eunbil · H00N2B63E9 · 2013-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet den 28 - Användning av mjölksyra på slaktkroppar - antagande med kvalificerad majoritet Dokumentbeteckning 15641/12 Rättslig grund Förordning (EG) Nr. 853/2004, art 3(2). Rådets beslut /468/EG, ändrat genom rådets beslut /512/EG. Bakgrund () inkom med en ansökan om godkännande av mjölksyra som dekontaminant vid slakt av nötkreatur. EFSA (Safety Authority) har därför gjort en riskvärdering, som inkluderar resistensutveckling och miljöeffekter, i vilken det konstateras att mjölksyrabehandling avsevärt minskar förekomsten av mikroorganismer och att mjölksyra kan användas på det sätt som ansökan avser utan risk. EU-lagstiftningen öppnar för möjligheten att använda olika substanser (dekontaminater) för att minska förekomsten av mikroorganismer på slaktkroppar, men har inga sådana substanser godkänts. Frågan om mjölksyra som dekontaminant har diskuterats utan att någon enighet har kunnat uppnås. Vid mötet i kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa fick nu liggande förslag inte kvalificerad majoritet och förslaget har därför gått till Rådet för beslut. Vid tidigare omröstningar har utfallet blivit arton medlemsstater för och fem medlemsstater emot förslaget. Fyra medlemsstater har avstått från att rösta. Argumentation mot förslaget har varit riskerna för negativ inverkan på slakthygienen och negativa konsumentreaktioner. Förslaget är känsligt ur ett handelsperspektiv och har stor principiell betydelse eftersom mjölksyra blir den första substansen att godkännas om det accepteras. Flera andra ansökningar om godkännande kan då förväntas. Ett icke-godkännande kan dra in EU i handelsproblem liknande de med kemisk dekontaminering av fjäderfäkött som lett till en WTO-panel efter det att EU vägrade godkänna USDA:s ansökan 2008. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen stödjer kommissionens förslag. Regeringen anser att det är viktigt att EU fattar sina beslut på god vetenskaplig grund som i detta fall där EFSA gjort bedömningen att användningen av mjölksyra inte innebär någon risk. Risken är annars att EU:s trovärdighet på området urholkas. I den senaste versionen av förslaget har det införts ett krav på att slakteriet ska informera nästa led i kedjan (t.ex. styckningsanläggning) om att mjölksyra har använts. Detta är ett rimligt krav som regeringen kan stödja. och Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. Lagstiftande verksamhet 4. (ev.) godkännande av A-punktslistan 5. Reform av den gemensamma jordbrukspolitiken i, Kommissionens förslag till reformpaket för CAP – direktstödsförordningen (Partiell allmän inriktning ) Dokumentbeteckning Dokument har ännu inte distribuerats. Rättslig grund Artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt(TFEU), ordinarie lagstiftningsförfarande. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet i medbeslutande med . Bakgrund Kommissionen presenterade lagförslag för den framtida inriktningen av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP), där förslaget om direktstöd ingår. Förslaget har diskuterats ett flertal gånger i rådet. Det cypriotiska ordförandeskapet planerar att medlemsstaterna vid rådet ska enas om en så kallad partiell allmän inriktning vilket i praktiken innebär en form av politisk överenskommelse om delar av jordbrukspolitiken. Direktstödsförordningen antas ingå i ett eventuellt reformpaket. Direktstödsförordningen innehåller många olika delar av vikt men där förslagen om förgröning och om utjämning av direktstöd inom medlemsstaterna är de som av många medlemsstater upplevs som mest problematiska. Frågan om kopplat stöd har visat sig vara intimt förknippad med förslaget om utjämning, och många medlemsstater vill öka möjligheterna till kopplat stöd. De nya stödformerna för små och unga lantbrukare, definitionen av aktiv jordbrukare samt behovet av ökad grad av frivillighet och flexibilitet är andra frågor som diskuterats utförligt. Förslagen har därmed anpassats både under det danska och det cypriotiska ordförandeskapet. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens övergripande handlingslinje för sektorsförhandlingarna om den gemensamma jordbrukspolitiken är att uppnå ökad marknadsorientering, lika konkurrensvillkor, ökad miljönytta och en förbättrad samstämmighet med handels- och utvecklingspolitiken. Regeringen anser därmed att kopplade stöd ska begränsas så långt som möjligt. Regeringen stödjer förslaget om att lämna dagens historiska referenser för stödrättsvärdena bakom oss, något som dock måste ske under socialt acceptabla former. Regeringen anser vidare att det finns flera delar i kommissionens förslag som riskerar att försämra villkoren för svenska jordbrukare och öka den administrativa bördan för svenska företag och myndigheter. Regeringen anser bland annat att förgröningen behöver anpassas så den inte missgynnar svenska jordbrukare eftersom nordliga förhållandena påverkar såväl nyttan av – som möjligheten att – genomföra förgröningen. Regeringen anser vidare att kommissionens förslag i flera delar är alltför komplicerat och att förenklingar vad gäller frivillighet och flexibilitet är önskvärda. Flera av dessa delar har dock förbättrats genom ordförandeskapens ändringar och förslaget har utvecklats i riktning mot svenska önskemål. Regeringens målsättning inför rådsmötet är att rådet ska anta en överenskommelse som går i den övergripande riktning som regeringen driver. ska vara en konstruktiv förhandlingspart i syfte att få så stort inflytande som möjligt över slutresultatet. Det är viktigt att fortsatt aktivt kan delta i förhandlingarna om en överenskommelse om den gemensamma jordbrukspolitiken för att kunna nå prioriterade mål och bevaka svenska intressen. bör således vara beredd att kompromissa såväl inom denna omfattande förordning som inom det paket av förordningar som förhandlas. Regeringen anser att vägledande principer vad gäller direktstödsförordningen – utöver de som tidigare nämnts – bör vara att överenskommelsen inte ska missgynna svenska företag, att den ska passa för svenska förhållanden samt att den administrativa bördan ska minimeras. och Frågan om utjämning av direktstödet inom MS var senast föremål för samråd med och information i MJU inför Jordbruks- och fiskerådet . ii, Kommissionens förslag till reformpaket för den gemensamma jordbrukspolitiken - Den samlade marknadsordningen (Partiell allmän inriktning) Dokumentbeteckning Dokument har ännu inte distribuerats. Rättslig grund Artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, ordinarie lagstiftningsförfarande. I rådet tas beslut med kvalificerad majoritet vad gäller den samlade marknadsordningen. Bakgrund Kommissionen presenterade lagförslag för den framtida inriktningen av den gemensamma jordbrukspolitiken där den samlade marknadsordningen ingår. Förslaget har diskuterats ett flertal gånger i rådet. Det cypriotiska ordförandeskapet planerar att medlemsstaterna vid rådet ska enas om en så kallad partiell allmän inriktning, vilket i praktiken innebär en form av politisk överenskommelse om delar av jordbrukspolitiken. Den samlade marknadsordningen antas ingå i ett eventuellt reformpaket. De tekniska frågor som fanns när kommissionen presenterade förslaget är nu utlösta. Diskussionerna i rådet har däremot visat att det finns en stor grupp medlemsstater som anser att marknadsstöden och marknadsregleringarna bör öka i omfattning, även jämfört med kommissionensförslag som redan går relativt långt i denna riktning. finns en mindre grupp, där ingår, som driver en marknadsliberaliserande linje. Stödet för vissa liberaliserande reformer, till exempel att avveckla exportbidragen, är dock ytterst begränsat även inom denna grupp. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens övergripande handlingslinje för sektorsförhandlingarna om den gemensamma jordbrukspolitiken är att uppnå ökad marknadsorientering, lika konkurrensvillkor, ökad miljönytta och en förbättrad samstämmighet med handels- och utvecklingspolitiken. Regeringens målsättning inför rådsmötet är att rådet ska anta en överenskommelse som går i den övergripande riktning som regeringen driver. måste vara en konstruktiv förhandlingspart i syfte att få så stort inflytande som möjligt över slutresultatet. har en viktig roll att spela genom att vara en frihandelsvänlig och marknadsorienterad kraft i dessa förhandlingar. Det är viktigt att fortsatt aktivt kan delta i förhandlingarna om en överenskommelse om den gemensamma jordbrukspolitiken och om den samlade marknadsordningen i synnerhet. måste därför vara beredd att kompromissa såväl inom denna förordning som inom det paket av förordningar som förhandlas. Regeringen anser att de vägledande principerna för vad gäller den samlade marknadsordningen ska vara en välfungerande marknad och förenkling för svenska företag samt marknadsorientering genom att i möjligaste mån undvika ytterligare marknadsregleringar. och Frågan var senast föremål för samråd med och information i MJU inför Jordbruks- och fiskerådet . iii, Kommissionens förslag till reformpaket för den gemensamma jordbrukspolitiken – Landsbygdsutveckling (Partiell allmän inriktning ) Dokumentbeteckning Dokument har ännu inte distribuerats. Rättslig grund Artiklarna 42-43 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, EUF-fördraget Bakgrund Kommissionen presenterade lagförslag för den framtida inriktningen av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP). I förslaget till landsbygdsförordning anges regler för utformningen av medlemsländernas landsbygdsprogram för . Förslaget har diskuterats ett flertal gånger i rådet. Det cypriotiska ordförandeskapet planerar att medlemsstaterna vid rådet ska enas om en så kallad partiell allmän inriktning, vilket i praktiken innebär en form av politisk överenskommelse om delar av jordbrukspolitiken. Förslaget rörande landsbygdsutveckling är omfattande. Förordningen behandlar frågor om jordbrukets och landsbygdsföretagandets konkurrenskraft och hur ett resurssnålt och uthålligt jordbruk ska kunna utformas. Det senare genom s.k. miljö- och klimatersättningar och ekologiskt jordbruk. Andra viktiga punkter i förslaget är frågan om nya biofysiska kriterier för avgränsning av områden med naturligt sämre odlingsförutsättningar (oftast kallat LFA), frågan om villkoren för stöd till skogssektorn och – även om det är mindre viktigt för – frågan om villkor för stöd till bevattningsanläggningar. Förslag till svensk ståndpunkt Förslaget medför att såväl som andra medlemsstater har betydande möjligheter att välja utformningen avseende vilka åtgärder och insatser som kommer att ingå i sina program med utgångspunkt i de analyser som varje medlemsstat ska genomföra. Detta tillsammans med krav på medfinansieringen för pelare II och budgeten för pelare II kommer att vara avgörande för vilka satsningar som varje medlemsstat kommer att prioritera. Regeringen menar att förslaget i stort är en bra grund för den framtida landsbygdsutvecklingspolitiken och kan därför acceptera förslaget till förordning för landsbygdsutveckling även om det finns delar i förordningen där regeringen skulle vilja ha sett en annan utformning. Regeringens målsättning inför rådsmötet är att rådet ska anta en överenskommelse som går i den övergripande riktning som regeringen driver. Det är därför viktigt att är en konstruktiv och aktiv förhandlingspart för att kunna bevaka svenska intressen och nå prioriterade mål i den slutliga överenskommelsen. Förslaget väntas ingå i ett paket tillsammans med andra lagstiftningsförslag inom den gemensamma jordbrukspolitiken och bör därför vara berett till kompromisser i samband med förhandlingarna. Regeringen anser att vägledande principer bör vara att överenskommelsen inte ska missgynna svenska bönder och landsbygd, passa för svenska förhållanden samt att den administrativa bördan ska minimeras. och Reformförslagen i sin helhet presenterades och diskuterades närmare vid överläggningen i MJU . Förslagen till förändringar i landsbygdsprogramsförordningen diskuterades på Jordbruks- och fiskeråden då det danska ordförandeskapets lägesrapport presenterades, då riskhanteringsinstrumenten diskuterades samt då stöd till områden med sämre naturliga förutsättningar diskuterades. iv, Kommissionens förslag till reformpaket för den gemensamma jordbrukspolitiken – Förordning för finansiering, förvaltning och kontroll av den gemensamma jordbrukspolitiken (Horisontella förordningen) (Partiell allmän inriktning ) Dokumentbeteckning Dokument har ännu inte distribuerats. Rättslig grund Artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt(TFEU), ordinarie lagstiftningsförfarande. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet i medbeslutande med . Bakgrund Kommissionen presenterade lagförslag för den framtida inriktningen av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP), där förslaget om horisontella regler ingår. Det cypriotiska ordförandeskapet planerar att medlemsstaterna vid rådet ska enas om en så kallad partiell allmän inriktning av GJP, vilket i praktiken innebär en form av politisk överenskommelse om delar av jordbrukspolitiken. Den horisontella förordningen antas ingå i ett eventuellt reformpaket. Förordningen har diskuterats vid två rådsmöten, dock aldrig som en egen dagordningspunkt. Vissa medlemsstater anser att förordningen inte innehåller några politiskt stora frågor, medan andra anser det motsatta och har problem med delar av förordningen. Problemen relaterar främst till reglerna om kontroller och sanktioner, tvärvillkor, attesterande organs ansvar och reducering av antalet fältkontroller samt kommissionens möjligheter att tillämpa finansiella korrigeringar. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens övergripande handlingslinje för sektorsförhandlingarna om den gemensamma jordbrukspolitiken är att uppnå ökad marknadsorientering, lika konkurrensvillkor, ökad miljönytta och en förbättrad samstämmighet med handels- och utvecklingspolitiken. Regeringen prioriterar även förenklingar av den gemensamma jordbrukspolitiken. Regeringen anser att den horisontella förordningen utgör en viktig del av förhandlingarna eftersom det finns en stor potential för förenklingar. Regeringens ståndpunkt är därför att ska verka för att förenklingsperspektivet beaktas i förhandlingarna. Detta kan företrädelsevis göras genom anpassningar av tvärvillkoren samt av reglerna om kontroller och sanktioner. Regeringens målsättning inför rådsmötet är att rådet ska anta en överenskommelse som går i den övergripande riktning som regeringen driver. ska vara en konstruktiv förhandlingspart i syfte att få så stort inflytande som möjligt över slutresultatet. Det är helt centralt att fortsatt aktivt kan delta i förhandlingarna av en överenskommelse om GJP. bör således vara beredd att kompromissa såväl inom denna förordning som inom det paket av förordningar som förhandlas. Regeringen anser att förenkling och minskad administrativ börda ska vara de vägledande principerna för vad gäller denna förordning. och Frågan var senast föremål för samråd med och information i MJU inför Jordbruks- och fiskerådet . Förslag till rådets förordning om fastställande av fiskemöjligheter för för vissa djuphavsarter - politisk överenskommelse Dokumentbeteckning Dokument har ännu inte distribuerats. Rättslig grund Artikel 43.3 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (FEUF). Rådet fattar beslut med kvalificerad majoritet. Förslaget omfattas av unionens exklusiva befogenhet i enlighet med artikel 3.1 d i FEUF. Bakgrund Förslaget gäller fastställande av fiskemöjligheter för de kommersiellt viktigaste djuphavsbestånden i Nordostatlantens östra del. Detta regleras i form av totala tillåtna fångstmängder per art och område och i form av maximal fiskeansträngning. Besluten för fiskemöjligheterna på djuphavsarter för unionens medlemsstater fattas och det nu aktuella förslaget avser således . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att det är viktigt att noga beakta principerna i om gränsöverskridande fiskbestånd och de internationella riktlinjerna för djuphavsfiske , i synnerhet avseende kraven på beståndsbedömningar, konsekvensbedömningar och tillämpningen av försiktighetsprincipen. Riktlinjerna har framförhandlats och godkänts av EU och dess medlemsstater. I det ljuset välkomnar regeringen föreliggande förslag som innebär en sänkning av kvoterna för merparten av djuphavsarterna. och Frågan var senast föremål för information i MJU och samråd med inför att nu gällande TAC- och kvotförordning beslutades vid Jordbruks- och fiskerådet . : årliga konsultationer - meningsutbyte Dokumentbeteckning Dokument har ännu inte distribuerats. Rättslig grund Vad gäller fastställandet av fiskemöjligheter artikel 43.3 i . Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Vad gäller kontroll och tekniska regleringar artikel 43.2 i , ordinarie beslutsförfarande. Bakgrund EU förhandlar med om fiskekvoter och övriga regler för fisket på gemensamma och gemensamt förvaltade bestånd i , och . Årsförhandlingarna baseras på långsiktiga fiskeavtal mellan och . Förhandlingsresultaten förs in i EU:s kvotförordning som fastställs vid jordbruks- och fiskerådet . Dagordningspunkten på rådet avser information från kommissionen om förhandlingsläget efter den första förhandlingsrundan samt ett meningsutbyte inför kommande förhandlingsrunda. Årets förhandlingar är planerade att äga rum , i samt i Bergen den 3 - . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att de övergripande prioriteringarna för fastställandet av nästa års fiskemöjligheter mellan och bör vara att maximal hållbar avkastning, MSY, ska uppnås till 2015, samt att förvaltningsplaner bör följas alternativt revideras eller upprättas för de arter som fortfarande saknar sådana. Beträffande kvotnivåer och associerade åtgärder anser regeringen att förvaltningsplaner ska följas alternativt revideras och att den vetenskapliga rådgivningen ska utgöra grunden för kvoterna. Beträffande nya förvaltningsplaner anser regeringen att det vore lämpligt att bibehålla en skörderegel som gör TAC:erna så förutsägbara och stabila som möjligt men som bidrar till att uppfylla målet om MSYtill 2015. Regeringen avser även lyfta fram att sillen i /, som är av centralt svenskt intresse, bör få en kvot som inte avviker väsentligt från ICES råd i förhållande till kvotnivåerna för de två ingående bestånden vårlekande Östersjösill och höstlekande Nordsjösill. Beträffande utbyte av fiskemöjligheter anser regeringen att EU inte bör acceptera mer arktisk torsk än man kan kompensera för utan att det blir orimliga bördor för dem som inte får del av den värdefulla torsken. Regeringen avser också understryka att enligt ska huvuddelen av dessa kvoter sökas utanför . och Frågan var senast föremål för samråd med och information i MJU inför Jordbruks- och fiskerådet i Övriga frågor 8. TAC för norsk vitlinglyra - övrig fråga på begäran av Dokumentbeteckning Dokument har ännu inte distribuerats. Rättslig grund Inte aktuellt, ingen beslutspunkt. Bakgrund Vitlinglyra är en kortlivad art varför total tillåten fångst (Total Allowed Catch, TAC) fastställs efter vetenskapliga försöksfisken. De senaste försöksfiskena visade på en uppgång av beståndet och internationella havsforskningsrådet publicerade ett uppdaterat råd som innebar en totalt tillåten fångstmängd om . Detta har i sin tur lett till att en reviderad TAC kunde införas genom en ändring i innevarande års TAC- och kvotförordning. EU:s andel av TAC utgör och fördelas mellan , och . har föreslagit att av EU:s TAC ska överföras till för att kompensera för uteblivna fiskemöjligheter av tobis vilket accepterats i rådsarbetsgruppen. Vad begäran inför rådsmötet mer i detalj avser är inte känt. och Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU.