rfr · H10WRFR3 · 2013-11-26 00:00:00 — Viktiga steg på vägen är enligt föreningen sänkt moms på e-böcker och minskad illegal e-bokspublicering.132 framhåller att biblioteken även i fortsättningen vill göra rätt för sig och betala förlag och upphovsmän för den vara man Föreningen anser att biblioteksersättningen borde omfatta även I sin argumentation kopplar föreningen e-böckerna till biblio- tekens demokratiska uppdrag att tillgängliggöra information och kunskap till alla och hänvisar till FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättig- betraktar e-böcker som ett medium bland många andra som biblioteken erbjuder. och introducerat nya medier till användarna, och e-böckernas ankomst är inte något annat än ett i raden av olika teknikskiften. infördes trodde många att det skulle leda till minskad bokförsäljning, men så var inte fallet och så kommer det inte att bli nu heller. I stället fungerar bib- liotek som introduktörer och skyltfönster för förlagens produkter, anser har Elib presenterat ett förslag till en ny modell. sättningen är enligt Elib att öka flexibiliteten. Biblioteken ska köpa in bok för bok och priset ska kunna variera mellan olika titlar. Elib uppger att för- lagen är beredda att ta bort karenstider på nya böcker om principen om stycklicenser börjar tillämpas. Man kan också tänka sig att erbjuda abonne- mangslösningar, där grupper av titlar erbjuds till ett fast pris.134 stadsbiblioteks menar att idéerna snarare är ett skal till en modell än en färdig lösning. Man måste veta hur priser, avtalstider och ut- bud ser ut innan man kan ta ställning till förslaget, menar . är han positiv till differentierade priser, till att biblioteken skulle få tillgång till nya titlar direkt och till att biblioteken ges större möjlighet att göra ett eget och aktivt urval.135 presenterade i en debattartikel senare ett förslag till en modell – Stockholmsmodellen – som delvis liknar Modellen används redan nu i avtal med för- Enligt modellen får biblioteken tillgång till alla titlar, även betalar för varje lån, men mindre för äldre titlar än för nya. Det finns ingen gräns för hur en bok får lånas ut. Än så länge saknas den tekniska lösningen för att ska kunna begränsa utbudet, men tanken är att ska kunna göra Till exempel ska man kunna prioritera viss litteratur utifrån det med modellen fått ökade möjligheter att förutsäga och styra sina kostnader. Detta som förlaget och författarna fått högre ersättning än tidigare, 132 , : Digitala utvecklingen positiv, . 133 Positionspapper e-böcker på svenska bibliotek, 2012. hej till din nya bibliotekarie, 2012. 134 , : Friare prissättning med ny e-boksmodell, 135 , : Positivt med ett initiativ på e-boksområdet, 6 FRÅGAN OM ERSÄTTNING VID UTLÅNING AV E-BÖCKER fler av böcker har lånats ut och förlagets försäljning inte har påverkats negativt. För att komma vidare i e-boksfrågan menar man att det dessutom behövs en nationell e-boksplattform som administreras av , samt digitalisering av den svenska litteraturskatten.136 Åtta representanter för förlagsvärlden svarade på artikeln. De är positiva till en differentierad prissättning och till bibliotekens ambition att flytta fokus från topplisteböcker till en bredare utgivning. Däremot menar de att modellen i sig inte ger högre ersättning till författarna – det regleras i avtalet mellan författare och förlag. Man anser vidare att det inte är förlagen som hindrar biblioteken från att bestämma antalet inköpta och utlånade e-böcker. Det beror snarare på bibliotekens budgeterings- och utlåningsmodeller och det stora e-boksflödet. Artikelförfattarna anser också att de saknar över tygande tecken på att e-boksutlåningen inte skadar e-boksförsäljningen.137 Kulturminister skriver i en replik att digitaliseringen av bokmarknaden och bibliotekens möjligheter att tillhandahålla e-böcker är en viktig framtidsfråga. Den digitala utvecklingen menar hon därför har varit en central del i att förnya kulturpolitiken inom litteratur- och biblioteksområdet. Som kulturminister välkomnar hon att biblioteken tillsammans med sina huvudmän och avtalsparter diskuterar nya möjligheter för att gynna tillgången till fri e-litteratur.138 Kanske är höstens debattinlägg ett tecken på att det finns en ömsesidig vilja att komma överens och på att en ny modell börjar ta form. efterlyser i sin artikel ett handslag mellan bibliotek och förlag, och förlagsrepresentanterna skriver att de vill fortsätta dialogen med siktet inställt på samförstånd genom ökad kunskap och förståelse. Under de intervjuer som genomförts inför utskottets studie ställdes en fråga om ersättningen för folkbibliotekens utlåning av e-böcker. representant hänvisar till förslag att SKL ska företräda kommunerna och att KB får ett ansvar för att tillgängliggöra e-böcker via Libris. I den nya bibliotekslagen finns en formulering om att alla lån ska vara avgiftsfria, alltså även e-bokslån. intervjuperson håller inte med de biblioteksföreträdare som tycker att e-boksutlåningen är dyr. Det kan visserligen vara svårt att beräkna utgifterna i förväg, men e-böckerna är egentligen ett kostnadseffektivt sätt att tillgängliggöra böcker. KB menar att kärnfrågan är om biblioteken över huvud taget kommer att kunna låna ut e-böcker framöver, med tanke på att förlagen har rätt att välja om de alls vill sälja till biblioteken. Biblioteken vill kunna låna ut allt, men deras rätt att låna ut måste ställas mot förlagens rätt att tjäna peng- 136Lundén, Inga & : Låt biblioteken bestämma antalet utlån av e-böcker, 137Ahlinder, m.fl.: Förlagen välkomnar ambition att öka bredden i utlåningen, 138Adelsohn , : Regeringen driver på i e-boksfrågan, . 6 FRÅGAN OM ERSÄTTNING VID UTLÅNING AV E-BÖCKER Ett långsiktigt hållbart system måste bygga på ömsesidig , enligt Någon bred överenskommelse mellan förlag och bibliotek tror inte KB är Varken bibliotek eller rättighetsinnehavare är överens internt. har i stället valt att fundera på andra sätt att komma vidare med frågan. sätt kan vara att hitta alternativ till dagens situation, där Elib har haft en nästintill monopolliknande ställning vad gäller att förse biblioteken med Ett större antal distributörer skulle vara positivt, menar KB. exempel nämns och stadsbiblioteks projekt, där bib- lioteket fått möjlighet att tillgängliggöra vissa av förlagets titlar. exempel är att bibliotek i ökad utsträckning skulle kunna publicera material digitalt – det finns författare som kan vara intresserade av att tillgängliggöra sina verk som e-böcker via biblioteken. KB ser att de kan ha en uppgift att skapa en infrastruktur för att under- lätta fler liknande projekt. De flesta bibliotek saknar resurser och kompetens att arbeta med e-bokspublicering eller överenskommelser med enskilda för- lag, men om KB skapar en standard skulle det kunna vara möjligt. huvud taget ser KB att man skulle kunna fungera som ett digitalt gränssnitt för bibliotekens e-boksutbud och som en systemoberoende mellanhand mellan å ena sidan förlag och distributörer och å andra sidan bibliotek. välkomnar ett förtydligat uppdrag och utökade resurser för att hjälpa folk- biblioteken att hitta fler, enklare, systemoberoende och mer standardiserade vägar att förmedla e-böcker, liksom ett större ansvar för den upphovsrättsligt förbereder sig inför att arbeta mer med frågor kring e-böcker för att främja litteratur och läsning. resonerar kring hur man skulle kunna bidra till att bredda utbudet av e-böcker, vid sidan om den En idé man har är att kunna digitalisera och till- gängliggöra Alla tiders klassiker som e-böcker (Alla tiders klassiker består av 150 titlar som skolorna kan köpa till ett subventionerat pris efter stöd från ). utlyser en extra utdelning av bidrag till e-böcker och kommer vid denna ansökningsomgång särskilt att prioritera titlar inom ramen för Alla tiders klassiker. för att göra om projektstödet till e-böcker så att det blir ett efterhandsstöd. Med andra ord kommer förlag att kunna ansöka om stöd först efter att e-boken har getts ut. Det är ett sätt för att förbereda för den ökning av antalet e-boksansökningar som är att vänta. att ansökningarna kan hanteras mer effektivt, både av den som söker och av företrädare välkomnar också ett ökat samarbete mellan olika myndigheter som arbetar med utgivning och tillgängliggörande av digitalt Närmast till hands ligger att utöka samarbetet med KB. föreslog att Kommuner och Landsting (SKL) skulle kunna företräda folkbiblioteken i förhandlingar med förlagen, och SKL har ställt sig positivt till att representera sina medlemmars intres- har dessutom beslutat att e-böckerna är en prioriterad fråga, och engagemanget från medlemmarna är stort, enligt den person från SKL som intervjuades. SKL är noga med att understryka att man aldrig kan 6 FRÅGAN OM ERSÄTTNING VID UTLÅNING AV E-BÖCKER teckna avtal åt det enskilda . Däremot kan man förhandla fram ett avtal som olika kommuner kan ta ställning till. Hur frågan konkret ska lösas har man ännu inte tagit ställning till. SKL har valt att först inventera medlemmarnas behov och vilka modeller som är tänkbara innan man tar kontakt med motparten. Man har därför tagit fram ett internt kunskapsunderlag.139 För bibliotekens del handlar det inte enbart om kostnader; för dem är det även viktigt att få svar på hur den långsiktiga tillgången till litteraturen kommer att se ut och vilka möjligheter det finns att bygga egna samlingar, enligt SKL. SKL ser gärna ett brett engagemang för frågan och menar att det är fler än de direkt berörda avtalsparterna som har ett ansvar för att den blir löst. Många aktörer har ett intresse av att litteratur finns tillgänglig, av att fler läser och av ett fungerande näringsliv. Precis på samma sätt som det finns en sorts gemensam överenskommelse om att det är bra att det finns bibliotek i ett samhälle, så är det fler än den enskilda bibliotekschefen och e-boks- distributören som berörs av att frågan om e-böcker på biblioteken blir löst. Givetvis kan inte dessa andra aktörer sätta sig ned och förhandla, men de kan skapa incitament och ge sitt stöd, så att det blir lättare att nå en lösning, enligt SKL. beskriver att det finns en viss oro bland förbundets medlemmar kopplad till övergången från tryckta böcker till e-böcker, eftersom man har sett hur andra branscher ställts inför ekonomiska utmaningar när medier digitaliseras. förespråkar biblioteksersättning även för e-böcker. För tryckta böcker finns ett fungerande system, som bygger på att ersättningen till författarna är tillräckligt hög för att systemet med biblioteksutlåning ska upplevas som legitimt av alla berörda parter, inklusive låntagarna. Att på samma sätt som för tryckta böcker göra ett undantag i upphovsrättslagen är inte rimligt eller önskvärt. Men en biblioteksersättning, som innebär att rättighetshavaren får ersättning både när anskaffar e-boken och när den lånas ut, skulle vara positiv. Det finns ingen enkel lösning på ersättningsfrågan, menar förbundet. Klart är dock att det krävs politisk vilja för att det både ska finnas en fungerande kommersiell marknad och fungerande bibliotek. Alla berörda parter måste delta i en dialog, enligt . För övrigt menar att diskussionen kring e-böcker alltför mycket fokuserar på marknadsfrågor, på bekostnad av ett samtal om vilken ställning litteraturen ska ha i samhället. Boken har ett dubbelt värde: den är dels en vara på en marknad, dels en kulturbärare. Därför finns det också ett stort politiskt ansvar för litteraturen, anser . anser att priset som folkbiblioteken får betala för e-böcker är för lågt. Enligt dagens modell betalar biblioteken varje gång en låntagare lånar en e-bokstitel, varav hälften går till Elib och hälften till förlaget. Förlagets räcker inte för att täcka såväl royalty till författaren som produktion, formgivning och marknadsföring. 139 Även om kunskapsunderlaget är internt går det att ta del av en presentation som bygger på underlaget, se , : Kunskapsöversyn av e-boksfrågan i . 6 FRÅGAN OM ERSÄTTNING VID UTLÅNING AV E-BÖCKER Till det kommer att biblioteken utgör av e-boks- Risken är att biblioteksutlåningen gör att marknaden uppfattar e-böcker som gratis – att kommunen har betalat för boken tänker inte alltid Momsen är dessutom högre för e-böcker, och den illegala nedladdningen är omfattande. Förlagen och författarna tvekar därför om man alls ska producera e-böcker och om man ska sälja dem till bibliotek. Föreningen menar därför att det är viktigt att frågan blir löst. representant menar att folkbiblioteken behöver ar- beta fram nya budgeteringsmodeller som gör det möjligt att förutse och bättre planera utgifterna för e-böcker. Om biblioteken tycker att e-böckerna är för dyra får de vända sig till sina huvudmän – kommunerna – och disku- tera saken, menar . I den bemärkelsen är e-böckerna en Men vill understryka att frågan i övrigt inte ska lösas av politiker. Förlag är företag, och den fria, öppna marknaden ska inte styras av politiken. Staten ska inte tvinga någon att ge ut e-böcker eller att sälja dem till ett visst pris. I stället är det bibliotek och förlag som ska komma överens. talen förde föreningen fram förvärvs-/biblioteksmodellen. läggareföreningens representant menar att försöket att genomföra den mo- dellen på bred front var ett steg på vägen, men att föreningen nu inte före- språkar någon särskild modell. Det förs inte heller några samtal från för- I stället diskuterar de stora förlagen direkt med enskilda Intervjupersonen tror inte på någon enhetlig lösning. kommer att hitta olika lösningar, och det kommer förmodligen biblioteken också att göra. Föreningen väntar sig även en ökad variation; nya böcker kommer att vara dyrare, medan de som funnits på marknaden längre kom- mer att bli billigare. Avtalen kan komma att se olika ut vad gäller hur många gånger boken får lånas ut eller får disponera En biblioteksersättning även för e-böcker anser inte Förläggareförening- en är en lösning. Varje e-boksutlån är ett köp och ska det falla ut royalty vid varje utlåningstillfälle. Inte heller kan man ändra upphovsrättslagstift- ningen och införa ett motsvarande undantag som för tryckta böcker. tidigt är det viktigt att författarna har bra förutsättningar att verka, även om utlåningen av tryckta böcker och därmed biblioteksersättningen skulle komma att minska . En tanke är enligt företrädare att författarna får statliga stöd som motsvarar summan av biblio- teksersättningen, men att stödet inte på samma sätt som kopplas till I stället skulle biblioteksersättningen kunna ses som ett brett statligt stöd till författarna, kanske i form av särskild författarpenning eller Om det skulle vara möjligt att hitta en annan modell där ersätt- ningen i någon form baseras på antalet utlånade titlar, är Förläggare- föreningen öppen för ett samtal om en sådan lösning. pekar också på att frågan handlar om huruvida biblioteken över huvud taget kommer att kunna tillhandahålla Om inte skulle en sådan utveckling strida mot biblio- tekets uppdrag att göra ett självständigt urval av medier och tillhandahålla litteratur i de format användarna behöver, ett uppdrag som har förtydligats 6 FRÅGAN OM ERSÄTTNING VID UTLÅNING AV E-BÖCKER ytterligare i den nya bibliotekslagens formulering om att folkbibliotekets utbud ska präglas av allsidighet och kvalitet, menar representant. tror inte heller att det kommer att gå att hitta en lösning. Skillnaderna mellan olika förlag och bibliotek är för stora. Att SKL har fått i uppdrag att företräda folkbiblioteken är positivt – det är enligt föreningen bra att den organisation som representerar bibliotekens huvudmän engagerar sig i frågan. Föreningens representant understryker att det bör bli enkelt för biblioteken att förvärva e-böcker. Leverantörer av andra medier tillhandahåller olika sorters tillval när gör beställningar. skulle för varje e-titel kunna välja om man är beredd att betala ett högt pris för en ny bok eller vänta tills priset sjunker. Likaså om vill att e-boken ska kunna lånas ut till flera eller om den endast kan erbjudas en låntagare åt gången. För att komma åt problemet med skenande utgifter för topplistelitteratur skulle man kunna välja att lägga in ett tak vid ett visst antal utlån. När tillvalen är gjorda räknas priset ut och godkänner villkoren för den enskilda titeln. Fördelen för biblioteken med ett sådant tillvägagångssätt skulle vara att man kan köpa e-böcker i samma kanaler som andra medier och slippa förhandla om särskilda avtal, menar . Diskussionen bör handla mer om samhällets totala tillgång till e-böcker, menar . Föreningen syftar då dels på böcker som ännu inte digitaliserats, dels på sådant material som redan är digitaliserat men inte tillgängliggjort på ett tillräckligt användarvänligt sätt. Det finns nämligen en hel del fria e-böcker, men inte i något standardiserat format eller i en gemensam katalog, enligt föreningen. Här skulle biblioteken ha en viktig roll och fokus kan riktas mot ett bredare utbud än enbart nya titlar. Föreningen menar att politikerna måste vara tydliga med att de vill att frågan blir löst. Biblioteken är politiska konstruktioner ett uppdraget att tillhandahålla e-böcker. Om de har problem att klara uppdraget är det ett politiskt ansvar att lösa situationen, anser . Staten borde kunna använda de kanaler man förfogar över, exempelvis KB och . har inte efterlyst någon förändrad lagstiftning, men hävdar att det finns en stark internationell rörelse som kräver att förlag måste erbjuda bibliotek att köpa deras e-titlar. Än så länge dominerar den så kallade utlåningsmodellen för folkbibliotekens utlåning av e-böcker, men många är missnöjda med den. Flera alternativa modeller har diskuterats, men parterna har stått långt ifrån varandra. har dock både förlags- och biblioteksrepresentanter presenterat förslag till nya modeller och kanske kan man se dessa förslag som ett närmande. Till exempel bygger flera förslag på att framtida avtal kommer att skilja mellan nya och populära respektive äldre och smalare titlar. förhandlar enskilda förlag och bibliotek om avtal och få verkar tro på en gemensam lösning för alla bibliotek och förlag. 6 FRÅGAN OM ERSÄTTNING VID UTLÅNING AV E-BÖCKER är många positiva till att SKL företräder folkbibliotekssidan. kommer att se ut är fortfarande oklart. en tar upp att det inte är självklart att biblioteken kan erbjuda Som det ser ut måste inte förlag sälja sina e-böcker till bib- lioteken om parterna inte lyckas komma överens. förefaller vara en viktig fråga för både bibliotek och förlag. Förlagen beskriver att de inte kan producera och sälja en vara utan att få betalt för den. Biblioteken menar att de inte kan utföra sitt uppdrag om de inte kan erbjuda e-böcker och själva styra utbudet. Vid sidan om samtal och förhandlingar har flera aktörer börjat fundera på alternativa sätt att förse allmänheten med e-böcker. Det finns en vilja att komma bort från fokuseringen på utlåning av topplisteböcker på biblioteken. I intervjuerna nämns flera förslag. Ett är att skulle kunna ges i uppdrag att verka för en ökad produktion av e-böcker. Ett annat att rättig- hetsinnehavare kan uppmuntras att tillgängliggöra material digitalt via bib- Ytterligare ett förslag som nämns i intervjuerna är att KB kan få ansvar för att arbeta för samordning och standardisering och för att göra det lätt att hitta och hämta e-böcker. KB har också fått ett upp- drag att inleda en försöksverksamhet med tillgängliggöra e-böcker. Några tar upp att e-boksdiskussionen ofta handlar om ekonomi. förbundet vill vrida diskussionen till att handla om e-boken som bärare av litteratur och varför det är viktigt. menar å andra sidan att det när allt kommer omkring faktiskt handlar om ekonomi – förlagen kan inte ha en produktion som går med förlust. Intervjupersonerna har varierande åsikter om statens ansvar. lyser ett större politiskt intresse och ett ökat engagemang, även om det inte nödvändigtvis innebär regleringar eller ändrad lagstiftning. kelser identifierar intervjupersonerna ett offentligt ansvar. Man pekar då på att det finns ett samhällsintresse av att många läser. teken är kommunala verksamheter och därmed politiskt styrda samt att de har uppdrag att förmedla en variation av medier och titlar utifrån ett själv- ständigt uppbyggt bestånd. E-boksfrågan är en del av samhällets totala till- gång till litteratur, och det ligger i det gemensammas intresse att författare ges möjlighet att försörja sig. Att det offentliga skulle delta i eller påverka förhandlingarna mellan förlag och bibliotek har däremot ingen av de inter- och efterfrågar en biblioteks- ersättning även för e-böcker, alltså att författaren får en ersättning både vid inköp och vid utlån. förespråkar däremot inte en sådan Däremot anser de att författarna bör kompenseras för minskade inkomster i samband med en eventuell övergång från utlåning av tryckta till 7 E-boksfrågan i andra länder Det land där e-boksutvecklingen kommit längst är , följt av . I , , och utgör fortfarande e-boks- försäljningen en mycket liten andel av bokmarknaden.140 är det land som har mest erfarenhet av e-böcker och där e-böcker har fått den största spridningen. E-böcker är nu den bäst säljande bokkategorin i , före både pocket och inbundet för barn och vuxna.141 Utbudet av titlar är stort. Flera företag har tidigare knutit kunder till sig genom att erbjuda e-böck- er i format som bara kan läsas på just deras läsplattor. Framför allt Amazon har gjort stora satsningar för att få e-böcker och läsplattor att slå igenom. Många menar att det har varit avgörande för den snabba spridningen av e-läsning i . Priset på en e-bok är dessutom lågt, , och det finns gott om gratisböcker på engelska från bland andra Google.142 Det går att låna e-böcker på två tredjedelar av de amerikanska biblioteken. E-lånen vid biblioteken ökar, om än från en låg nivå, och av biblioteksanvändarna har lånat en e-bok på . Endast en tredjedel av amerikanerna känner dock till att de flesta folkbibliotek erbjuder e-böck- er.143Amazon erbjuder också tillsammans med företaget en tjänst där böcker kan lånas till en Kindle-läsare. Tjänsten går att nå via över 10 000 bibliotek. I dominerar förvärvsmodellen, alltså att biblioteken köper in titlar som lånas ut enligt de principer som gäller för fysiska böcker – en bok per låntagare. Amerikanska förlag har varit restriktiva med att låta biblioteken låna ut deras e-böcker. har fler förlag erbjudit biblioteken sina titlar, men å andra sidan är priserna höga. Vissa förlag tillåter endast att e-boken lånas ut ett visst antal gånger, sedan måste e-boksfilen raderas.144 Efter är det land där e-böckerna fått störst spridning. Många förlag började satsa på e-böcker tidigt, men utvecklingen gick trots detta länge ganska långsamt.145 sänktes priserna på e-böcker 140OECD 2012, s. 35–37. 141E-böcker toppar försäljningslistor i , . 142Andersson 2009, s. 10–14. När kommer boomen? 2011, s. 18–19. 143E-book reading jumps, 2012, s. 7. 144När kommer boomen? 2011, s. 18-19. Förstudie: Sammanhållet nationellt system för distribution av e-böcker till bibliotek, 2013, s. 12–14. Bibliotekene og e-bøker – en statusbeskrivelse, Nasjonalbiblioteket 2012, s. 16–17. , : Bibliotekens moment 22, . 145Andersson 2009, s. 17–19. 7 E-BOKSFRÅGAN I ANDRA LÄNDER kraftigt på grund av ökad konkurrens, vilket fick marknaden att nästan för- 2012 stod e-böckerna för nästan 13 pro- cent av förlagens totala försäljning.146 Biblioteken i var fjärde brittisk kommun erbjöd e-böcker för utlåning I har förlagen krävt att man måste gå till för att få låna en e-bok. Den vanligaste affärsmodellen är att varje bibliotek betalar en licens som ger rätt att låna ut en e-bok obegränsat antal gånger, men endast till en låntagare åt gången. diskussioner om olika avtalsformer.147 (eventuellt tillsammans med ) förefaller vara det europeiska land som ligger närmast att införa en biblioteksersätt- Den norska e-boksmarknaden är liten, och det var länge endast ett förlag som gav ut e-böcker.149