rir · H1B517 · 2013-11-28 00:00:00 — Denna förändring ligger alltså helt i linje med arbetsförmedlarnas och arbetsgivarnas uppfattning om brister i reglerna, vilken förmodligen bottnar i arbetsgivarnas önskan om högre tjänstgöringsgrader. Huruvida förändringen medfört fler instegjobb är ännu inte känt. En fara med de högre tjänstgöringsgraderna är dock, som vi tidigare nämnt, att den anställda inte mäktar bedriva sfi-studierna i den takt som skulle vara önskvärt. 6.5.3 Kravet på försäkringar och förmåner Som framgick i avsnitt 4.2 finns för instegsjobben ett krav på försäkringar likvärdiga med kollektivavtalens. Detta är en orsak till att de i detta avseende kravlösa nystartsjobben tränger undan instegsjobben, men också till att det bildas färre instegsjobb över huvud taget. av de instegsjobb som har bildats finns bland små privata företag med mindre än fem anställda.169 Bland dessa saknar kollektivavtal (eller s.k. hängavtal) och hur stor andel av dessa som tecknat frivilliga försäkringar är osäker.170 Tabellerna 6.1 och 6.4 visar tydligt att försäkringskravet bidrar till att färre instegsjobb skapas. Men ambitionen om fler instegsjobb måste vägas mot behovet av försäkringsskydd för nyanlända som får ett instegsjobb. 169Källa: Datamaterialet, se bilaga A. 170Se SOU 2012:92, s. 101. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 6.5.4 Instegsjobbens administrativa börda Att lätta på administrationen kring instegsjobben var inte någon av de tre viktigaste förklaringarna enligt arbetsförmedlarna. Likväl svarade av förmedlarna att det utgjorde ett hinder för att skapa fler instegsjobb (tabell 6.1). För att få anställa med instegsjobb krävs att arbetsgivaren tar fram en plan för den handledning och det stöd som arbetsgivaren ska ge instegsjobbaren. I planen ska det också framgå hur den arbetssökande ska introduceras till arbetsuppgifterna och vilka arbetsuppgifter som ska ingå. Därutöver ska det framgå i vilken grad arbetet ska kombineras med sfi-studier samt att lön och andra anställningsförmåner motsvarar eller är likvärdiga med kollektivavtal i branschen.171 För att få subventionen utbetald måste sedan arbetsgivaren skicka in en kopia av den anställdas lönebesked till Arbetsförmedlingen. I instegsenkäten framstod inte administrationsbördan som det mest avgörande hindret för att arbetsgivare ska anställa med instegsjobb. procent av arbetsgivarna var nöjda eller ganska nöjda med hur lätt det var att sköta administrationen, till exempel att fylla i ansökan och att ta fram en så kallad handlingsplan (fråga 5c, instegsenkäten). ansåg ungefär hälften att en mindre betungande administration skulle vara en förbättring av instegsjobben (fråga 12d, instegsenkäten). Därtill kan det tilläggas att en stor andel arbetsgivare () var nöjda med den information och den hjälp de fått från Arbetsförmedlingen (fråga 5b, instegsenkäten). Svensk arbetsmarknad ställer generellt höga krav på utbildning och språkkunskaper, men många instegsjobb har ändå skapats även för nyanlända utan formell gymnasiekompetens. har bekräftat slutsatsen från om att nyanlända kvinnor har sämre chanser att få instegsjobb än nyanlända män. Detta gäller både flyktingar och anhöriginvandrare. Arbetsförmedlingen har uppmärksammat att man kan behöva anpassa både vilka insatser som erbjuds och sitt arbetssätt för att utrikes födda kvinnor ska få likvärdig tillgång till myndighetens insatser. Arbetsförmedlingen bedriver på olika sätt uppsökande arbete mot arbetsgivare, men om fler instegsjobb ska skapas krävs ytterligare arbete från Arbetsförmedlingen. Enligt de intervjuer och enkäter som genomfört tycks arbetsgivarnas kännedom om instegsjobben vara begränsad. Ett sätt att skapa fler instegsjobb skulle därför kunna vara att mer aktivt 171 Arbetsförmedlingen (2013f). ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? informera om och marknadsföra stödet, något som också ingår i det uppdrag som Arbetsförmedlingen haft . har de flesta instegsjobben skapats i mindre företag i den privata sektorn och instegsjobben är också koncentrerade till branscher med lägre krav på formell utbildning. Arbetsförmedlingens inledda arbete med att mer systematiskt knyta kontakter med nationella arbetsgivare är därför en satsning i rätt riktning. När det gäller offentliga arbetsgivare har vi konstaterat att kommunerna har tydliga drivkrafter att i sitt arbete med insatser för nyanlända välja nystartsjobb framför instegsjobb. Skälet är att den anställda efter anställningen kvalificerar till statlig arbetslöshetsersättning istället för att återgå till kommunalt försörjningsstöd. I staten och landstingen bidrar både verksamhetens art och formaliserade anställningsförfaranden till att instegsjobben är få. Det är inte otänkbart att det skulle kunna skapas fler instegsjobb även bland små företag i den privata sektorn, om vissa regelanpassningar görs. De huvudsakliga hindren bedöms vara sfi-kravet, den korta perioden med subvention samt försäkringskravet. Efter perioden för har anvisningstiden för instegsjobb med högre tjänstgöringsgrad fördubblats. Som framgick redan i kapitel 4 skulle det emellertid med största sannolikhet vara kontraproduktivt att mildra sfikravet då goda kunskaper i svenska språket ses som en viktig förutsättning för etablering och integration för individen. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 7 Slutsatser och rekommendationer har granskat instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända, två subventionerade anställningar som infördes för att snabbare få fler utrikes födda i arbete. har försökt bedöma om instegsjobben och nystartsjobben leder de nyanlända som tagit del av stöden närmare den ordinarie arbetsmarknaden. Vi har också analyserat om nystartsjobben tränger undan instegsjobben samt vissa andra risker förknippade med stöden. Slutligen har identifierat ett antal hinder för att skapa fler instegsjobb. övergripande bedömning är att instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända i stort sett fungerar som avsett. De två stöden verkar i genomsnitt attrahera respektive avsedd målgrupp och instegsjobbarna tycks i hög grad studera sfi parallellt med sin anställning. Majoriteten av arbetsgivarna i enkät angav att de var nöjda med hur den anställda utförde sina arbetsuppgifter.172 Positiva arbetsmarknadsresultat har också uppmätts, men vi kan inte påvisa hur stor del av dessa som kommer från instegsjobben och nystartsjobben. Vi har konstaterat att instegsjobben främst fungerar som en intermediär åtgärd som för den arbetssökande nyanlända närmare arbetsmarknaden, men inte så nära att hon eller han i högre utsträckning får ett ordinarie arbete . I stället har vi kunnat konstatera goda arbetsmarknadsresultat för nyanlända som först får ett instegsjobb parallellt med sfi och sedan ett nystartsjobb. För nyanlända som genomgått denna insatskedja har konstaterat att de klarat sig signifikant bättre än nyanlända som bara haft nystartsjobb. Instegsjobb och nystartsjobb är emellertid kostsamma insatser. 7.1Det går inte att utvärdera instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända För att göra en samhällsekonomisk bedömning av instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända skulle respektive stöds samhällsekonomiska intäkter behöva jämföras med dess samhällsekonomiska kostnader. 172Svarsfrekvensen i enkäten uppgick till , vilket är enligt förväntan för målgruppen arbetsgivare. En bortfallsanalys visade inga systematiska skillnader i svars- och bortfallsgruppen (se bilaga B). ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? De samhällsekonomiska intäkterna av att fler kommer i arbete i stället för att hamna i utanförskap är utan tvekan mycket stor, särskilt i ett långsiktigt Om instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända verkligen förbättrar möjligheterna för deltagarna att komma i arbete skulle därför även ganska stora samhällsekonomiska kostnader för stöden kunna vara motiverade. Vi har i granskningen kunnat konstatera att instegsjobbare och nystartsjobbare nått förbättrad arbetsmarknadsstatus efter stöden. Däremot har vi har inte kunnat urskilja om detta beror på de subventionerade anställningarna och i så fall i vilken grad. Resultaten kan också helt eller delvis bero på att det är de mest framgångsrika (i termer av initiativförmåga, tillgång till nätverk, social kompetens med mera) som både har störst chans att få instegsjobb och nystartsjobb och som senare också har störst chans att få ordinarie arbeten. I sådana fall innebär utgifterna för instegsjobb och nystartsjobb en ineffektiv användning av offentliga medel. För att avgöra hur stor effekt instegsjobben respektive nystartsjobben har haft måste vi jämföra resultaten för dem som haft instegsjobb respektive nystartsjobb med resultaten för en grupp i övrigt jämförbara individer som inte har haft instegjobb eller nystartsjobb. Någon sådan jämförelsegrupp finns emellertid inte. När instegsjobben och nystartsjobben för nyanlända infördes valde regeringen ett upplägg som innebär att det inte skapas några jämförelsegrupper. Därmed går det inte heller att beräkna om de två subventionerade anställningarna för nyanlända har någon effekt på individernas arbetsmarknadsresultat och om de i så fall är samhällsekonomiskt effektiva. De statsfinansiella utgifterna för instegsjobb och nystartsjobb ligger på 13 000 respektive . Därtill tillkommer vissa besparingar, exempelvis för försörjningsstöd. har i granskningen inte beräknat instegsjobbens och nystartsjobbens samhällsekonomiska kostnader, men konstaterar att de bör vara ganska höga. En samhällsekonomisk kostnad förknippad med subventionerade anställningar är att de tränger undan ordinarie arbeten. 7.2Arbetsmarknadsanknytning efter instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända Från arbetsmarknadsforskningen vet vi att de arbetsmarknadsinsatser som mest liknar ordinarie arbeten är de mest effektiva för att föra arbetslösa närmare arbetsmarknaden. Nystartsjobb för nyanlända är till sin konstruktion ett subventionerat ordinarie arbete och även instegsjobben ligger mycket nära ett ordinarie arbete. Förväntningarna på de subventionerade anställningarnas GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION programeffekter bör därför vara höga. Instegsjobben ges emellertid under den nyanländas sfi-tid varför dess programeffekter kanske inte materialiserar sig förrän . 7.2.1Instegsjobb för nyanlända – lång väg kvar till den ordinarie arbetsmarknaden statistiska analys visar att instegsjobbarna inte har en ökad sannolikhet att få ett osubventionerat arbete . Detta kan delvis förklaras av att ungefär hälften av instegsjobbarna går vidare till ett nystartsjobb och därmed inte hinner få ett osubventionerat arbete . En tidigare studie visar emellertid att slutförd sfi får signifikanta sysselsättningseffekter först efter 5–. Vår uppföljningsperiod på tre år är således förmodligen för kort för att göra en rättvisande analys av instegsjobbarnas långsiktiga arbetsmarknadsutfall. Innan instegsjobben infördes fanns ett tydligt behov av att göra det möjligt för sfi-studenter att komma in på arbetsmarknaden . konstaterar att stödets konstruktion i stort sett ger förutsättningar för att möta detta behov. Det råder dock ett komplicerat samband mellan svenskinlärning och arbete, och det är viktigt att själva instegsjobbet inte inverkar negativt på svenskstudierna, se vidare avsnitt 7.4 nedan. 7.2.2Nystartsjobb för nyanlända – högre jobbchanser än övriga analys av nystartsjobben för nyanlända visar att de som haft ett nystartsjobb (utan föregående instegsjobb) hade drygt 7 procentenheters högre sannolikhet att få ett arbete inom den treåriga uppföljningsperioden än jämförelsegruppen. Med arbete avses här osubventionerade heltids-, deltids- och tidsbegränsade anställningar samt reguljär utbildning (benämns som arbete 2). sannolikhet kan, som tidigare påpekats, dels bero på att faktorer vi inte kunnat mäta skiljer sig mellan grupperna – framför allt personliga egenskaper och tillgångar såsom driv, tillgång till nätverk, sociala förmågor med mera. Men det kan också delvis bero på programeffekten av att ha haft ett nystartsjobb. Vad vi kan säga med säkerhet är dock att störst sannolikhet att få ett ordinarie arbete har de nyanlända som haft ett instegsjobb före sitt nystartsjobb; denna grupp hade 15 procents högre sannolikhet att få ett arbete (arbete 2) än jämförelsegruppen. ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? 7.2.3En god insatskedja för nyanlända Vi har konstaterat att instegsjobb ökar sannolikheten för ett nystartsjobb och att nystartsjobb ökar sannolikheten för ett ordinarie arbete. Vi har också sett att bland dem som hade haft ett nystartsjobb gick det signifikant bättre för dem som hade haft ett instegsjobb före nystartsjobbet. Av detta drar vi slutsatsen att en kedja av insatser, först instegsjobb med sfi och sedan nystartsjobb, leder till att den nyanlända närmar sig den ordinarie arbetsmarknaden. Vi vet från forskning att arbetsmarknadsetablering är en relativt långsiktig process. En genomtänkt och behovsanpassad kedja av subventionerade anställningar förefaller mot denna bakgrund ändamålsenlig. Många i målgruppen står initialt långt från arbetsmarknaden och bedömer det därför rimligt att etableringsprocessen mot ett reguljärt arbete behöver tas i flera steg under . Detta särskilt med tanke på att det tar tid att skaffa basala färdigheter i svenska. En förklaring till de goda resultaten för kedjan instegsjobb–nystartjobb, som också betonar värdet av långsiktighet, skulle kunna vara att många av dem som har haft både instegs- och nystartsjobb har haft på sig att bygga upp en relation med en och samma arbetsgivare. Med tanke på hur stor andel av instegsjobbarna som går vidare till nystartsjobb bör det ses som positivt att den statistiska analysen visar att denna kombination av insatser gynnar de nyanländas chanser på arbetsmarknaden. 7.2.4Arbetsförmedlingen har en betydelsefull roll för kvalitet kan konstatera att både instegsjobben och nystartsjobben för nyanlända är koncentrerade till ett fåtal branscher och yrken. uppmärksammats att det finns problem med oseriösa arbetsgivare som bygger sin verksamhet på att anställa personer som har med sig statliga bidrag för att sedan byta ut dem när förmånerna tar slut. Detta innebär en uppenbar risk för att många instegs- och nystartsjobb inte medför de ökade möjligheter till ordinarie anställning (vare sig hos samma arbetsgivare eller hos någon annan) som bör kunna förväntas, särskilt av så kostsamma insatser som instegsjobb och nystartsjobb. Arbetsförmedlingen har därför en central roll i att bedöma om varje enskilt instegsjobb kan förmodas vara en effektiv insats för den enskilda. När det gäller nystartsjobben kan vi konstatera att denna möjlighet saknas eftersom de är en rättighet för arbetsgivaren. En relativ stor andel av arbetsgivarna i enkät uppgav att de är missnöjda med instegsjobbarnas och nystartsjobbarnas svenskkunskaper. Den subvention som arbetsgivaren får för att anställa en instegs- eller nystartsjobbare är tänkt att kompensera för en lägre produktivitet, bland annat i form av sämre svenskkunskaper, hos den nyanlända. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION höga förväntningar i förhållande till stödjobbarnas faktiska språkkunskaper skulle kunna bero på att syftet med anställningsstöden inte framgått. Arbetsförmedlingen har en viktig uppgift i att informera arbetsgivare om stödens funktion. I de fall som myndigheten ackvirerat ett instegsjobb, bör de även informera arbetsgivaren om den nyanländas svenskkunskaper och övriga kompetens. Förtroendet mellan arbetsgivaren och arbetsförmedlaren kan vara avgörande för om arbetsgivaren ska anställa nyanlända med olika slags subventioner. 7.3Nystartjobben tränger undan instegsjobb enkäter till förmedlare och arbetsgivare tillsammans med en analys av subventionsgrader och andra förmåner respektive restriktioner förknippade med instegsjobben och nystartjobben har visat att nystartsjobben tränger undan instegsjobb för nyanlända. Vi har i granskningen inte kvantifierat undanträngningen men vi konstaterar att det verkar finnas en utbredd förekomst av att nystartsjobben tränger undan instegsjobb. Orsaken till undanträngningen är det faktum att nystartsjobben är en rättighet för arbetsgivaren – alla som uppfyller kraven får ett – tillsammans med hur stödens regler samverkar. 7.3.1Vikten av en tydlig skillnad mellan stödens subventioner Stödens subventioner fungerar som drivkrafter för arbetsgivare att ge nyanlända med olika förutsättningar en chans på arbetsmarknaden. Det är därför viktigt att de subventionerade anställningar som finns ger arbetsgivaren adekvat kompensation för en nyanländs lägre produktivitet. När det gäller instegsjobben omfattar kompensationen även de begränsningar som det innebär för arbetsgivaren att anpassa arbetet efter den nyanländas sfi-studier, något som saknas för nystartsjobben. Instegsjobbens subvention bör därmed vara högre än för nystartsjobben. har emellertid visat att instegsjobbens relativt låga takbelopp tillsammans med försäkringskravet leder till att det för vanliga lönenivåer är ganska små skillnader i faktisk subvention mellan ett instegsjobb och ett nystartsjobb. att styra nyanlända till bästa möjliga arbetsmarknadsinsats minskar därmed, särskilt med tanke på att nystartsjobben är en rättighet för alla arbetsgivare som uppfyller de formella kraven. 7.3.2Andra viktiga faktorer för undanträngningen har i granskningen konstaterat att fler faktorer i samspelet mellan stödens regler än de rent ekonomiska är viktiga för att förklara varför ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? – eller för att motverka att – nystartsjobben tränger undan instegsjobben. Nystartsjobben berättigar den anställda till A-kassa efter avslutad anställning, vilket leder till drivkrafter för kommuner att anställa med nystartsjobb för att hålla kostnader för försörjningsstöd nere. 7.3.3Instegsjobb som tränger undan nystartsjobb kan det också finnas situationer då den nyanlända skulle ha ungefär lika stor nytta av nystartsjobb som av ett instegsjobb. Ett tydligt exempel på detta skulle kunna vara de nyanlända som under ett instegsjobb avslutat Enligt dagens regelverk kan dessa få ännu 6 månaders instegsjobb trots att ett nystartsjobb kanske skulle ha räckt för att kompensera arbetsgivaren för den anställdas lägre produktivitet. av alla instegsjobb i arbetsgivarenkät gick till nyanlända som, enligt arbetsgivarens uppgift, inte läste sfi över huvud taget. Uppgiften är visserligen något osäker men här kan ändå finnas en viss besparingspotential för statskassan eftersom kostnaden för instegsjobb är (eller borde vara) högre. 7.4Stödens konsekvenser för effektiv svenskinlärning Goda färdigheter i det svenska språket och gymnasieexamen blir allt viktigare på den svenska arbetsmarknaden. Att ha fullgjort sfi är därför, åtminstone i praktiken, ett villkor för alla utrikes födda som vill arbeta eller studera. har i sin granskning identifierat en riskbild när det gäller instegs- och nystartsjobbares svenskstudier. Integrationspolitikens idé med arbetsmarknadsinsatser parallellt med svenskstudier bör utformas så att de olika aktiviteterna även i praktiken får vara just parallella. Om de subventionerade anställningarna för mycket inkräktar på och försämrar svenskinlärningen för de nyanlända så förfelas den grundläggande idén om värdet av parallella aktiviteter. har även konstaterat att de instegsjobb som skapats har en genomsnittlig tjänstgöringsgrad på . Mer än hälften av instegsjobben var på heltid. Detta är förmodligen är ett uttryck för arbetsgivarnas önskemål, snarare än en välavvägd tidsfördelning mellan arbete och sfi. instämmer i att sfi behöver vara flexibel och kunna studeras med olika studietakt, men vi ser en påtaglig risk för att den omfattning av höga tjänstgöringsgrader vi iakttagit för instegsjobben ökar risken för avhopp och fördröjningar inom sfi. Det är troligt att om den nyanlända har åtaganden på mycket mer än heltid, så ökar risken att endera aktiviteten får stryka på foten och att detta i praktiken oftast blir sfi. Det är i detta sammanhang viktigt att hålla i minnet att instegsjobbens höga subventionsgrad GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION omfattar en kompensation till arbetsgivaren för just anpassningar till den anställdas sfi-studier, som i många fall torde innebära att den nyanlända inte kan arbeta heltid. Vi har sett att många av nystartsjobben för nyanlända kan vara en effektiv insats för individen. Men de nystartsjobb som skapas i situationer där ett instegsjobb vore bättre för den nyanlända riskerar att leda till att den nyanländas möjligheter att fullfölja sfi försämras. Mot bakgrund av de långsiktiga fördelarna med fullgången sfi är det därmed troligt att instegsjobb och nystartsjobb som leder till avhopp och förseningar i sfi är negativa för den nyanländes långsiktiga möjligheter till försörjning och integration. Det är enligt viktigt att Arbetsförmedlingen bedömer om föreslagna instegsjobb verkligen är möjliga att ha parallellt med sfi-studier, så att de för de nyanlända innebär en värdefull merit eller en möjlighet att få tala svenska. Det finns också inom Arbetsförmedlingen en rutin för att initialt kontrollera att den nyanlända är antagen till sfi, men detta säger lite om hur det sedan går att i praktiken förena arbete och studier. En uppföljning av hur det gått för instegsjobbarna att kombinera arbete och sfi skulle ge värdefull kunskap för att förbättra framtida instegsjobb. 7.5Förutsättningar för fler instegsjobb Instegsjobben har sedan stödets införande inte nått upp till de volymer som det enligt regeringen funnits utrymme för. granskning har visat att förklaringarna till de relativt få instegsjobben kan ligga hos de berättigade, hos vissa arbetsgivargrupper, i Arbetsförmedlingens arbete samt i instegsjobbens regler. 7.5.1Potentialen bland de berättigade nyanlända Det är omöjligt att säga hur stor potentialen bland de berättigade är, det vill säga hur många som skulle vara kvalificerade nog att ta ett instegsjobb om det erbjöds. Meningarna om detta är delade även inom Arbetsförmedlingen. har emellertid konstaterat att kvinnor i lägre utsträckning får instegsjobb, vilket i sin helhet inte kan förklaras av sämre kvalifikationer. Närvaron av egna barn påverkar sannolikheten att få ett instegsjobb betydligt mer för nyanlända kvinnor än för män. för att nå integrationspolitikens mål är mot denna bakgrund att bättre anpassa samhällets insatser efter nyanlända kvinnors behov som är större än och skiljer sig från nyanlända mäns behov. ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? blev det tydligt att det, för att förbättra nyanlända kvinnors etablering, krävs ett fortsatt arbete med att utveckla hur olika arbetsmarknadsinsatser ska utformas och hur myndigheten fördelar dessa bland de nyanlända. Särskilt när Arbetsförmedlingen ackvirerar instegsjobb bör detta vara tillämpligt. 7.5.2Potentialen bland olika arbetsgivare granskning visar att instegsjobben varit koncentrerade till branscher och yrken med låga utbildnings- och språkkrav. Större arbetsgivare, privata såväl som offentliga, är inte lika känsliga för den ekonomiska stimulans som en lönesubvention innebär. För att engagera dessa krävs därför ett mer aktivt arbete från Arbetsförmedlingen med att informera om och marknadsföra instegsjobben, såväl som att mer aktivt bygga upp och vårda sina relationer till arbetsgivarna. Att det finns få instegsjobb inom staten kan bero på att statliga anställningar enligt regeringsformen ska ske utifrån sakliga grunder, och det saknas praxis för hur myndigheterna ska förhålla sig till dessa grunder vid anställning med stöd. 7.5.3Potentialen i att utveckla Arbetsförmedlingens arbetssätt Om fler instegsjobb ska kunna skapas bedömer att Arbetsförmedlingens arbete med att kontakta och vårda relationerna med arbetsgivare är av central betydelse.