissionen konstaterar att det inte finns en obalans, föreslår landspecifika rekommendationer inom ramen för den Europeiska terminen, eller rekommenderar korrigerande åtgärder inom ramen för förfarandet vid alltför stora obalanser (EIP). De medlemsstater som får finansiellt stöd för genomförande av makroekonomiska anpassningsprogram granskas inte inom denna process. Regeringen stöder det makroekonomiska obalansförfarandet och välkomnar kommissionens djupgranskningar av 13 medlemsstater inklusive . Vad gäller den svenska djupgranskningen riskerar en hög skuldsättning förr eller senare att leda till problem för såväl den finansiella som den makroekonomiska stabiliteten. Regeringen har därför genomfört eller aviserat en rad åtgärder som syftar till att stärka bankernas motståndskraft mot finansiella kriser och dämpa ökningstakten i hushållens skuldsättning. Mot en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union: kommissionens meddelanden - Presentation av kommissionen Kommissionen ska presentera sina två meddelanden som lades fram och utifrån det förväntas rådet ha en fortsatt diskussion om den framtida utformningen av den ekonomiska och monetära unionen (EMU). Samråd i frågan om EMU:s framtid ägde rum med . Information lämnades till . Diskussionen är en förberedelse inför Europeiska rådets möten , då slutsatser ska tas. Diskussionen om EMU:s framtid omfattar detta halvår fyra områden: Samordning i förväg av större nationella ekonomiska reformer, EMU:s sociala dimension, Individuella arrangemang av kontraktsmässig art, Solidaritetsmekanismer för dylika arrangemang. Kommissionen lade fram två meddelanden; dels om samordning i förväg av planer för större ekonomisk-politiska reformer; dels om instrument för konvergens och konkurrenskraft (som omfattar kontraktsmässiga arrangemang och solidaritetsmekanism). Meddelandena är inte konkreta förslag och innehåller många öppna frågor. Regeringen anser att har ett starkt intresse av ett väl fungerande EMU. Regeringen anser emellertid att det i första hand gäller att effektivt genomföra och tillämpa det redan beslutade förstärkta ramverket för ekonomisk-politisk samordning. Nya samordnings-förfaranden måste ha ett tydligt mervärde och nya tunga processer ska undvikas. Förstärkningar av det ekonomisk-politiska samarbetet ska övervägas med utgångspunkten att medlemsstaternas befogenheter på områden som skatter, arbetsmarknad och sociala frågor inte försvagas. Uppföljning av G20-ländernas finansministrar och centralbankschefers och IMF/vårmöten - Information från ordförandeskapet och kommissionen Rådet ska diskutera resultatet av IMF och Världsbanksgruppens vårmöten och G20:s finansminister- och centralbankschefsmöte. Samråd inför IMF och vårmöten skedde med Finans- och Utrikesutskotten . IMF och vårmöten hölls i . En rapport från mötet har skickats till . G20-mötet upprepade i stor utsträckning samma budskap som vid tidigare möten. EU uppmanas att fortsätta utveckla en bankunion inom ramen för den monetära unionen. Avancerade ekonomier bör generellt vidta åtgärder för att uppnå hållbara offentliga finanser. G20 avser vidare att tillsammans med IMF:s medlemskrets göra framsteg mot en överenskommelse om reform av röststyrka och översyn av resurser i IMF till toppmötet i . (ev.) Klimatfinansiering: snabbstartsfinansiering -Antagande av rådsslutsatser Rådet ska anta slutsatser om internationell klimatfinansiering samt ge sitt stöd till EU:s rapport om snabbstartfinansiering . Samråd med om klimatfinansiering och snabbstartsfinansiering skedde . Slutsatserna redovisar hur EU har levererat i förhållande till sitt åtagande om snabbstartsfinansiering (2010-2012). Den separata rapporten om snabbstartsfinansiering innehåller ytterligare information om EU:s snabbstartsfinansiering inklusive information om allokering och val av finansieringskanaler. EU avser att presentera den gemensamma rapporten om snabbstartsfinansiering vid i . Utöver snabbstartsfinansiering välkomnar slutsatserna de framsteg som uppnåddes vid klimatkonventionens partskonferens, COP 18, i , . Slutsatserna syftar till att ge en försäkran om att EU kommer att fortsätta leverera klimatfinansiering till utvecklingsländer , det vill säga efter att snabbstartsfinansieringsperioden har tagit slut. Slutsatserna uppmanar EU att tillsammans med andra höginkomstländer gå vidare med arbetet att identifiera potentiella vägar för att uppnå de höginkomstländernas gemensamma åtagande om att mobilisera 100 miljarder USD vid från offentliga, privata samt innovativa finansieringskällor. Slutsatserna framhåller behovet av en rättvis bördefördelning mellan höginkomstländer avseende internationell klimatfinansiering och uppmanar snabbt växande utvecklingsländer att bidra till internationell klimatfinansiering utifrån deras respektive ansvar och kapaciteter. Regeringens preliminära bedömning är att man kan ställa sig bakom rådsslutsatserna om klimatfinansiering och EU:s rapport om snabbstartsfinansiering. Regeringen stödjer slutsatsernas budskap om fortsatt klimatfinansiering till utvecklingsländer . Regeringen återkommer med slutgiltigt ställningstagande när slutgiltigt utkast till slutsatser finns tillgängligt. Det har i skrivande stund inte presenterats några övriga ärenden.