rfr · H00WRFR17 · 2013-09-23 00:00:00 — Där är intressant. De har minskat parkeringsnormen när man bygger nya bostäder så att det inte blir lika många parkeringsplatser per lägenhet. Det är en subvention som alla bilfria människor får betala till dem som har bilar. Tänker man då på marknadsprissättningen på ytan parkeringsplatser är det en gigantisk subvention som vi har där . Summa summarum finns det väldigt mycket vi kan göra. Vi har tekniken, vi har ekonomin och vi har styrmedelsidéerna. krävs det bara handlingskraft och beslut. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN NÄRINGSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING OM EN Ordförande (KD): Det var ett bra slutord från . ska också , vice vd på , svara på frågan: Kommer målet om en fossiloberoende fordonsflotta att nås? Vice vd , Bil : Tack för att jag fick komma hit! Jag heter och arbetar på Bil . Bil är branschorganisationen för de svenska fordonstillverkarna och för importörer av lastbilar och bussar. Klimatfrågan är oerhört viktigt för oss och för alla våra medlemmar, och det gäller således även fossiloberoendefrågan. Jag blev tilldelad denna rubrik: Kommer målet om en fossiloberoende fordonsflotta att nås? Jag kommer att svara på den frågan alldeles strax. Först tänkte jag visa en glädjande bild. Den här bilden visar koldioxidutsläppen från nya personbilar i och i EU. Vi är alltså bäst i klassen på att snabbast minska koldioxidutsläppen. har vi minskat utsläppen . En annan bild som tål att visas igen, och som också visade, är denna som visar att vi har fordonstekniken. Vi har fordon som kan drivas med alternativa drivmedel och med el. visade Lastvagnar upp sju olika lastbilar som kunde drivas på sju olika alternativa drivmedel. Då ska jag svara på den fråga som jag blev tilldelad: Kommer vi att nå det här målet? Svaret är ja, men det beror på hur målet utformas. Det krävs klimateffektiva och smarta styrmedel, som Per Kågeson och gänget håller på att ta fram . Det finns tre grundläggande principer som våra medlemmar gärna vill ha med. Det handlar om att vi inte bara kan titta på som en liten ankdamm med stora stängsel, utan vi måste titta på den internationella spelplanen och vad som händer där. De spelregler som alla pratat om måste vara långsiktiga, och de måste ha god framförhållning. Slutligen finns det ett önskemål om teknikneutralitet. Det är inte det politiska systemet som ska peka finger och tala om vilket bränsle som ska fungera eller inte fungera. Det måste marknaden få avgöra. Låt mig återgå till frågan om vi kommer att nå det här målet. Ja, det kommer vi att göra om målet är rätt utformat. Det krävs bra styrmedel, men det krävs också ett gemensamt arbetssätt. På bilden här ser ni vinna . De hade inte gjort det om de hade kört sitt eget race. De jobbade tillsammans som ett team och vann . De vann för övrigt också serien. Vi tror att vi kan göra på samma sätt med målet om en fossiloberoende fordonsflotta. Det finns ett arbetssätt som vi skulle kunna kopiera. Vi behöver inte uppfinna hjulet en gång till. Det här arbetssättet skulle vi kunna hämta från det trafiksäkerhetsarbete som vi gör i med nollvisionen. började trafiksäkerhetsarbetet sättas i gång ordentligt, men det var inte förrän med begreppet nollvisionen som det kom i gång ordentligt. 2012/13:RFR17 STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN NÄRINGSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING OM EN FOSSILOBEROENDE FORDONSFLOTTA Man har samlat alla aktörer kring det här målet. Man arbetar systematiskt, följer upp, utvärderar och presenterar resultaten på en årlig resultatkonferens. Jag var och lyssnade på den resultatkonferens som faktiskt hölls i går. generaldirektör var där. Han sade: Arbetet med nollvisionen är en bra metod om man vill åstadkomma förbättringar, och det är tillämpbart på flera områden. Vår önskan är, förutom effektiva styrmedel, att vi arbetar gemensamt på ett effektivt sätt. Då tror att vi det skulle kunna vara mycket framgångsrikt att kopiera arbetet med nollvisionen. Ordförande (KD): Tack ska du ha, ! ska vi gå över och lyssna på vår it- och energiminister , som jag hälsar hjärtligt välkommen hit. Du ska berätta för oss om regeringens arbete med målet om en fossiloberoende fordonsflotta. It- och energiminister : Tack för möjligheten att komma hit och beskriva hur regeringen arbetar med detta. Det är en mycket ambitiös och nödvändig målsättning. Jag tänker börja i en annan ände och peka på att vi i kan åstadkomma mycket stora förändringar när vi bestämmer oss för det, inte minst genom samverkan. Den energi vi använde i bestod till av fossila bränslen. Tack vare att vi mycket målmedvetet har fasat ut det fossila ur uppvärmningen och ur våra lokaler har vi en bild där av den energi vi använder i är fossil. Stora delar av EU och genomsnittet i IEA ligger fortfarande på , men vi har tagit en god bit på väg tack vare målmedvetenhet och samverkan. Den stora utmaningen som kvarstår är transportsektorn. Ni vet, det har ni diskuterat , att klimatfrågan i grund och botten är en fråga om att ställa om till en hållbar transportsektor. I ett samhälle där vi är beroende av transporter, där de är blodomloppet för vår tillväxt, där vi vet att världen går mot ett scenario där man är alltmer beroende av transporter och, om man inte gör någonting annat, där man är alltmer beroende av det fossila blir det helt nödvändigt att ställa om. Det är en utmaning som vi delar med resten av världen. Om man utgår från den nya statistik som presenterade kan vi se att har kommit en god bit på väg med att öka det förnybara i transportsektorn. Om man räknar enligt förnybartdirektivet är av de bränslen som används i transportsektorn , och då inkluderar man också spårtrafiken, fossila. Den står för en tredjedel av våra koloxidutsläpp. Det är en gigantisk utmaning som kvarstår även om ligger väl i linje med, och kanske till och med överträffar, det mål som vi har satt upp . Då måste vi sikta vidare på de mer långsiktiga målen. De mål som vägleder regeringen i det här arbetet är de mål som fattade beslut om i klimat- och energipolitiken. Det viktigaste är det långsiktiga målet . Det gäller målet att vi ska ha en hållbar, resurseffektiv STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN NÄRINGSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING OM EN energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. På vägen dit har vi målet som vi pratar om här , en fossiloberoende fordonsflotta. Sedan har vi våra på mål . Det gäller koldioxiden, det förnybara och energieffektivisering. Allt detta vägleder vårt arbete. Vad har regeringen gjort sedan Alliansen tillträdde 2006? Jag skulle vilja dela in det i fyra mycket viktiga insatsområden. Det första området handlar om forskning. Ska vi klara hela den här gigantiska utmaningen säger det sig självt att vi behöver mer kunskap, ny kunskap, ny teknik och bättre kommersialisering. Det var skälet till att regeringen bestämde sig för att tydligt höja den permanenta satsningen på energiforskningen från en tidigare nivå på till 1,3 miljarder . Det är en summa som sedan växer till 1,4 miljarder . Vad gör vi med de här pengarna? Det är viktigt att det är en permanent satsning som ligger på en hög nivå för att ge långsiktighet och förutsägbarhet. En hel del av dessa pengar går till att medfinansiera demonstrationsanläggningar och sådant som behövs för att vi ska göra teknikgenombrott. Det finns också en hel del insatser som handlar om att stötta ren forskning. Där handlar det om en bredd där man satsar på allt från elbilar till nya biodrivmedel. En hel del av de här pengarna går just till att forska kring våra transporter och framtidens bränslen. Det är närmare 900 miljoner på årsbasis . Det är som i detalj bestämmer hur prioriteringarna ska se ut inom de ramar som har fattat beslut om. Tack vare de här pengarna som har funnits en rad år har vi väldigt konkret kunnat utveckla tekniker som och framöver hjälper oss att göra den här omställningen. Volvos elbilar är ett bra exempel. Hybridbussarna är ett annat bra exempel. stora satsning på förgasning av biomassa är ytterligare ett exempel. Det finns många bra exempel som man kan lyfta fram. Det andra området handlar om fordonen. Vi måste få fram bättre och effektivare fordon, fordon som kan gå på förnybara bränslen och fordon som kan gå på eldrift. Det allra första som vi i Alliansen gjorde när vi tillträdde var att införa miljöbilspremien 2007. Den ledde till ett genombrott för miljöbilar på den svenska miljöbilsmarknaden. Den har sedan omvandlats till en befrielse från fordonsskatt för de bilar stämmer mot miljöbilsdefinitionen. Supermiljöbilspremien, som är ganska ny, syftar till att driva fram de allra effektivaste supermiljöbilarna. Det senaste beskedet som regeringen gav är att vi föreslår att vi ska förlänga det nedsatta förmånsvärdet för miljöbilar med . Det förslaget är just nu ute på remiss. Sedan har vi detta med bränslena. Vi måste ha fordon som kan gå på bränslen, och vi måste ha bränslen att tanka dem med. Grunden för den politik vi för är breda, generella, teknikneutrala styrmedel. Gradvis har vi i under Alliansen höjt koldioxidskatten för att ge en tydlig signal om att man ska bära sin egen miljöbelastning. har vi skattebefriat de höginblandade rena biodrivmedlen, bland annat biogasen och E85. Där har regeringen nu gett besked om att vi vill fortsätta med den skattebefrielsen. 2012/13:RFR17 STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN NÄRINGSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING OM EN FOSSILOBEROENDE FORDONSFLOTTA ett besked om att det är en långsiktig satsning som inte har någon bortre tidsgräns. Vi vill fortsätta att skattebefria det också framöver. Dessutom har vi nu ett förslag ute på remiss som handlar om att öka låginblandningen genom att gå över till ett kvotpliktsystem. Det har också sin bas i ett hitta ett system som kan vara mer långsiktigt och mer förutsägbart och som kan ha förutsättningar att stämma med de regelverk på EU-nivå som vi har att leva upp till så att branschen kan lita på att de besked som vi i politiken ger ligger fast. Men även om de här breda styrmedlen är de viktigaste behövs det också riktade insatser. Ett område där vi gör sådana riktade insatser är till exempel biogasen. Vi vet att biogasen har en stor potential, inte minst i stadstrafiken. Men den har ännu inte fått ett brett genomslag. Därför gör vi riktade satsningar på innovativ biogas. Det sista området handlar om infrastrukturen. Här är det viktigt att se till att det finns alternativ till de fossildrivna vägtransporterna. Därför är det viktigt att regeringen kraftigt har höjt satsningarna och investeringarna i järnvägen. Jämfört med tidigare period har vi ökat satsningar på järnvägen med behövs det en infrastruktur för det förnybara. Där arbetar vi till exempel med regelförenklingar. Det ska vara enklare att bygga laddstolpar eller laddparkeringar. Det var en förändring som vi gjorde så sent som . har regeringen också gett stöd för de mackar som ska gå över och sälja biogas. är med och medfinansierar byggandet av sådana här laddstolpar. Den här visionen till 2050 är mycket långtgående. Vi kan se att mycket av det vi gör är sådant som vi kommer att behöva fortsätta med, men vi behöver också få de bästa råd vi kan få om vad vi behöver göra ytterligare för att nå det här målet. Det var skälet till att vi tillsatte utredningen om den fossiloberoende fordonsflottan. Deras uppgift är att kartlägga handlingsalternativ, ge förslag på hur vi ska definiera var vi behöver vara 2030 för att ta oss till det långsiktiga målet 2050 och presentera konkreta styrmedelsförslag som kan leda till att tillgången på hållbara, förnybara drivmedel och el är tillräcklig för att möta den efterfrågan som kommer och som måste komma för att vi ska kunna nå våra långsiktiga mål. Jag har mycket höga förväntningar på den här utredningen. Jag hoppas att den kommer att presentera många konkreta förslag på vad vi kan göra i närtid och vad vi kan och behöver göra . Det kommer förmodligen en och annan kontroversiell idé. När de idéerna väl är presenterade fram emot kommer de självfallet att gå ut på remiss i sedvanlig ordning. Jag tror att det är extremt viktigt att vi tar fasta på precis det som har lett oss fram till att vi har kunnat minska fossilberoendet i samhället från dessa till också på det här området. Det är bara med gemensamma insatser och ett mycket samordnat arbetssätt och genom att få ihop hela samhället som vi kommer att klara den här helt nödvändiga utmaningen. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN NÄRINGSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING OM EN Sammanfattningsvis kan man säga att vi gör mycket. Vi gör en hel del, men vi kommer att behöva göra mer än så. Det är helt nödvändigt att vi fångar upp alla de kloka idéer som finns från er och från andra på hur vi på bästa sätt kan ställa om till en hållbar transportsektor och en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Ordförande (KD): Tack, it- och energiminister , för den översiktliga beskrivningen av regeringens arbete med att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta! har vi fått en palett av inspel och kunskap, och vi kommer att övergå till den del av hearingen som handlar om att ledamöterna, i första hand i näringsutskottet, ställer frågor till er som har medverkat. Jag ska säga att det inte handlar om att hålla långa anföranden när man ställer frågor; det ska vi göra senare, i en annan kammare. är det i stället korta och koncisa frågor som kommer att leda till korta och koncisa svar från de medverkande. Först ut är från Socialdemokraterna. (S): Jag har två korta frågor. Många har pratat om långsiktighet när det gäller beslut. Då undrar jag när ministern har för avsikt att bjuda in det som är oppositionen i diskussionerna, så att man kan få ett sådant resultat. Den andra frågan jag har är om ministern betraktar EU som ett problem eller som en möjlighet för att uppnå målet . Ordförande (KD): Vem riktade du den första frågan till? (S): När det handlar om att bjuda in oppositionen är det regeringen som gör det, hoppas jag. Ordförande (KD): Då kan statsrådet svara. It- och energiminister : Vi har en utredning som sitter. Jag tycker att det är viktigt att de i lugn och ro – fast i ett högt tempo; jag vet att de jobbar intensivt – för dialog som de gör, både med branschen och här, där de lyssnar in de synpunkter som kommer fram från och olika intressen. När utredningen sedan har lämnat sitt förslag ska det förstås ut på remiss, och då vidtar regeringens bedömning av hur vi vill gå vidare. Då kan vi ta ställning till hur vi kan gå vidare även i dialogen med övriga partier och med . När det gäller EU kan man väl säga att det är otroligt viktigt att vi är väldigt aktiva på den europeiska nivån. är nämligen ett väldigt litet land. Även om vi skulle kunna uppfinna de bästa styrmedlen och de bästa definitionerna här är det så att är ett litet land i en stor värld när det gäller fordonstillverkning och bränslekvaliteter. Där är vi beroende av att tillsammans med andra pusha utvecklingen framåt så att vi kan få fordonstillverkar- 2012/13:RFR17 STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN NÄRINGSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING OM EN FOSSILOBEROENDE FORDONSFLOTTA na att tillverka så bra fordon som möjligt, så att vi kan få bränslekvaliteter som är bra och så att vi kan få hållbarhetsregler som hjälper oss att driva utvecklingen framåt. Jag upplever att många i EU är medvetna om att det här är nödvändigt. En hel del ställer sig frågan: Hur ska det kunna ske? Många andra länder sitter nämligen i tuffare ekonomiska utmaningar än vad vi i gör . Där är det viktigt att vi från svensk sida är med och beskriver att om man gör det här på rätt sätt – om man jobbar långsiktigt, har tydliga mål och förutsägbara spelregler och inte förändrar förutsättningarna över eller tror att man kan göra det här som en revolution – är det möjligt att kombinera höga ambitioner när det gäller hållbarhet med en god ekonomisk tillväxt. Det svenska exemplet är ett väldigt bra exempel på att det går att arbeta så som samhälle, och det behöver vi bidra med i de europeiska diskussionerna. Ordförande (KD): Tack för det! (M): Jag tänkte ställa min fråga till på . Du beskrev i din föredragning och presentation att det finns tillräckligt med förnybar energi för att täcka transportbehovet. Det var dock dåligt med referenspunkter – vad är det du avser? Är det dagens behov eller behovet 2030? Vad räknar man då med för utveckling och volymökning, både i energidelen och för fordonsflottan? Kommer det även att ställa krav på nätutbyggnad, eller har vi full kapacitet som det ser ut ? Ansvarig för tekniska FoU-program för elektrifiering av fordon, , : Jag ska försöka svara på det lite kort. Om vi ser på de siffror man diskuterar , om man har lyckats helt med elektrifieringen, ser vi att man pratar om i storleksordningen el. Då är det en enorm elektrifiering av vägtransporterna. har vi förnybara drivmedel. Det ställer det i relation till vilka mängder vi pratar om. Vi producerar ungefär el med det produktionssystem vi har, och vi har elcertifikatssystemet som bygger ut den nya elproduktionen. Vi pratar om 10, 20 och som kommer fram. Är det en långsam tillväxt på elfordonssidan – det är nog realistiskt; den är inte jättestor utan kommer att ske gradvis – kommer det som jag ser det inte att vara några som helst problem på den sidan. Sedan har vi det här med nätsidan. Det är så små mängder, så jag tror inte att det påverkar de stora utbyggnadsplanerna. Det är i stället andra faktorer. Det tredje är att vi har problem med den sista laddplatsen – det måste finnas en elanslutning där man parkerar bilen. Det måste säkerställas. Har man ett garage med en uppställningsplats är det trivialt, men har man inte det måste man tänka till. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN NÄRINGSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING OM EN Ordförande (KD): Tack så mycket! Vi går vidare till , . (MP): Vi hörde regeringens utredare säga att volymen hållbara drivmedel är begränsad och att det därför behövs energieffektivisering. Vi hörde också målbild att vi kommer att behöva minska trafikvolymen med till 2030. Min fråga är hur utredaren ser på behovet att minska trafikvolymerna för att kunna nå målet till 2030. Ordförande (KD): Utredaren som kommer att svara är Per Kågeson, som är huvudsekreterare, eftersom var tvungen att ge sig av. Huvudsekreterare , utredningen om en fossiloberoende fordonsflotta: Som framgick av bild inledningsvis är det så att tidigare – och vi har väl egentligen ingen annan bedömning – menar att en betydande del av målet måste uppnås genom effektivisering i transportsektorn, vilket också kan innebära reducerad trafik på kanske framför allt personsidan. Det handlar dessutom om effektivare fordon. Jag vill dock understryka att det redovisade är en bruttopotential. Det man sedan kan använda av detta hänger väldigt mycket på vilka styrmedel och åtgärder man faktiskt sjösätter. Ska reducera utsläppen till noll från vägtrafiksektorn, där EU satsar på minus till 2050, betyder det i realiteten att vi måste vara bäst i på varje delområde. Det tror jag framför allt innebär att man när det gäller utformning av styrmedel måste lägga mycket större vikt på åtgärder som reducerar transportbehov, effektiviserar transportarbetet och effektiviserar fordonen. Detta har vi inte gjort. Vi har kostnader per kilo koldioxid på 3–på bränslebytessidan, men vi har inte satt in motsvarande åtgärder – och definitivt inte på den kostnadsnivån – när det gäller att effektivisera transporter och fordon. En stor del av utredningens arbete går alltså ut på att inte bara titta på drivmedelsbyte utan att också försöka hitta vettiga styrmedel som kan göra hela transportsektorn effektiv. Ordförande (KD): Tack, Per! ska vi lyssna på en fråga från , som är folkpartist i näringsutskottet. (FP): Jag skulle vilja börja med att säga att det här är en väldigt viktig stund tillsammans, och jag vill tacka er alla för att ni har tagit er tid att komma hit. Det är nämligen viktigt för oss i utskottet att vi är uppdaterade med rätt kunskap. Det är inte alldeles enkelt med alla förkortningar, men vi gör vårt bästa. 2012/13:RFR17 STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN NÄRINGSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING OM EN FOSSILOBEROENDE FORDONSFLOTTA Jag har två frågor. Man kan sammanfatta det hela med: Bilar är bra, och utsläpp är dåliga. Jag funderar på säkerheten och koldioxidutsläpp. Svenska bilar har nämligen varit och är fortfarande kända för att vara mycket säkra, i världsklass och i topp. Det betyder också väldigt mycket. Vi vet även att säkerhet ofta är kilon i bil, det vill säga att en tyngre bil är en säkrare bil med avseende på stålbalkar, säkerhetsburar och alla möjliga saker. Min fråga till den som vill svara – det finns kanske flera – är om vi har tagit med det här tillräckligt mycket i våra funderingar kring hur vi ska sänka koldioxidutsläppen. Vad är det värt att en bil är säkrare och alltså väger lite mer? Den andra frågan kanske kan gå till från , eller möjligtvis till Bil . De som faktiskt ska använda de här drivmedlen i motorerna är ju industrin, och min fråga är om ni känner att ni har kommit med tillräckligt bra i diskussionerna, planläggningarna och utredningarna. Det är ju oerhört viktigt, för om vi inte kan använda drivmedlen är vi tillbaka på ruta noll. Ordförande (KD): Då ska vi se om det finns någon som känner sig manad att svara på första fråga. Var så god, ! Vice vd , Bil : Jag tänkte på det du pratade om vad gäller trafiksäkerhet. Om man skulle anamma det synsätt vi gärna gör, alltså att man efterliknar nollvisionen och det trafiksäkerhetsarbete som har gjorts där, skulle man säkert kunna slå två flugor i en smäll. Jag tror inte att man skulle kunna bortse från trafiksäkerhetsarbetet och koldioxidutsläppen. Jag tycker alltså att det är en bra fråga, och jag tror absolut att vi ska förena de två frågorna genom det här arbetssättet. Ordförande (KD): Tack ska du ha! Ordet går till , Vd , Bil : När det gäller frågor stämde det att en större, tyngre bil var säkrare än en mindre. Euro NCAP, som är ett allmänt accepterat beräkningssätt för säkerhetsnivåer, visar dock att även små bilar kan få full pott när det gäller stjärnor. Sedan gäller förstås lag: Om krockar med ett ton kan vi aldrig komma runt det hela. Men finns det vi kallar A00, eller att riktigt små bilar kan få maximalt antal stjärnor. I det fallet behöver alltså inte storleken på bil vara någon hämsko. Ordförande (KD): Tack för det! står på tur att svara. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN NÄRINGSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING OM EN Manager för hållbara transporter , : Jag måste säga att jag tycker att bilindustrin har blivit bra både bemött och representerad i samband med den här utredningen. Båda de svenska tillverkarna och finns med i expertgrupperna, och för egen del kan jag säga att vi har goda kontakter med utredningens ledning och sekretariatet. Ordförande (KD): Tack för det! är det för , . (C): Vi har haft mycket diskussioner kring den smarta staden – hur man planerar och bygger staden klokare för det förnybara samhället. Jag skulle dock vilja prata lite om landsbygden också och vad man kan göra där. Där finns de långa avstånden och ofta en avsaknad av god kollektivtrafik. Vad är det klimatsmarta alternativet för landsbygden om man nu vill att människor ska bo kvar där? Min fråga är öppen. Jag tänker kanske på eller någon från ; ni får gärna svara båda två. Ordförande (KD): Vi börjar med från , och sedan svarar och från . Generalsekreterare , : Det är rätt som du säger att det är hela utsläpp det handlar om, men jag tror att det smartaste och billigaste sättet är att fokusera på tätorterna. Alternativet – om man inte minskar utsläppen där det är billigast, vilket är i städerna – är att det blir generellt ökade koldioxidskatter för hela landet. Då kan det bli lite tuffare för landsbygden. Landsbygdsrörelsen bör alltså jobba för att tätorterna blir smartare. Där kan vi se att vi har mycket win–win – vi har luftproblem och 600 barn som är allergiska på grund av höga partikel- och NOx-halter i tätorter, vi har bullerproblem och vi har en önskan om en annan stadsmiljö.