eunbil · H10N2C4262 · 2013-12-10 00:00:00 — 2.(ev.) =(ev.) Information från ordförandeskapet om aktuella lagförslag Resolutioner, synpunkter och beslut antagna av Allmänna rådet avser att notera resolutioner, yttranden och beslut antagna av . Detta är en standardpunkt på dagordningen. I enlighet med ett åtagande i rådsbeslutet om inrättande av den Europeiska utrikestjänsten (EEAS) presenterade den höga representanten för utrikes- och säkerhetspolitik (HR/VP), en rapport om en översyn av utrikestjänstens organisation och funktionssätt. Rapporten innehåller ett betydande antal rekommendationer, dels på kort sikt avseende organisation, funktion och personalfrågor, dels på medellång sikt om organisation och funktion. Det gäller t ex förslag till åtgärder för att i olika avseenden förbättra och utveckla samarbetet och bättre utnyttja HR/VP:s dubbelhattning för att främja effektivitet och samstämmighet i EU:s externa agerande. Avsikten är att anta rådsslutsatser om EEAS-översynen. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen stöder HR/VP:s ansträngningar att stärka och utveckla EEAS och skapa bästa möjliga förutsättningar för ett effektivt och samstämmigt externt agerande. Regeringen välkomnar rapporten om EEAS-översynen och ser det som angeläget att rådsslutsatserna bekräftar att rapporten följs upp och reformarbetet fortskrider. = Utkast till Europeiska rådets slutsatser Ett annoterat utkast till dagordning till Europeiska rådets möte har delgivits . Något utkast till slutsatser föreligger ännu inte. I enlighet med slutsatserna från står utvecklingen av EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik (GSFP) på dagordningen. förväntas fastställa prioriteringar kring tre kluster på området; öka GSFP:s effektivitet, synlighet och genomslag, förbättra utvecklingen av försvarsförmågor och stärkandet av försvarsindustri. Två viktiga underlag utgörs av kommissionens meddelande Mot en mer konkurrenskraftig och effektiv försvars- och säkerhetssektor i EU som presenterades och den rapport om GSFP som den höga representanten för utrikes- och säkerhetspolitik, , presenterade . Europeiska rådets behandling av frågorna har också förberetts i rådet, bl.a. genom antagande av utförliga rådsslutsatser om GSFP . ska vidare följa upp arbetet med fördjupningen av EMU. Stats- och regeringscheferna ska diskutera kontraktsarrangemang och tillhörande solidaritetsmekanismer. Inriktningen från Europeiska rådets ordförande är att ska fatta beslut om huvuddragen i dessa. Ett fortsatt arbete om dessa frågor är att vänta . förväntas vidare stämma av arbetet med att upprätta den så kallade bankunionen. Diskussionen blir avhängig utfallet i rådet (EKOFIN). Genomförandet av den så kallade tillväxtpakten som antogs av ska även den följas upp liksom arbetet på skatteområdet i ljuset av stats- och regeringschefernas möte . Utvidgningsfrågorna ska på sedvanligt sätt behandlas vid decembertoppmötet. Här kommer utfallet av Allmänna rådets behandling av frågorna dagarna före toppmötet att bli avgörande. I enlighet med Europeiska rådets slutsatser ska rådets ordförande informera stats- och regeringscheferna om det arbete som bedrivits i arbetsgruppen för . Avslutningsvis kan noteras att väntas välkomna två rapporter om pågående arbete på energiområdet. Det kan inte uteslutas att också antar slutsatser om aktuella utrikespolitiska frågor. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar Europeiska rådets behandling av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken som ett led i att stärka EU:s roll som internationell aktör. har ett starkt intresse av ett väl fungerande EMU. I första hand gäller det att effektivt genomföra och tillämpa det redan beslutade förstärkta ramverket för ekonomisk-politisk samordning. Nya samordningsförfaranden bör ha ett tydligt mervärde. kommer att bevaka att eventuella kontraktsliknande arrangemang och tillhörande finansiering förblir öppna men frivilliga för icke euroländer. Förändringar i det ekonomiska samarbetet måste i alla delar ha demokratisk förankring och ge möjlighet till ett effektivt ansvarsutkrävande. En viktig utgångspunkt i diskussionerna om ett fördjupat EMU är att medlemsstaternas befogenheter gällande arbetsmarknad, sociala frågor och skatter inte får försvagas. = Antagande av ett förhandlingsramverk för Allmänna rådet ska anta förhandlingsramverk för anslutningsförhandlingar som i stor utsträckning bygger på det ramverk som används i pågående förhandlingar med . Den så kallade nya ansatsen ska användas även för . Det innebär att förhandlingskapitel 23 och 24 om rättsliga frågor ska inleda förhandlingarna och ges en grundlig behandling med interimsvillkor fram till avslutande av förhandlingarna. Först när kapitel 23 och 24 har öppnats ska övriga förhandlingskapitel behandlas. kommer även normaliseringen av relation med Kosovo att ges en liknande grundlig behandling i förhandlingskapitel 35. De utestående frågorna gäller främst i vilken utsträckning normaliseringsprocessen även ska påverka andra kapitel, hur normaliseringen ska beskrivas, till exempel full normalisation eller comprehensive normalisation samt om normaliseringen ska resultera i ett legally binding agreement. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens utgångspunkt är att det är viktigt att en procedur liknande den nya ansatsen, utformad för normaliseringsprocessen, tar hänsyn till att vi inte har att göra med en acquisbaserad process utan en politisk dialog mellan och Kosovo. Det måste därför återspeglas när man mäter framsteg som gjorts i dialogen och måste tas i beaktande innan man beslutar om att försena förhandlingarna inom andra kapitel. Utvidgning och stabiliserings- och associationsprocessen Allmänna rådet ska anta slutsatser om utvidgningen baserat på kommissionens årliga strategirapport och landspecifika översynsrapporter som publicerades . Rapporterna omfattar kandidatländerna, det vill säga , , , och , samt de potentiella kandidatländerna , och och Kosovo. I årets rapporter rekommenderar kommissionen att anslutningsförhandlingar inleds med och . Förslag till svensk ståndpunkt är en central fråga i svensk utrikespolitik och regeringen välkomnar att kommissionen i sina rapporter tydligt framhåller att det ligger i både EU:s och ansökarländernas intresse att utvidgningsprocessen fortsätter. Det är viktigt att kommissionen slår fast att utvidgningen även fortsättningsvis utgör en nyckelfaktor i att skapa stabilitet i EU:s närområde, genom att förankra demokratins, rättsstatens och den fria rörlighetens principer. Kommissionens fokus på fundamentals first i årets rapporter – där grundläggande reformområden så som rättsstaten, ekonomisk styrning och stärkandet av demokratiska institutioner adresseras tidigt i anslutningsprocessen – utgör en välkommen ansats. Rådsslutsatserna bör uppmuntra till fortsatta reformansträngningar och bidra till att momentum i anslutningsprocessen upprätthålls för samtliga länder. En trovärdig utvidgningspolitik förutsätter att också EU står fast vid ingångna åtaganden och principer, vilket bör reflekteras i rådsslutsatserna. Regeringen verkar för en förhandlingsstart med och för att datum för en förhandlingsöppning/regeringskonferens (IGC) slås fast. Regeringen arbetar också för att ska beviljas kandidatlandsstatus. = Debrief from the Informal ministerial meeting on Cohesion Policy (, , ) Ordförandeskapet avser informera om det informella ministermötet om sammanhållningspolitiken som hölls i .