eunbil · H00N2B5332 · 2013-01-01 00:00:00 — Ju2013/676/EU Kommenterad dagordning för rådets möte (rättsliga och inrikes frågor) Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning. (ev.) Godkännande av A-punktslistan (Sr ) Det har ännu inte presenterats någon A-punktslista. 3 och 10. Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 562/2006 i syfte att införa gemensamma regler för tillfälligt återinförande av gränskontroller vid de inre gränserna vid exceptionella omständigheter [första behandlingen] (Sr ) Förslag till rådets förordning om inrättandet av en utvärderings- och övervakningsmekanism avsedd att kontrollera tillämpningen av Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet har ännu inte presenterat något förslag att ta ställning till inför rådsmötet. Enligt dagordningen förväntas rådet anta en allmän riktlinje (dagordningspunkten 3) och nå en politisk överenskommelse (dagordningspunkten 10). Som en reaktion på ett antal Schengenrelaterade incidenter under framför allt uppmanade kommissionen att presentera lagförslag om en förstärkt Schengenutvärderingsmekanism samt förordade att även styrningen av Schengenrelaterade frågor borde stärkas. Kommissionen presenterade två lagförslag (Schengenpaketet). Förslagen utgjorde dels en ny reglering för Schengens utvärderingsmekanism, dels en förändring av delarna i Schengens gränskodex som reglerar när kontroller vid inre gränser (dvs. gränser mellan Schengenstater) kan och får återupprättas. Vid enades rådet om en kompromisstext för de fortsatta förhandlingarna med . Bl.a. beslutade rådet enhälligt att ändra den rättsliga grunden i den ena av rättsakterna (Schengenutvärderingsmekanismen). Som konsekvens av ändringen ska den ena av de två rättsakterna i paketet antas av rådet själv utan medbeslutande med . Den andra rättsakten antas enligt ordinarie beslutsförfarande. har informella trilogförhandlingar förts mellan , kommissionen och ordförandeskapet. Inför gjordes ett försök att nå en kompromiss men lyckades inte. Det är oklart hur långt ifrån parterna står varandra eftersom endast knapphändig information spridits om utestående förhandlingspunkter. Vad som synes stå klart är att vare sig eller kommissionen är helt nöjda med den roll dessa institutioner får i rådets kompromissförslag. Ett till synes starkt krav från är att man bygger in en så kallad sammanlänkningsklausul (linking ) mellan instrumenten för att skapa en paketlösning. På så sätt kan få försäkringar mot att rådet på egen hand ändrar i den av de två rättsakterna där inte är medbeslutande. Något förslag att ta ställning för inför rådsmötet har ännu inte presenterats varför detaljerna i en eventuell kompromiss är okända. bygger på medlemsstaternas förtroende för varandras förmåga att upprätthålla det gemensamma regelverket, i synnerhet gällande kontrollen av den yttre gränsen. Om medlemsstaterna inte längre litar på varandra, finns risken att man på eget bevåg och på ett ganska oförutsägbart sätt återinför kontrollen mellan länderna. En sådan situation skulle kunna negativt påverka människors möjligheter att resa fritt inom EU. Regeringen kunde därför stödja kommissionens förslag att stärka genom att effektivisera den nuvarande utvärderingsmekanismen. stödjer därför också fortsatt de kompromissförslag som rådet antog . Det kan förväntas att det inom ramen för de fortsatta förhandlingarna med kommer att behöva göras justeringar. Kommissionens roll och ansvar för utvärderingsmekanismen kan komma att stärkas ytterligare. Någon form av sammanlänkningsklausul (se ovan) lär sannolikt krävas av . Om en kommande kompromisstext inte på någon väsentlig punkt avviker från ovanstående förmodade inriktning kan stödja förslaget. Se vidare i bifogad promemoria. (ev.) Paketet med smarta gränser (Sr ) –Förslag till och rådets förordning om inrättande av ett system för in- och utresa för attregistrera inrese- och utreseuppgifter för tredjelandsmedborgare som korsar EU-medlemsstaternas yttre gränser [första behandlingen] –Förslag till och rådets förordning om inrättande av ett program före registrerade resenärer [första behandlingen] –Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning nr 562/2006 vad gäller användningen av systemet för in- och utresa samt programmet för registrerade resenärer [första behandlingen] Avsikten med behandlingen i rådet En första presentation av kommissionen. Kommissionen förväntas besluta om att lägga fram förslagen till rättsakter. Dokumenten har därför ännu inte presenterats. KOM(2011) 680 slutlig Meddelande från kommissionen till och rådet Smart gränsförvaltning valmöjligheter och framtida handlingsalternativ Faktapromemoria 2011/12:FPM38 Smarta gränser behandling i och ev. i riksdagsutskottet Information till justitieutskottet och samråd med (konferens om smart gränsförvaltning). Information till justitieutskottet och samråd med . Kommissionen presenterade ett meddelande om nästa steg i Europeiska unionens gränsförvaltning som bl.a. innehöll tankar kring nya verktyg för gränskontrollen, bl.a. förenklad gränspassage för betrodda resenärer (RTP) och ett in- och utreseregister för tredjelandsmedborgare oavsett viseringskrav eller ej (EES). I rådsslutsatser bekräftade rådet behovet av att bättre utnyttja ny teknik för att underlätta gränskontrollen. antog slutsatser om att arbetet med smarta gränser snabbt bör gå vidare för att säkerställa att ny teknik utnyttjas för att möta de utmaningar som gränskontrollen innebär. Kommissionen antog ett meddelade om smart gränsförvaltning (KOM(2011) 680 slutlig) i vilket kommissionen föreslår ett inrättande av ett EES och ett RTP. arrangerade det danska EU-ordförandeskapet tillsammans med en konferens i om förnyad gränsförvaltning. Exempelvis diskuterades teknik, kostnader, dataskydd och olika medlemsstaters erfarenheter från sina egna nationella motsvarande system. Kommissionen har aviserat att förslag till rättsakter ska läggas fram och att den ska presentera dessa för rådet . Följande kan sägas utifrån vad som har framkommit tidigare. Avsikten med ett EES är att samtliga tredjelandsmedborgare som passerar in och ut över den yttre gränsen registreras med åtminstone namn, födelsetid, kön, nationalitet och passuppgifter. Eventuellt även med biometrisk information (fingeravtryck och ansiktsbild). Det primära syftet är att systemet ska ge medlemsstaterna bättre kontroll över vilka tredjelandsmedborgare som olovligen befinner sig på territoriet genom att ha stannat än vad regelverket tillåter. Systemet skulle ersätta dagens system med stämpling av resehandlingar och hanteringen skulle datoriseras, vilket i sin tur bör leda till kortare köer vid gräns. Avsikten med ett RTP är att det ska införas en möjlighet till förenklad gränspassage för registrerade resenärer (d.v.s. på förhand godkända resenärer), eventuellt med stöd av biometrisk information. Efter genomförd förhandskontroll av uppställda kriterier ska såväl viseringsfria som viseringspliktiga resenärer från samtliga tredjeländer kunna beviljas status som registrerad resenär. Vid gränsövergångsstället kan sedan denne passera genom en automatiserad gränskontroll (ABC-gate) i de fall sådana finns i medlemsstaterna, vilket i sin tur bör leda till kortare köer vid gränserna. Systemet kan tänkas bli avgiftsbaserat. Medlemsstaterna förväntas inte redogöra för sina ståndpunkter i rådet. anser att förslag måste baseras på verksamhetsnyttan och att kostnaderna måste vara proportionerliga sett till det mervärde förslagen kan leda till. Skyddet av den personliga integriteten är av största vikt vid den kommande diskussionen kring förslagen till rättsakter inom ramen för smart gränsförvaltning. (ev.) Förslag till och rådets beslut om en civilskyddsmekanism för unionen [första behandlingen] (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Den eventuella behandlingen på syftar inte till att fatta beslut om rättsakten, utan syftar till att lösa ut utestående frågor inför de kommande förhandlingarna med Europarlamentet. Ordförandeskapet har för avsikt att beslut om rättsakten ska kunna fattas . lade Europeiska kommissionen fram ett förslag till nytt beslut om EU:s civilskyddsmekanism till rådet och . Förslaget har förhandlats i behörig rådsarbetsgrupp . Den nuvarande diskussionen i rådsarbetsgruppen fokuserar på utestående frågor som rör finansieringsprinciper samt finansieringsnivåer från EU för transportstöd och för att utveckla resurser. Dessa frågor kommer att behandlas på Coreper II . Punkten står nu som en möjlig punkt att behandla på rådsmötet. Ordförandeskapet kommer först efter mötet i att meddela om frågan ska behandlas på rådsmötet eller inte. lade Europeiska kommissionen fram ett förslag till nytt beslut om EU:s civilskyddsmekanism till rådet och . Förslaget har förhandlats i behörig rådsarbetsgrupp . Den nuvarande diskussionen i rådsarbetsgruppen fokuserar på utestående frågor som rör finansieringsprinciper samt finansieringsnivåer från EU för transportstöd och för att utveckla resurser. Dessa frågor kommer att behandlas på Coreper II . Punkten står nu som en möjlig punkt att behandla på rådsmötet. Ordförandeskapet kommer först efter mötet i att meddela om frågan ska behandlas på rådsmötet eller inte. Den eventuella behandlingen på syftar inte till att fatta beslut om rättsakten, utan syftar till att lösa ut utestående frågor inför de kommande förhandlingarna med Europarlamentet. Ordförandeskapet har för avsikt att beslut om rättsakten ska kunna fattas . Se vidare i bifogad promemoria. Övriga frågor (Sr ) =Information från ordförandeskapet om aktuella lagstiftningsförslag Avsikten med behandlingen i rådet Information från ordförandeskapet om aktuella lagstiftningsförslag. Ordförandeskapet har ännu inte meddelat något om dagordningspunktens innehåll. Det har ännu inte presenterats någon A-punktslista. SIS II (Sr ) a)Utkast till rådets beslut om fastställande av datum för tillämpningen av beslut /533/RIF om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) b)Rådets beslut om fastställande av datum för tillämpningen av och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 av om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet föreslås anta följande utkast till rådsbeslut: a) Utkast till rådsbeslut om fastställande av datum för tillämpning av rådsbeslutet (2007/533/RIF) om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) b) Utkast till rådsbeslut om fastställande av datum för tillämpning av förordningen (EC) 1987/2006 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) SIS II är den andra generationen av Schengenstaternas efterlysningssystem SIS. Projektet att ta fram SIS II leds av kommissionen som ursprungligen fick uppdraget av rådet 2001. Utvecklingen av systemet har kantats av förseningar. Planerad driftsättning enligt nu gällande plan är . Kommissionen har rapporterat att de föreskrivna testerna av systemet har varit framgångsrika, vilket bekräftats av medlemsstaterna i arbetsgrupperna. Det som återstår är att kommissionen meddelar att den har genomfört alla nödvändiga genomförandeåtgärder och tekniska förberedelser samt att alla medlemsstater deklarerar att de är klara med sina nationella förberedelser. lämnade en sådan deklaration . Det datum som föreslås för tillämpning och driftsättning är nu . Förslaget kommer från medlemsstaterna som därmed vill undvika att göra den stora tekniska omställningen mitt , vilket skulle innebära både extra kostnader och ökade risker för problem vid övergången. kan anta förslagen till rådsbeslut och stöder uppfattningen att är ett lämpligt datum för tillämpning av SIS och för den tekniska övergången till SIS II. Det är viktigt att undvika att övergången kolliderar med påskhelgen, vilket skulle medföra ökade risker och kostnader. bör vid behov understryka vikten av att man verkligen fattar beslut om tillämpnings- och övergångsdatum vid rådsmötet , förutsatt att kommissionen har meddelat att samtliga förutsättningar är uppfyllda. Medlemsstaterna behöver beslut för att hinna göra sina nationella förberedelser. Se vidare i bifogad promemoria. (ev.) Utkast till rådets beslut om ramen för den fullständiga tillämpningen av bestämmelserna i i Republiken och (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet har ännu inte presenterat någon information om hur man avser hantera frågan vid rådet. Det mesta tyder därför på att frågan kommer att strykas från dagordningen eller att endast en lägesbeskrivning kommer att presenteras. Processen för utvärdering av och förmåga att tillämpa inleddes . Rådet antog slutsatser som konstaterade att och formellt avslutat utvärderingsprocessen och visat sig redo att tillämpa på ett korrekt sätt. Därmed fanns förutsättningar att genom ett rådsbeslut formellt ange från vilket datum ska tillämpas i sin helhet i förhållande till länderna. Detta rådsbeslut antas med enhällighet. Ett motstånd mot anslutning från vissa länder har emellertid stoppat upp anslutningsprocessen. Motståndet från dessa länder bygger på de allvarliga brister som och uppvisar inom kampen mot korruption och organiserad brottslighet samt det bristande reformarbetet inom rättsväsendet. Dessa brister ligger formellt utanför det område som utvärderas igenom Schengens utvärderingsmekanism men har uppdagats genom en särskild övervakningsmekanism (cooperation and verification mechanism – CVM) som och är föremål för sedan sitt inträde i EU. Den senaste rapporten inom CVM lämnades för . Rapporten visar på att brister fortfarande kvarstår. Det finns ännu inget förslag till beslut. Det saknas därför förutsättningar för regeringen att formulera en slutlig ståndpunkt. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till rådets förordning om inrättandet av en utvärderings- och övervakningsmekanism avsedd att kontrollera tillämpningen av Se rådets dagordning, punkten 3. Säkerhetssituationen i /Maghreb (krisen i och incidenten i In Aménas, ). Konsekvenser för EU:s inre säkerhet (Sr ) =Föredragning av samordnaren för kampen mot terrorism, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten – Diskussion Avsikten med behandlingen i rådet EU:s anti-terrorismsamordnare kommer att presentera vilka implikationer händelserna i och har främst för den interna säkerheten. Även EU:s utrikestjänst (EEAS) kommer att presentera en lägesbild vid mötet. Kommissionen och anti-terrorismsamordnaren kommer även att ta fram ett underlag för diskussion vid rådsmötet. Diskussionsunderlaget har ännu inte presenterats. Problemen i har eskalerat sedan den Arabiska våren frigjorde vapen och manskap från framförallt . Flera EU länder har konstaterat att företrädare för /militanta islamister styrt den norra delen av landet och därmed utgör ett direkt hot även för EU:s inre säkerhet. Till det hotet tillkommer konstaterandet att vanlig organiserad brottslighet, som ofta interagerar med islamisterna, använder och övriga som transitland för införsel av narkotika in till EU. Intern/extern säkerhet har gränsen mellan inre och yttre säkerhet fått en ökad uppmärksamhet i EU. Fenomen som terrorism, organiserad brottslighet och migrationstryck kan påverka säkerheten både utanför och inom EU. Även till synes rent regionala konflikter och händelser kan få tydliga effekter på säkerheten inom EU. Den nuvarande krisen i och den bredare Sahelregionen visar tydligt på denna koppling mellan inre och yttre säkerhet. Några exempel är kopplingen mellan terrorism och narkotikahandel, attacken på gasanläggningen i i – där många EU-medborgare blev mål för kidnappning och skyddet av kritisk infrastruktur aktualiserades – samt den underliggande situationen med våldsam extremism och terrorgrupper som utgör ett tilltagande problem i regionen. EU:s inre säkerhet måste sättas in i ett större sammanhang och inte minst situationen i EU:s omvärld har en direkt betydelse för hur det inre säkerhetsläget ska bedömas och vilka åtgärder som kan behöva vidtas. välkomnar därför att de interna och externa aspekterna av säkerhet tas upp till belysning i rådet för rättsliga och inrikes frågor. Situationen i och är högaktuell i det sammanhanget. Se vidare i bifogad promemoria. Övriga frågor (Sr ) –: "Att ge lokala aktörer möjlighet att bekämpa våldsam extremism" () Avsikt med behandlingen i rådet Kommissionen ska berätta om resultatet av högnivåkonferensen om att förbättra lokala aktörers förmåga att motverka våldsbejakande extremism och om vägen framåt. Rådet förväntas notera informationen och medlemsstaterna får även tillfälle att lämna sina kommentarer. Dokument: Inget dokument har presenterats. behandlad vid samråd med : - behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: - Syftet med det s.k. High Level Symposium som hölls i var att på en politisk nivå diskutera frågor om motverkande av våldsam extremism för att öka engagemanget inom EU för dessa frågor. Särskilt fokus låg på lokala aktörers förmåga att motverka radikalisering och rekrytering. Justitieminister deltog i konferensen och höll ett anförande om vikten av åtgärder för att motverka radikalisering och rekrytering till våldsam extremism och terrorism. Ett underlag i diskussionerna var de rekommendationer och frågeställningar som medlemmar i ()pekat ut. Kommissionär tog initiativ till detta nätverk inom EU, inkl. , för frågor om motverkande av radikalisering och våldsam extremism. Syftet är att samla praktiker som arbetar med frågor relaterade till motverkande av våldsam extremism för att de ska kunna utbyta erfarenheter och kunskap. Tanken är också att nätverket ska kunna ge stöd och uppslag till den politiska nivån. är aktivt i genom polisen, Kriminalvården, forskarsamhället och den civila sektorn. Regeringen har också tidigare, , antagit en handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Handlingsplanen innehåller åtgärder för hur radikalisering till våldsbejakande extremism kan förebyggas. Regeringen stödjer det övergripande arbetet inom EU med att motverka radikalisering och rekrytering till våldsam extremism och terrorism. Regeringen avser bidra till arbetet inom EU, bl.a. genom att uppdatera relevanta policydokument såsom mot radikalisering och rekrytering till terrorism. Det arbetet sker utifrån utgångspunkterna och målen i nationella strategi mot terrorism (skr. 2011/12:73). Förslag till och rådets förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (allmän uppgiftsskyddsförordning) [första behandlingen] (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet förväntas presentera ett underlag inför debatten. Den viktigaste EU-rättsakten på dataskyddsområdet är det s.k. dataskyddsdirektivet som antogs 1995. Direktivet syfte är dels att skydda fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter i samband med behandling av personuppgifter, dels att underlätta ett fritt flöde av personuppgifter mellan medlemsstaterna. Dataskyddsdirektivet har i svensk rätt genomförts genom personuppgiftslagen och ett antal särregleringar i förhållande till denna lag, t.ex. patientdatalagen och kustbevakningsdatalagen. På EU-nivå finns kompletterande rättsakter på dataskyddsområdet, bl.a. det s.k. dataskyddsrambeslutet som antogs 2008 och som innehåller regler om behandling av personuppgifter som är tillämpliga enbart vid överföring av sådana uppgifter inom ramen för polisiärt och straffrättsligt samarbete. Genom Lissabonfördraget infördes en ny rättslig grund för dataskyddsreglering inom EU:s tidigare första och tredje pelare (artikel 16 FEUF). Rätten till skydd av personuppgifter har även fått status som en självständig grundläggande rättighet (artikel 8 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna). presenterade kommissionen ett förslag till en genomgripande reform av om skydd för personuppgifter. Förslaget innebär bl.a. att dataskyddsdirektivet ska ersättas av en allmän dataskyddsförordning. I reformen ingår också ett förslag till direktiv som ska ersätta dataskyddsrambeslutet. Förslaget till förordning har förhandlats i behörig rådsarbetsgrupp under de danska, cypriotiska och nuvarande irländska ordförandeskapen. Arbetet har intensifierats under det irländska ordförandeskapet och första läsningen av förslaget har avslutats. Vid rådsmötet ska en riktlinjedebatt hållas. Ordförandeskapet avser att diskutera två frågeställningar; dels hur man ska genomföra en riskbaserad ansats, dels hur man i regleringen ska införa flexibilitet för den offentliga sektorn. Ordförandeskapet förväntas presentera ett underlag inför riktlinjedebatten. Regeringen välkomnar en modernisering av mot bakgrund av den tekniska utveckling som skett under . Det är angeläget att säkerställa att det finns ett effektivt skydd för enskildas personliga integritet vid behandling av personuppgifter. måste hänsyn tas till de berättigade behov som finns inom både den privata och den offentliga sektorn av att behandla personuppgifter. Nya administrativa bördor bör inte införas om det inte är nödvändigt för att skydda enskildas personliga integritet och kraven står i rimlig proportion till integritetsintresset. Dataskyddsregleringen i EU har bedömts vara förenlig med våra grundlagar, och det är av yttersta vikt att inte heller den kommande regleringen kommer i konflikt med grundlagarna. Det handlar framför allt om att säkerställa att offentlighetsprincipen och tryck- och yttrandefriheten inte inskränks. Regeringen har verkat för att EU:s dataskyddsreglering ska utformas enligt en missbruksmodell, dvs. en modell som i princip tillåter personuppgiftsbehandlingen så länge den inte innebär en kränkning av den personliga integriteten. Redan när dataskyddsdirektivet genomfördes ansåg regeringen och att direktivets hanteringsmodell framstod som omodern i ljuset av den alltmer genomgripande datoriseringen i samhället. Hanteringsmodellen innebär att själva hanteringen av personuppgifter regleras från det att uppgifterna samlas in till dess att de utplånas, oavsett om behandlingen kan betecknas som harmlös eller känslig från integritetssynpunkt. Förordningen bygger liksom direktivet på en sådan modell. Regeringen verkar i förhandlingarna om förordningen för att en förenklad reglering ska införas för vardaglig behandling av personuppgifter bl.a. i löpande text, ljud och bild (t.ex. e-post och ordbehandling). Det är angeläget att den EU-rättsliga dataskyddsregleringen inte medför att utrymmet blir för snävt för att på nationell nivå ha sådan preciserad reglering av förutsättningarna för behandling av personuppgifter som finns i de svenska registerförfattningarna. Med en förordning finns det en risk att det integritetsskydd som byggts upp genom sektorspecifika regleringar försvagas. Utrymmet för att på nationell nivå ha sådan reglering skulle vara större om EU:s dataskyddsreglering ges formen av ett direktiv och inte en förordning. Bland annat av detta skäl är det att föredra om regleringen ges formen av ett direktiv. är det endast ett fåtal medlemsstater som förespråkar ett direktiv framför en förordning. Regeringen verkar dock för att rättsakten ska få formen av ett direktiv. Förordningen ger kommissionen möjlighet att i stor utsträckning meddela s.k. delegerade akter och genomförandeakter. Regeringen anser, i likhet med de flesta andra medlemsstater, att den delegation som ges till kommissionen är för omfattande och måste begränsas. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till och rådets direktiv om straffrättsligt skydd av euron och andra valutor mot penningförfalskning [första behandlingen] (Sr ) =Föredragning av kommissionen / riktlinjedebatt Avsikten med behandlingen i rådet Kommissionen ska presentera förslaget till direktiv. Ordförandeskapet har även aviserat en riktlinjedebatt. KOM (2013) 42 slutlig Något underlag inför den riktlinjedebatt som aviserats har ännu inte presenterats. behandling i och ev. i riksdagsutskott