rfr · H10WRFR5 · 2013-12-12 00:00:00 — station, dvs. totalt ca för järnvägsstationerna i Region 197Trafikverket, intervju . och , Region , intervju . 199Trafikverket, Region , intervju och , intervju . 200Trafikverket, 2013b och , Region , intervju . 2013/14:RFR5 5 JÄRNVÄG har ansvar för plattformarna på stationerna. I uppger att man inte har tillräckligt med pengar för att åtgärda höga plattformar vid t.ex. station. En av plattformarna på kan inte användas av passagerare med rullstol. Detta innebär att resenärer i rullstol måste stiga av vid en annan station och åka taxi in till . Ett annat exempel på problem i är stationen i där det inte finns hiss. Detta ska dock åtgärdas enligt uppgift från . betonar att de följer regelverket när nya plattformar byggs. Regionala kollektivtrafikmyndigheten i uppger att station ska byggas om för att öka tillgängligheten och att även Bodens station ska tillgänglighetsanpassas. Två järnvägsstationer i är tillgängliga (och ). blev tillgänglig 2012, även om det har varit fel på utropet, vilket numera dock är åtgärdat. är en ny station som byggdes tillgänglig från början. Det har dock varit problem med en hiss, och ledstråken har varit begravda under snö.201 Jernhusens insatser på järnvägsstationer I uppföljningen har Jernhusen framfört att målet är att deras stationer ska vara tillgängliga för alla. Jernhusens tillgänglighetsarbete styrs av olika lagar, bl.a. , och EU-regler om tillgänglighet på stationer. Dessutom kan äldre stationsbyggnader vara kulturmiljömärkta. Tillgänglighetsaspekter ska ingå i allt arbete som görs av Jernhusen. Kostnader för tillgänglighetsanpassning och underhåll av genomförda tillgänglighetsinsatser ska ingå i den allmänna förvaltningen av stationer. Jernhusen har avsatt för att genomföra insatser för att öka tillgängligheten på stationerna. Insatserna handlar bl.a. om att anlägga ledstråk, bygga handikapptoaletter och genomföra kontrastmarkeringar. Inom detta projekt har 45 stationer fått ledstråk. Alla som på Jernhusen arbetar med bygg, drift och underhåll ska ha gått igenom webbaserade utbildning om funktionsnedsättningar. I praktiken kan funktionshindersperspektivet ändå glömmas bort, särskilt hur det ska vara under en pågående ombyggnation. I fokus är hur stationen fungerar efter en genomförd ombyggnation.202 lägger ledstråk på plattformar enligt TSD, och Jernhusen lägger fortsättningen på ledstråken genom stationshusen. Taktila ledstråk kan se ut på olika sätt. Det kan t.ex. vara ränder eller metallister som är fastskruvade i golvet eller betongplattor (sinusplattor). När det gäller anläggningen av ledstråk är ofta flera fastigheter och därmed fastighetsägare inblandade. Detta kan leda till att olika fastighetsägare gör på olika sätt och väljer olika lösning- 201Trafikverket, Region , intervju , och Regionala kollektivtrafikmyndigheten , intervju . 202Jernhusen AB, intervju . 5 JÄRNVÄG 2013/14:RFR5 ar och att stråken därmed inte samverkar. Bland annat SRF har i uppföljningen pekat på att ett ledstråk plötsligt kan ta slut. Skyltningen kan dessutom ha olika utseenden.203 En av de intervjuade menar att det är bra att det finns konstgjorda ledstråk på stationer så att man som synskadad inte ramlar ner på rälsen: Då man är ute och rör sig behöver man ändå hjälp – då räcker det inte med ledstråk. Den som ser lite och går med käpp kan ha nytta av dem, men man måste t.ex. veta vart de leder. Inne i stationshus är det oklart hur mycket ledstråken hjälper; man behöver ändå ledsagning.204 har framfört att det är svårt att veta hur ofta de anlagda ledstråken används. De menar att det är bättre med naturliga ledstråk, men där finns det ofta hinder. Brukare måste få träna på att använda ledstråk för att det ska fungera. Regelverket (TSD) är , vilket innebär att arbeten som har börjat projekteras innan det året kan se annorlunda ut jämfört med insatser som har börjat projekteras . Att många olika aktörer är inblandade medför att ledstråken kan se olika ut. Det finns inga nationella riktlinjer för hur ledstråk ska utformas.205 Flera aktörer har i uppföljningen pekat på att det är viktigt att ledstråk och säkerhetszoner underhålls. Det är också viktigt att man i den dagliga driften är aktsam med gjorda investeringar. Trafikverket nämnde som exempel att för att kupolplattor i ledstråk inte ska förstöras så bör de sopas och inte skottas. Detta bör ingå vid upphandlingen av entreprenad. menar att det är svårt att få taktila stråk att fungera på grund av snön. har framfört att det här behövs teknikutveckling.206 203Jernhusen AB, intervju , och SRF, intervju . 204Unga synskadade Väst, intervju . 205Trafikverket, Region , intervju . 206Trafikverket, Region , intervju , och Region , intervju . 2013/14:RFR5 5 JÄRNVÄG Bild 5 Exempel på översnöade och igengrusade ledstråk Foto: Utvärderings- och forskningssekretariatet. Andra insatser vid järnvägsstationerna Vid största järnvägsstation, , pågår en stor ombyggnad. Där har mycket lite gjorts för att förbättra tillgängligheten. ska ledstråk, kontrastmarkeringar etc. vara klara. I uppföljningen har funktionshindersorganisationer pekat på ett antal olika problem vad gäller . Det upplevs vara svårt att hitta mötesplatsen, och kösystemet vid biljettkassorna upplevs som svårt. Det finns inga taktila markeringar på perrongerna och inga taktila ledstråk genom centralhallen. Informationstavlan har bytts ut och den upplevs ha blivit svårare att läsa. Även svängdörrarna upplevs som svåra att hantera för t.ex. synskadade resenärer.207 När det gäller andra stationer har det i uppföljningen framförts bl.a. att skyltarna med stationsnamn ofta inte är tillräckligt upplysta. För personer med intellektuella funktionsnedsättningar är det viktigt med en lugn miljö. För allergiker är det bra om t.ex. blombutiker och parfymaffärer inte ligger centralt på stationerna. Ett problem är att tågen ofta går från olika plattformar, vilket upplevs som stressande av flera grupper. Förändringar innebär ofta ett orosmoment. Olika representanter för personer med funktionsnedsättning har framfört att fler skulle kunna åka tåg om resandet var mer standardiserat.208 I uppföljningen har framförts att stationerna i allmänhet fungerar bra för den som använder rullstol. Det finns automatiska dörröppnare och hissar. Informationsdiskarna kan dock vara för höga, men på vissa stationer finns höj- och sänkbara diskar. Från bl.a. DHR uppges att de stora stationerna upplevs fungera ganska bra, medan de små och särskilt de obemannade stationerna är mer problematiska. Flertalet intervjuade betonar också att det är viktigt att infrastrukturen runt stationerna fungerar. DHR menar att detta är ett 207Jernhusen AB, intervju , och SRF, intervju . 208Rådet för funktionshindersfrågor i , intervju . 5 JÄRNVÄG 2013/14:RFR5 problem, främst i lokaltrafiken. Det kan t.ex. handla om att hissar inte fungerar eller att snöröjningen är eftersatt. Om hissen på stationen inte fungerar måste en rullstolsburen person bäras upp eller ned för trappor. Många har pekat på att det är dåligt underhåll på perrongerna – snö, sand och grus ligger kvar. Detta är särskilt ett problem för rullstolsburna passagerare med svaga armar.209 Det har framkommit att ljudmiljön har förbättrats på ett antal järnvägsstationer i landet . Att förbättra ljudmiljön ingår i arbetet med att bygga om t.ex. . Stationer har pekats ut av i arbetet med enkelt avhjälpta hinder. Från HRF har det framförts att tillgängligheten är sämre ombord på fordonen än på stationerna.210 5.5 Assistans och ledsagning vid tågresor trädde en EU-förordning i kraft som bl.a. reglerar personer med funktionsnedsättnings rätt och tillgänglighet till järnvägstrafiken. Förordningen innebär att offentliga och privata aktörer är skyldiga att kostnadsfritt förse personer med funktionsnedsättning med lämplig typ av assistans, både ombord på tågen och på bemannade järnvägsstationer i samband med resor. Det ska räcka med att anmäla sitt behov av assistans till den man köpt biljetten av minst före avresa, oavsett hur många delresor resan består av och vilka järnvägsföretag man ska resa med.211 Aktörerna inom det nationella ledsagningssystemet I är det flera huvudmän som utför ledsagningen på stationerna. och Jernhusen har samarbetat vid 126 anläggningar runt om i landet. Sammanfattningsvis har följande aktörer olika uppgifter inom det nationella ledsagningssystemet: Jernhusen upphandlar och organiserar ledsagningen. ansvarar för infrastrukturen. är upphandlad utförare som står för den praktiska ledsagningen (2009–2013). Samtrafiken har hand om bokningsverktyget. ingår i och betalar för det nationella systemet: Express, Blå tåget, Länstrafik, , , , UL och . 209Rättighetskommitténs kansli, , intervju , DHR, intervju 2013- 03-15, och Rådet för funktionshindersfrågor i , intervju 2013-04- 210HRF, intervju . 211Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1371/2007 av om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer. 2013/14:RFR5 5 JÄRNVÄG Transportstyrelsen och har tillsynsansvar.212 Jernhusen och dåvarande kom överens om att ha en gemensam ledsagning på perrongerna (ansvar) och i stationsbyggnaden (Jernhusens ansvar). Denna ledsagning startade . genomförde SJ ledsagningen i egen regi. Jernhusen upphandlar och har hand om ledsagningen. Detta sker i samarbete med . Den första upphandlingen av ledsagningen gjordes enligt med hjälp av dåvarande . Den senaste upphandlingen gjordes genom direktupphandling. Jernhusen har upphandlat utförandet av ledsagning på 126 järnvägsstationer. Avtal om innevarande ettårsperiod tecknades med i . Representanter för Samtrafiken har framfört att Riksfärdtjänsten därmed i det närmaste kan sägas ha monopol på ledsagning. Samtrafiken har även framfört att utföraren efter en del problem i början nu har blivit mycket duktig, med mycket få reklamationer. Ett antal regionala huvudmän har sina egna lösningar, t.ex. , Skånetrafiken och Öresundståg. Ledsagaren hjälper till med att byta tåg, hitta rätt plats på tåget och följer efter resan med till en mötesplats. Omfattningen på och Jernhusens ledsagning och Jernhusens ledsagning finns på 126 järnvägsstationer. An- talet ledsagningar uppgår till ca 14 000 (se tabell nedan). Det finns inga uppgifter om hur många personer det handlar om.213 Trafikanalys har i sin uppföljning av de transportpolitiska målen 2010 konstaterat en uppåtgående tendens utifrån genomförda åtgärder och förbättrade ledsagningsmöjligheter i järnvägstrafiken. Av uppgifter som har redovisat framgår att ledsagningen vid tågresor ökade med . Tabell 5 Antal ledsagningar tåg Källa: , 2013b och e-brev . Ansvaret för ledsagning åligger och Jernhusen och andra fastighetsägare eftersom dessa kan förmodas vara stationsförvaltare. Upphandling av ledsagningen görs tillsammans av Jernhusen och . Stationsförvaltaren ska vid avresa från, tågbyte vid eller ankomst till en bemannad järnvägsstation lämna personer med funktionsnedsättning kostnadsfri assistans. När EU-förordningen om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer kom förde Jernhusen diskussioner med dåvarande . 212Samtrafiken, intervju . ingår även SL:s entreprenörer för tunnelbanan och pendeltågen i Ledsagningsportalen. 213Jernhusen AB, intervju , och Samtrafiken, intervju . 5 JÄRNVÄG 2013/14:RFR5 Jernhusen har pekat på att ett problem är att organisationsstrukturen i ser annorlunda ut än i andra EU-länder. I är ansvaret uppdelat på många olika aktörer, varför förordningen inte passar in på de svenska förhållandena. I EU-förordningen om resenärers rättigheter och skyldigheter vid resa med tåg förekommer begreppet stationsförvaltare. Det finns ingen vägledning för vilken typ av organisation som avses, vilket också lyfts fram i utredningen om en ny kollektivtrafiklag. Jernhusen diskuterade med dåvarande vem som ska anses vara utsedd att vara stationsförvaltare. Jernhusen uppger att någon sådan ännu inte har utsetts, men Jernhusen och andra aktörer hoppas att det ska komma att tydliggöras genom beslut eller genom en branschgemensam överenskommelse. Jernhusen menar att när stationsförvaltare har utsetts kommer ansvaret för ledsagningen att tydliggöras. skickade Jernhusen ett brev till om bl.a. dessa frågor, men något svar har enligt uppgift ännu inte kommit. Även bl.a. Samtrafiken har pekat på att det är oklart vad som menas med stationsförvaltare, och även begreppet bemannad järnvägsstation är oklart. Det finns t.ex. bara fem stationer där det är stationsförvaltaren som också bemannar järnvägsstationen, och det är oklart om en station som t.ex. har vakter ska anses som bemannad. Jernhusen uppger att vill ha insyn i verksamheten och att de är angelägna om att den ska bli bra. För Jernhusen är det en öppen fråga om man ska fortsätta med ledsagningen. Man för diskussioner med kring hur och av vem ledsagningen ska ske fortsättningsvis. Från Jernhusen har framförts att det dock är svårt att se andra naturliga, möjliga aktörer. Det är inte konkurrensneutralt om t.ex. något av tågbolagen ska stå för den, och det uppges inte vara långsiktigt hållbart att lämna över ansvaret till någon privat aktör.214 Mötesplatserna för förbokad ledsagning finns utomhus, eller inomhus om det finns en tillgänglig väntsal. Texten och symbolerna finns i relief och i punktskrift. 214 , intervju , Samtrafiken, intervju , och , intervju . 2013/14:RFR5 5 JÄRNVÄG Bild 6 Skyltning vid tågstationernas mötesplatser om stationsledsagning Foto: Utvärderings- och forskningssekretariatet. Jernhusen uppger att det på resenärens bokningsbekräftelse finns en noggrann beskrivning av hur man hittar till mötesplatsen. Det är därför viktigt att mötesplatser inte flyttas utan att Jernhusen vet om det. Tills har Jernhusen ansvarat för att sätta ut mötesplatser inne i de stationsbyggnader som är tillgängliga, oavsett fastighetsägare, medan har satt ut mötesplatser utomhus. Mötesplatserna kostar ca per styck. vill Jernhusen göra det hela billigare. Det finns enklare mötesplatser för per styck. mötesplatser utomhus är utsatta för skadegörelse, och det finns problem med snöröjningen. Regionala kollektivtrafikmyndigheten i menar att ett problem är att mötesplatserna inte alltid är snöröjda.215 Beställnings- och bokningssystem för ledsagning Jernhusen uppger att det från början inte fanns något it-system för ledsagningen, varför Riksfärdtjänsten tog fram ett sådant. Från branschen framfördes dock att man själv ville äga ett beställnings- och bokningssystem, varför branschen gav i uppdrag till Samtrafiken att ta fram en gemensam boknings- och beställningstjänst för ledsagning. Detta är gjort, och det fungerar . Denna tjänst är integrerad med biljettbokningssystemet, vilket enligt Jernhusen underlättar för alla parter och ger högre kvalitet. Tanken var att även utförandet skulle ingå i detta och att Jernhusen och skulle lämna över hanteringen av tjänsten till Samtrafiken. Detta genomfördes dock inte. Det finns olika orsaker till detta. Däremot används Samtrafikens boknings- och beställningstjänst.216 215Jernhusen AB, intervju , och Regionala kollektivtrafikmyndigheten i , intervju . 216Jernhusen AB, intervju . 5 JÄRNVÄG 2013/14:RFR5 Samtrafikens system för nationell beställning och samordning av ledsagning för resenärer med funktionsnedsättningar finns på webbplatsen Ledsagningsportalen. Samtrafiken ansvarar för detta it-baserade beställningsverktyg men har däremot inget ansvar för samordningen eller för upphandlingen och utförandet av själva ledsagningen. Samtrafikens bokningssystem använder trafikdata som rapporteras in till Samtrafiken och verifierar resebokningar mot ett biljettsystem. I det nationella ledsagningssystemet ingick enbart tåg.217 I EU-förordningen för tåg regleras tydligt att resenären bara ska behöva boka ledsagning , vilket ställer krav på samordning. Detta krav finns däremot inte i EU-förordningen för buss. Bokning av Jernhusens ledsagning ska ske timmar i förväg. För SL:s ledsagning räcker det om bokningen görs i förväg, i är det tre eller som gäller. Förordningens krav är 48 timmar.218 I uppföljningen har bl.a. SRF framfört att det är relativt enkelt att beställa ledsagning inom det nationella systemet för ledsagning inom tågtrafiken. Det fungerar bra, men ibland kan det vara telefonkö. Att beställa ledsagning från de bolag som inte ingår i det nationella systemet är däremot enligt SRF mycket rörigt. Där måste resenären kontakta flera olika aktörer. SRF menar att för den enskilda resenären är det svårt att sätta ihop en resa som sträcker sig över flera län. Regelverket ser lite olika ut för olika transportslag, och dessutom ser ledsagningen olika ut i de olika länen. Det ställer krav på att resenären har detaljkunskaper om hur systemet fungerar. För en resa som omfattar olika trafikslag kan olika ledsagningstjänster behöva kontaktas. SRF har i uppföljningen redovisat följande två exempel:219 Exempel 1: Från till med tåget. För ledsagning från tunnelbanan till rätt perrong på behöver SL:s ledsagning kontaktas. Därefter behöver SJ:s ledsagning kontaktas för tågbytet i (ledsagning från tåget till mötesplatsen på stationen). Därefter behöver Länstrafiken i kontaktas för ledsagning i från mötesplatsen på stationen till rätt perrong. Slutligen behöver Blekingetrafiken kontaktas för bokning av ledsagning från till rätt buss för färd till slutdestinationen. Sammanlagt fyra ledsagningstjänster behöver därmed kontaktas. Exempel 2: Från till med flyget. För ledsagning från tunnelbanan till Express på behöver SL:s ledsagning kontaktas. Därefter behöver Swedavias ledsagning kontaktas för ledsagning från Express till flygplanet och för ledsagning på flygplatsen i för vidare färd till slutdestinationen. Sammanlagt två ledsagningstjänster behöver kontaktas. 217www.samtrafiken.se/tjanster/ledsagningsportalen och Samtrafiken, intervju . 218Jernhusen AB, intervju . 219SRF, intervju . 2013/14:RFR5 5 JÄRNVÄG SRF menar att det är mycket viktigt att ledsagningen fungerar mellan olika trafikföretag och att det blir en lösning på detta.220 En avgift tas ut av tågföretaget för varje ledsagning. Trafikföretagen betalar sedan starten följande avgifter till Jernhusen för ledsagning: per ledsagning där allt ingår per ledsagning där allt utom den fysiska ledsagningen ingår. Detta innebär att ledsagning finansieras olika inom flyg och tåg. För flyget är det tydligt angivet i EU-förordningen att en avgift kan tas ut. Denna avgift är invävd i den grundavgift som flygbolagen betalar till flygplatserna (se avsnitt 7.3). Jernhusen menar att denna finansieringslösning för flyget kom in naturligt i processen. När det gäller tåg nämns däremot inget om avgifter i EU- förordningen. I tas en avgift ut av tågföretaget för varje ledsagning, vilket enligt flera av de aktörer som har intervjuats innebär att det blir ett negativt incitament för tågföretagen. Jernhusens kunder – trafikföretagen – tycker att ledsagningen är alltför dyr och vill därför inte att Jernhusen gör reklam för den. Däremot informerar Jernhusen om att ledsagningen finns.221 För ett trafikföretag som t.ex. säljer en biljett för blir det mycket dyrt att tvingas betala för en ledsagning. Även Samtrafiken har i uppföljningen framfört att ledsagningen är dyr och att branschen har protesterat mot detta. Kostnaden räknas per ledsagning på varje station, vilket innebär att ledsagningskostnaden för t.ex. en enkel tågresa med ett byte blir 3 gånger . Trafikoperatörerna betalar denna kostnad för var och en av de resenärer som använder ledsagning. Upplägget innebär att resenärer med funktionsnedsättning pekas ut som dyra och att det därmed inte finns några incitament för trafikoperatörerna att försöka få fler resenärer med funktionsnedsättning. Först har trafikoperatörerna höga kostnader för att anpassa tågen och sedan tvingas de dessutom betala för ledsagning för passagerare med funktionsnedsättning. Detta innebär att tågoperatörerna motsätter sig all reklam för ledsagning, medan t.ex. Jernhusen gärna vill sprida kunskap om den ledsagning som erbjuds. Samtrafiken menar att finansieringsmodellen är ett av huvudproblemen som gör att tillgängligheten inte utvecklas. Finansieringen av ledsagningen borde vara mer allmän och generell och inte knytas till enskilda resenärer. Samtrafiken har uppgett att inte vill ha samma finansieringsmodell som finns för ledsagning inom flygtrafiken. Jernhusen har diskuterat med om avgiften skulle kunna läggas in i stationsavgifter eller tågavgifter, men det skulle då bli svårt vad gäller bussarna. har i uppföljningen framfört att när det gäller frågan om ledsagning och möjligheten att lägga in kostnaden för den i banavgiften måste konstateras att banavgifter 220Funktionshindersorganisationer i , intervju . 221På lämnas information om ledsagningen. 5 JÄRNVÄG 2013/14:RFR5 handlar om att nyttja spåret, inte om faciliteter på en station. Man har diskuterat stationsavgifter, men sådana finns enligt inte eftersom en sådan åtgärd skulle skapa monopol där det finns en fri marknad.222 Det finns inte någon lagstiftning som reglerar att trafikföretagen ska betala stationsavgift. Jernhusen uppger dock att trafikföretagen i praktiken betalar en stationsavgift, som beräknas efter hur ofta trafikföretaget använder stationen. De trafikföretag som trafikerar en station får betala stationsavgift till Svenska Reseterminaler AB.223 Summan av en stations hyreskostnader fördelas på trafikföretagen utifrån hur de trafikerar stationen enligt ett system med andelar, där t.ex. fjärrtåg får en större kostnad än regional- och lokaltåg. Jernhusen menar att kostnader för ledsagning skulle kunna vävas in i denna avgift, men ett problem är att alla trafikföretag inte är med i Jernhusens ledsagning och att bussar inte skulle fångas upp av ett sådant system. När det gäller avgifter menar dessutom att det är viktigt att tänka på konkurrensfrågor, t.ex. mellan svenska och utländska trafikföretag. Ett annat problem som har uppmärksammats i uppföljningen är den organisatoriska konstruktionen: Stationsförvaltaren styr och upphandlar ledsagningstjänsten, medan trafikoperatörerna ska betala för ledsagningen. Detta har enligt Samtrafiken lett till protester från trafikoperatörerna som inte har inflytande över kostnaderna. Samtrafiken uppger att de regionala kollektivtrafikmyndigheterna och busstrafiken inte ingår i det nationella ledsagningssystemet på grund av de höga kostnaderna för den ledsagning som har upphandlats av Jernhusen, vilket Samtrafiken menar är ett problem. Jernhusens ledsagningsverksamhet har gått med förlust. Den årliga förlusten på ledsagningen har varierat mellan 1,3 och . och Jernhusen delar på förlusten. En anledning till detta är att uppskattade att antalet ledsagningar skulle öka från 25 000 till 50 000 , men i verkligheten ligger antalet runt 15 000 . Den upphandlade utföraren får dels en fast del, dels en rörlig del. Den fasta delen ska t.ex. täcka kundservice med fast bemanning. I upphandlingen av utförare utgick man från att de fasta kostnaderna skulle delas upp på 25 000– 50 000 ledsagningar. Eftersom antalet ledsagningar inte har blivit så stort har årliga förluster uppstått. har Jernhusen omförhandlat avtalet med , vilket bl.a. betyder att Riksfärdtjänsten har sänkt sitt pris gentemot Jernhusen. Förhoppningen är nu att Jernhusen ska uppnå ett nollresultat eller en liten vinst.224 222Jernhusen AB, intervju , Samtrafiken, intervju , och , intervju . 223Svenska () är ett dotterbolag till . SRAB ska tillhandahålla väntsalar till tåg och i viss mån buss. SRAB hyr väntsalar av Jernhusen och andra fastighetsägare. I hyran ingår värme, städning, bevakning och trygghet. 224Jernhusen AB, intervju , och Samtrafiken, intervju . 2013/14:RFR5 5 JÄRNVÄG Enligt Trafikanalys fungerar ledsagningen olika hos huvudmännen, och samarbetet är inte fullt utbyggt. Trafikanalys menar att det å ena sidan innebär att resenärer i viss mån kan få bättre service än förordningen kräver, t.ex. bokning av tjänsten närmare avresan och assistans mellan olika trafikslag som tåg och buss.