urf · H0A5URF3 · 2013-09-26 00:00:00 — –öppnande (6 §) och –övriga bestämmelser om riksmöten (7–9 §§). som följer efter ett val till 2 § inleds genom att en nyvald riksdag sammanträder i enlighet med bestämmelserna i 3 kap. 10 § regeringsformen. 2012/13:URF3 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG Tidpunkt för det första sammanträdet efter ett val Tilläggsbestämmelse 3.2.1 Kammarens första sammanträde under ett efter ett val inleds . Ledamöterna ska underrättas om tidpunkten för det sammanträdet. 3 § Vid det första sammanträdet med kammaren efter ett val till ska i nedan nämnd ordning 1.Valprövningsnämndens berättelse om granskning av bevis om val av ledamöter och ersättare föredras, 2.ledamöterna ropas upp, 3.talman samt en förste, en andre och en tredje vice talman väljas för valperioden och 4.en valberedning utses för valperioden. Tilläggsbestämmelse 3.3.1 Ålderspresidenten leder sammanträdet med kammaren fram till dess att talmannen och de vice talmännen har valts. Förfarande vid val av talman 4 § ska, enligt 4 kap. 2 § regeringsformen, välja en talman samt en förste, en andre och en tredje vice talman. De väljs var för sig i nu nämnd ordning. Om valet av talman sker med slutna sedlar enligt bestämmelserna i 12 kap., är den vald som får mer än hälften av rösterna. Om en sådan röstövervikt inte uppnås, ska ett nytt val genomföras. Om inte heller då någon får mer än hälften av rösterna, ska ett tredje val genomföras mellan de två som vid den andra omröstningen fick flest röster. Vid den tredje omröstningen är den vald som får de flesta rösterna. Förfarande för att utse valberedning 5 § Varje partigrupp, som motsvarar ett parti som vid valet till fick av rösterna i hela riket, ska besätta en plats i valberedningen. Därutöver fördelas tio platser proportionellt mellan dessa partigrupper. Partigrupperna ska lämna förslag på ledamöter till talmannen som förklarar de föreslagna ledamöterna utsedda. Antal ledamöter i valberedningen Tilläggsbestämmelse 3.5.1 Talmannen fastställer det antal ledamöter som respektive partigrupp ska tillsätta i valberedningen. Vid den proportionella fördelningen tillämpas den beräkningsgrund som anges i 12 kap. 8 § tredje stycket. FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2012/13:URF3 Särskilt sammanträde för öppnande 6 § ska senast på tredje dag hålla ett särskilt sammanträde för öppnande. Statschefen förklarar på talmannens begäran öppnat. Vid förhinder för statschefen förklarar talmannen öppnat. Vid sammanträdet avger statsministern en regeringsförklaring, om det inte finns särskilda skäl för honom eller henne att avstå från detta. Tidpunkt för sammanträde för öppnande Tilläggsbestämmelse 3.6.1 Efter ett val till äger sammanträdet för öppnande rum under . Har det inte varit något val till äger sammanträdet rum . Talmannen får bestämma en annan tidpunkt för sammanträdet. Övriga bestämmelser om riksmöten 7 § Ett pågår till dess nästa inleds. 8 § då det inte hålls ordinarie val till , ska ett nytt inledas den dag som kammaren fastställt under det föregående . Förslag om tidpunkt för inledande sammanträde Tilläggsbestämmelse 3.8.1 Riksdagsstyrelsen lämnar förslag till kammaren inför beslut enligt 8 §. Namnupprop vid övriga riksmöten Tilläggsbestämmelse 3.8.2 Talmannen får besluta att ledamöterna ska ropas upp vid det första sammanträdet med kammaren även under övriga riksmöten . Nytt efter extra val 9 § Har beslut om extra val fattats före den fastställda dagen för att inleda ett , ska ett nytt enligt 8 § inledas bara om den riksdag som valts genom det extra valet samlats före . 2012/13:URF3 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG Ledning och planering av riksdagsarbetet 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om ledning och planering av riksdagsarbetet. Talmannen och de vice talmännen 2 § Talmannen eller, i hans eller hennes ställe, någon av de vice talmännen leder riksdagsarbetet. 3 § Varje partigrupp som avses i 3 kap. 5 § ska utse en särskild företrädare (gruppledare) som ska samråda med talmannen om arbetet i kammaren i enlighet med bestämmelser i denna lag. Partigrupperna ska utse en personlig ersättare för gruppledaren (vice gruppledare). Information om beslut som fattats efter samråd Tilläggsbestämmelse 4.3.1 Beslut som fattats efter samråd ska göras tillgängliga för ledamöterna. Det ska ske enligt den ordning som talmannen bestämmer. 4 § leds av en styrelse. Bestämmelser om uppgifter finns i 14 kap. Tilläggsbestämmelse 4.4.1 Riksdagsstyrelsen leder och överlägger om planeringen av riksdagsarbetet. Riksdagsstyrelsens övriga uppgifter finns i instruktionen för . Riksdagsstyrelsen består av talmannen som ordförande och tio andra ledamöter som väljer inom sig för en valperiod. väljer även tio ersättare för de valda ledamöterna av riksdagsstyrelsen. Tilläggsbestämmelse 4.4.2 Riksdagsstyrelsen sammanträder på kallelse av talmannen. Om talmannen är förhindrad att närvara vid ett sammanträde, inträder någon av de vice talmännen som ordförande. En frånvarande ledamots plats intas av en ersättare som tillhör samma partigrupp. FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2012/13:URF3 Riksdagsstyrelsen sammanträder inom stängda dörrar. Om styrelsen vill inhämta upplysningar av någon som inte tillhör styrelsen, får den kalla honom eller henne till ett sammanträde. De vice talmännen, de av gruppledarna som inte är ledamöter av styrelsen och riksdagsdirektören får delta i styrelsens överläggningar. 5 § överlägger i frågor av gemensamt intresse för verksamheten i kammaren, utskotten och . består av talmannen som ordförande samt utskottens och ordförande. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om uppdraget som riksdagsledamot. Bestämmelser om uppdraget finns även i 4 kap. 10–13 §§ regeringsfor- 2 § En ledamot har rätt till arvode för sitt uppdrag av allmänna medel. Närmare bestämmelser om arvode och ekonomiska villkor för ledamöter och ersättare finns i lag. Registrering av åtaganden och ekonomiska intressen Tilläggsbestämmelse 5.2.1 Bestämmelser om registrering av ledamöters åtaganden och ekonomiska intressen finns i lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen. 3 § En ledamot kan efter ansökan få ledigt från sitt uppdrag. Om en ledamot får ledigt för av minst en månad, ska ledamotens uppdrag utövas av en ersättare ledamoten är ledig. 4 § Talmannen beslutar om ledighet från uppdraget som ledamot med den begränsning som framgår av andra stycket. 2012/13:URF3 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG Kammaren beslutar om ledighet för andra skäl än sjukdom eller föräldraledighet om ledigheten avser en period om en månad eller längre. Om en ansökan om ledighet ges in då kammaren inte sammanträder och som varar än en månad, får dock talmannen besluta om ledigheten ska beviljas. Innehåll i ansökan om ledighet Tilläggsbestämmelse 5.4.1 En ansökan om ledighet ska vara skriftlig, innehålla de skäl som ansökan grundas på och avse en bestämd tid. Ansökan ska ges in till . 5 § När en ersättare ska inträda i stället för talmannen, en ledamot som tillhör regeringen eller för en ledig ledamot, ska talmannen kalla ersättaren till tjänstgöring. Talmannen ska då följa den ordning mellan ersättarna som har fastställts enligt lag. Om det finns särskilda skäl, får talmannen frångå denna ordning. Tilläggsbestämmelse 5.5.1 En ersättare som ska utöva uppdrag som ledamot ska få ett meddelande om vilken ledamot som han eller hon ersätter och om tiden för förordnandet. En ersättare kan få ett särskilt meddelande med besked om när uppdraget upphör. Ersättares ställning vid ledamots avgång 6 § Om en ledig ledamot lämnar sitt uppdrag, fortsätter den tjänstgörande ersättaren att utöva sitt uppdrag till dess att en ny ledamot har utsetts. 7 § För att talan ska få väckas mot en ledamot eller ett ingripande ska få göras i en ledamots personliga frihet krävs i vissa fall enligt 4 kap. 12 § första stycket regeringsformen medgivande. Detta gäller även i fråga om tidigare ledamöter. En ansökan om medgivande ska av åklagare, eller annan som vill väcka talan, ges in till talmannen. Om ansökan är så ofullständig att den inte kan läggas till grund för prövning eller om sökanden inte har gjort troligt att han eller hon är behörig att väcka talan eller begära denna åtgärd hos en myndighet, ska talmannen avvisa ansökan. I annat fall ska talmannen anmäla den vid ett sammanträde med kammaren. FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2012/13:URF3 Tilläggsbestämmelse 5.7.1 En ansökan som avses i 7 § ska vara skriftlig och innehålla de omständigheter som ansökan grundas på. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om –planering och ledning av sammanträden (2–6 §§), –sammanträden (7–14 §§), –rätten att yttra sig vid sammanträden (15–19 §§), –ärendedebatter (20–22 §§), –särskilda debatter (23 §) och –gemensamma bestämmelser (24–27 §§). Planering och ledning av sammanträden 2 § Talmannen beslutar om planeringen av arbetet i kammaren och om när kammaren ska sammanträda. Tilläggsbestämmelse 6.2.1 Talmannen ska inför ett beslut enligt 2 § samråda med riksdagsstyrelsen. 3 § Talmannen leder kammarens sammanträden. Tilläggsbestämmelse 6.3.1 Vid ledningen av kammarens sammanträden biträds talmannen av en kammarsekreterare. 4 § Talmannen får överlåta åt en vice talman att leda ett sammanträde. 5 § Ålderspresidenten leder ett sammanträde om talmannen och samtliga vice talmän har förhinder. 2012/13:URF3 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 6 § Vid överläggning i ett ämne som är upptaget på föredragningslistan får talmannen inte yttra sig i sakfrågan. Detsamma gäller den vice talman eller ålderspresident som leder ett sammanträde. 7 § Ett sammanträde i kammaren ska vara offentligt enligt bestämmelserna i 4 kap. 9 § regeringsformen. Kammaren får besluta att ett sammanträde ska hållas inom stängda dörrar, om det krävs med hänsyn till rikets säkerhet eller i övrigt till förhållandet till en annan stat eller en mellanfolklig organisation. Om regeringen vid ett sammanträde ska lämna information till , får även regeringen besluta om stängda dörrar på de grunder som anges i andra stycket. 8 § Ledamöter och tjänstemän får inte obehörigen röja vad som har förekommit vid ett sammanträde inom stängda dörrar. Kammaren får besluta att i ett särskilt fall helt eller delvis upphäva tystnadsplikten. 9 § Kammaren sammanträder på kallelse av talmannen om inte annat föreskrivs i regeringsformen eller i denna lag. En kallelse ska anslås dagen före sammanträdet och minst i förväg. Om det finns synnerliga skäl, får kallelsen anslås . I så fall får sammanträdet hållas endast om mer än hälften av ledamöter medger det. Innehållet i en kallelse 10 § Det ska framgå av en kallelse om sammanträdet är ett arbetsplenum vid vilket betänkanden och utlåtanden från utskott får tas upp till avgörande. Övriga uppgifter i kallelsen Tilläggsbestämmelse 6.10.1 Om ett val ska genomföras vid ett sammanträde, ska det anges i kallelsen. FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2012/13:URF3 Avbrott i kammarens arbete efter ett beslut om extra val 11 § Om regeringen har beslutat om extra val, får talmannen på begäran av regeringen besluta att kammaren inte ska sammanträda under återstoden av valperioden. 12 § Talmannen får besluta att kalla kammaren till sammanträde då arbete i kammaren inte pågår. Ett sådant beslut ska fattas om regeringen eller minst etthundrafemton av ledamöterna begär det. Ett sammanträde ska hållas från det att en begäran om det har framställts. Ett sammanträde får hållas först sedan ledamöterna erhållit skälig tid att inställa sig från det att de underrättats om kallelsen. Ett sammanträde för arbetsplenum då arbetsplenum inte ingår i kammarens planering får hållas än från det att ledamöterna underrättades om kallelsen endast om minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter röstar för att ärendet får avgöras. Meddelande om tid för extra sammanträde Tilläggsbestämmelse 6.12.1 Tidpunkten för det första sammanträdet som avses i 12 § ska offentliggöras. 13 § Talmannen ska till varje sammanträde upprätta en föredragningslista över vad som ska behandlas under sammanträdet. Undantag får göras för sådant som antas bli behandlat inom stängda dörrar. Föredragningslistan ska göras tillgänglig för ledamöterna. Det ska framgå av föredragningslistan om sammanträdet är ett arbetsplenum vid vilket betänkanden och utlåtanden från utskott får tas upp till avgörande. Vid sammanträdet ska ärenden och val behandlas i den ordning som de tagits upp på föredragningslistan. Yrkanden som ska tas upp först på föredragningslistan Tilläggsbestämmelse 6.13.1 Yrkande om folkomröstning i en grundlagsfråga, statsministeromröstning enligt 6 kap. 3 § regeringsformen, förslag till ny statsminister eller yrkande om misstroendeförklaring, ska tas upp som första punkt på föredragningslistan. Om det finns fler än ett sådant yrkande, ska de tas upp i den ordning de nu har angetts. Talmannen får bestämma en annan ordning mellan statsministeromröstning och ett yrkande om misstroendeförklaring. 2012/13:URF3 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG Vad som ska tas upp på föredragningslistan Tilläggsbestämmelse 6.13.2 Utöver vad som framgår av 6.13.1 ska följande tas upp på föredragningslistan. 2.propositioner, skrivelser från regeringen, framställningar och redogörelser från riksdagsorgan, motioner och EU-dokument som ska hänvisas till utskott, 3.betänkanden och utlåtanden från utskott som ska bordläggas, debatteras eller avgöras och om ett utskott eller talmannen har föreslagit att ett ärende ska avgöras än som avses i 11 kap. 2 § första stycket, 4.beslut och information om att sammansättningen av ledamöter ändras, 5.andra beslut som ska fattas av kammaren och 6.övriga frågor i den omfattning som talmannen bestämmer. Vidare ska meddelande om att en särskilt anordnad debatt ska äga rum tas upp på föredragningslistan. Därutöver bör ett meddelande om att ett statsråd kommer att lämna muntlig information tas upp på föredragningslistan. Om det är möjligt ska även ett yrkande om att ett lagförslag ska vila tas upp på föredragningslistan. Beslut om avslutning och ajournering av ett sammanträde 14 § Beslut att ett sammanträde ska avslutas eller att ett uppehåll ska göras i ett pågående sammanträde fattas av kammaren utan föregående överläggning. Rätten att yttra sig vid sammanträden 15 § Varje ledamot och statsråd får, med de undantag som föreskrivs i denna lag, fritt yttra sig i alla frågor som är under behandling och om lagligheten av allt som sker vid sammanträdet. 16 § Den som har ordet ska begränsa sitt anförande till det ämne som behandlas. Om någon bryter mot bestämmelsen och inte rättar sig efter talmannens påpekande, får talmannen ta ordet från honom eller henne under den pågående överläggningen. Ingen får vid ett sammanträde uttala sig nedlåtande om någon annan eller använda personligen förolämpande uttryck eller i övrigt i ord eller handling uppträda på ett sätt som strider mot god ordning. Om någon bryter mot bestämmelsen, får talmannen ta ordet från honom eller henne under den pågående överläggningen. FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2012/13:URF3 Tilläggsbestämmelse 6.16.1 Talmannen får efter samråd med gruppledarna besluta om ordningsregler för kammaren. 17 § Statschefen får avge ämbetsförklaring inför kammaren. Muntlig information från regeringen 18 § Regeringen får lämna information till muntligen genom ett statsråd vid ett sammanträde med kammaren. 19 § Ingen får delta i behandlingen av ett ärende vid ett sammanträde i kammaren, om ärendet rör honom eller henne eller någon närstående personligen. Ett statsråd får delta i överläggningen i kammaren i ett ärende som rör statsrådets tjänsteutövning. 20 § Talmannen ska samråda med gruppledarna om uppläggningen av kammarens överläggningar. 21 § får i en tilläggsbestämmelse begränsa antalet anföranden som en talare får hålla under överläggningen i en fråga och tiden för varje anförande. I begränsningen får det göras skillnad mellan olika kategorier av talare. I samband med överläggningen i en viss fråga får kammaren på förslag av talmannen besluta om en begränsning av det slag som avses i första stycket. Beslutet fattas utan föregående överläggning. Var och en som vill yttra sig i en fråga ska dock få tala . Tilläggsbestämmelse 6.21.1 Ett anförande av en ledamot som inte har föranmält sig får inte överstiga , om inte talmannen medger . Ett nytt anförande från någon som tidigare haft ordet för anförande vid överläggningen i en viss fråga får inte överstiga . En föranmälan ska göras till vardagen före det sammanträde då överläggningen ska inledas. Anmälan ska innehålla den beräknade tiden för anförandet. 2012/13:URF3 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG Första och andra styckena gäller inte när en interpellation eller en fråga besvaras. 22 § Talmannen bestämmer ordningen mellan dem som föranmält att de vill yttra sig under överläggningen i en viss fråga. De som begär ordet under överläggningen yttrar sig i anmälningsordning. Oberoende av talarordningen och utan föranmälan får talmannen medge att 1.ett statsråd som inte har hållit ett anförande ska få ordet för ett anförande och 2.ett statsråd eller en ledamot som redan har hållit ett anförande ska få ordet för en replik med anledning av en föregående talares anförande. Talmannen får, efter samråd med gruppledarna, inför en viss överläggning besluta att ett statsråd eller en ledamot kan få ordet för replik innan han eller hon har hållit sitt anförande. I ett sådant beslut får det göras skillnad mellan olika kategorier av talare. Statsråds möjlighet till anförande Tilläggsbestämmelse 6.22.1 Oberoende av talarordningen och utan föranmälan kan ett statsråd som inte har hållit ett anförande vid överläggningen i en viss fråga få ordet för ett anförande om högst . Tilläggsbestämmelse 6.22.2 En replik ska begäras under pågående anförande. Tiden för en replik får inte överstiga , om inte talmannen av särskilda skäl medger en utsträckning av tiden . Varje talare kan få avge två repliker på samma anförande. Har talmannen redan beviljat en talare rätt till replik, får talaren yttra sig innan ett statsråd håller ett anförande som bryter talarordningen. Tilläggsbestämmelse 6.22.3 Under överläggningen i en fråga får en ledamot, oberoende av talarordningen, instämma med föregående talare utan att ange skäl. 23 § Talmannen får efter samråd med gruppledarna besluta att en debatt utan samband med annan handläggning ska äga rum vid ett sammanträde med kammaren. En sådan debatt får begränsas till ett särskilt ämne eller delas in i avsnitt efter ämne. FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2012/13:URF3 Tid för anföranden i en särskilt anordnad debatt Tilläggsbestämmelse 6.23.1 Talmannen bestämmer efter samråd med gruppledarna om tider för anföranden i en särskilt anordnad debatt. 24 § Vid sammanträdena ska fullständiga protokoll föras. Ingen får tala utanför protokollet. Vid justering av ett protokoll får beslut inte ändras. Kammarens protokoll och de handlingar som hör till protokollet ska göras tillgängliga i den omfattning uppgifterna inte omfattas av sekretess. Tilläggsbestämmelse 6.24.1 Ett yttrande vid ett sammanträde ska utan dröjsmål göras tillgängligt i läsbar form (snabbprotokoll). Om talaren inte har gjort någon anmärkning mot snabbprotokollet den tredje vardagen efter sammanträdet, anses han eller hon ha godkänt det. Om talaren justerar snabbprotokollet, bör han eller hon signera det. Tilläggsbestämmelse 6.24.2 Ett protokoll justeras av kammaren på femte vardagen efter sammanträdet, om sammanträder då, och annars vid det därefter närmast följande sammanträdet. Ett protokoll som inte kan justeras inom en månad, justeras som talmannen bestämmer. Vid justeringen får en ledamot begära ändring av protokollet i fråga om ett yttrande som en annan ledamot har godkänt enligt 6.24.1. 25 § För varje ledamot ska det finnas en särskild plats i plenisalen. Det ska också finnas särskilda platser för talmannen, de vice talmännen och statsråd. Tilläggsbestämmelse 6.25.1 I plenisalen placeras ledamöterna valkretsvis. Plats för yttrande i plenisalen Tilläggsbestämmelse 6.25.2 Den som yttrar sig i plenisalen ska tala från någon av talarstolarna eller från en ledamotsplats. 26 § I plenisalen ska det finnas särskilda platser för åhörare. 2012/13:URF3 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG Tilläggsbestämmelse 6.26.1 Åhörare ska på uppmaning lämna in ytterkläder och väskor samt föremål som kan användas för att störa ordningen i plenisalen. Den som inte följer en sådan uppmaning får vägras tillträde till åhörarplatserna. Under besöket i plenisalen förvaras de inlämnade tillhörigheterna i särskilda utrymmen. Bestämmelser om säkerhetskontroll finns i lagen (1988:144) om säkerhetskontroll i . Åhörare som stör ordningen 27 § Åhörare som uppträder störande får genast utvisas. Om oordning uppstår bland åhörarna, får talmannen utvisa samtliga åhörare. 7 kap. Utskotten och 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om –val (2–4 §§), –utskottens uppgifter och fördelningen av ärenden (5–11 §§), –EU-frågor (12 och 13 §§) och –sammanträden (14–20 §§). 2 § För varje valperiod ska inom sig välja ett konstitutionsutskott, ett finansutskott och ett skatteutskott samt så många övriga utskott som behövs för riksdagsarbetet. kan även välja utskott för längst den tid som återstår av valperioden. Vilka utskott som ska väljas Tilläggsbestämmelse 7.2.1 ska senast på åttonde dagen efter det första sammanträdet med kammaren välja följande femton utskott i nedan nämnd ordning: 1.konstitutionsutskott (KU) 2.finansutskott (FiU) 3.skatteutskott (SkU) 4.justitieutskott (JuU) 5.civilutskott (CU) 6.utrikesutskott (UU) FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2012/13:URF3 7.försvarsutskott (FöU) 8.socialförsäkringsutskott (SfU) 9.socialutskott (SoU) 10.kulturutskott (KrU) 11.utbildningsutskott (UbU) 12.trafikutskott (TU) 13.miljö- och jordbruksutskott (MJU) 14.näringsutskott (NU) 15.arbetsmarknadsutskott (AU). Val av ytterligare utskott Tilläggsbestämmelse 7.2.2 Om väljer ytterligare utskott, ska det utskottets huvudsakliga arbetsuppgifter anges. 3 § För varje valperiod ska inom sig välja en unionen () för samråd enligt 10 kap. 10 § regeringsformen. Ledamöter i utskott och 4 § Utskotten och ska bestå av ett udda antal ledamöter, lägst femton. Vid EU-nämndens sammanträden har varje partigrupp rätt att ersätta en ledamot med en ledamot av berört utskott. Denna rätt har dock inte en partigrupp som redan har en ledamot eller suppleant i nämnden som är ledamot av det berörda utskottet. Beslut om antal ledamöter Tilläggsbestämmelse 7.4.1 Antalet ledamöter i utskotten och i fastställs av på förslag av valberedningen. Utskottens uppgifter och fördelningen av ärenden 5 § föreskriver i tilläggsbestämmelse enligt vilka grunder som ärenden ska fördelas mellan utskotten, utöver vad som framgår av 8, 9 och 10 §§. Ärenden som hör till ett och samma ämnesområde ska hänvisas till samma utskott. får bestämma att det ska finnas ett utskott för beredning av ärenden om sådana lagar som avses i 8 kap. 2 § första stycket 1 regeringsformen, oberoende av ämnesområde. 2012/13:URF3 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG Tilläggsbestämmelse 7.5.1 I bilagan till denna lag anges utskottens ämnesområden, utöver vad som framgår av 8, 9 och 10 §§. Delning av ärenden mellan utskott 6 § Budgetpropositionen får delas mellan två eller flera utskott. Andra ärenden får delas endast om det finns särskilda skäl. 7 § Två eller flera utskott får besluta att gemensamt bereda ett ärende i ett sammansatt utskott genom deputerade. 8 § ska bereda ärenden som rör grundlagarna och riksdagsordningen. Utskottet ska följa tillämpningen i av subsidiaritetsprincipen enligt 9 kap. 19 § andra stycket och en gång meddela kammaren sina iakttagelser. Ytterligare bestämmelser om utskottets uppgifter finns i regeringsformen och denna lag. 9 § ska bereda ärenden om 1.allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken och för beslut om statens budget samt Utskottet ska bereda förslagen till utgiftsramar för utgiftsområden och till beräkning av statens inkomster, om har beslutat att hänföra statsutgifterna till utgiftsområden enligt 11 kap. 18 §. Utskottet ska granska beräkningen av statens inkomster och årsredovisningen för staten. Utskottet ska sammanställa beslut om statens budget.