eunbil · H10N2C424F · 2013-12-10 00:00:00 — Ju2013/676/EU Kommenterad dagordning för rådets möte (rättsliga och inrikes frågor) Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning. Godkännande av A-punktslistan (Sr , Sr ) Det har ännu inte presenterats någon A-punktslista. Förslag till och rådets förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (allmän uppgiftsskyddsförordning) [första behandlingen](Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet ska hålla en orienteringsdebatt kring regleringen om behörig tillsynsmyndighet vid gränsöverskridande ärenden. Den viktigaste EU-rättsakten på dataskyddsområdet är det s.k. dataskyddsdirektivet som antogs 1995. Direktivet syfte är dels att skydda fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter i samband med behandling av personuppgifter, dels att underlätta ett fritt flöde av personuppgifter mellan medlemsstaterna. Dataskyddsdirektivet har i svensk rätt genomförts genom personuppgiftslagen och ett antal särregleringar i förhållande till denna lag, t.ex. patientdatalagen och kustbevakningsdatalagen. presenterade kommissionen ett förslag till en genomgripande reform av om skydd för personuppgifter. Förslaget innebär bl.a. att dataskyddsdirektivet ska ersättas av en allmän dataskyddsförordning. Förslaget till förordning har därefter förhandlats i behörig rådsarbetsgrupp. Förslaget behandlades vid RIF-råden och . Rådet uttalade då bl.a. sitt stöd för att införa en riskbaserad ansats i regleringen samt för att skapa flexibilitet för den offentliga sektorn. Ministrarna har också gett stöd till en utvidgning av det s.k. hushållsundantaget. Vid diskuterades vissa nyckelfrågor som ordförandeskapet identifierat efter den första läsningen av förordningen. Inför rådsmötet arbetade ordförandeskapet även om stora delar av förslaget, bl.a. för att införa en mer riskbaserad ansats och för att skapa flexibilitet för den offentliga sektorn i regleringen. Dessutom införde ordförandeskapet efter förslag från bl.a. en särskild artikel om tillgång till allmänna handlingar, vilket är mycket positivt. kunde ställa sig bakom många av de ändringar som föreslogs eftersom dessa gick i rätt riktning ur ett svenskt perspektiv. Vid det informella ministermötet för rättsliga och inrikes frågor diskuterades den s.k. mekanismen för enhetlighet, dvs. den del av regleringen som syftar till att säkerställa en konsekvent och enhetlig tillämpning av dataskyddsreglerna inom EU. Vid nu aktuellt rådsmöte är avsikten att hålla en orienteringsdebatt kring regleringen om behörig tillsynsmyndighet vid gränsöverskridande ärenden. Enligt huvudregeln har tillsynsmyndigheten behörighet att utöva tillsyn över all personuppgiftsbehandling som sker på den egna medlemsstatens territorium. Kommissionen har föreslagit ett undantag från detta genom en s.k. one-stop-shop-mekanism. Kommissionens förslag innebär att om en personuppgiftsansvarig, t.ex. ett företag, är etablerad i flera medlemsstater ska tillsynsmyndigheten i den medlemsstat där den huvudsakliga etableringen finns vara behörig att utöva tillsyn över all företagets uppgiftsbehandling, oavsett i vilket land behandlingen äger rum. Både det irländska och det litauiska ordförandeskapet har därefter föreslagit justeringar i denna reglering. Se vidare i bifogad promemoria. (ev.) Förslag till och rådets direktiv om straffrättsligt skydd av euron och andra valutor mot penningförfalskning och om ersättning av rådets rambeslut /383/RIF [första behandlingen] (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet ska nå en överenskommelse om allmän inriktning. presenterade kommissionen förslaget till direktiv om straffrättsligt skydd av euron och andra valutor mot förfalskning, som föreslås ersätta rambeslutet /383/RIF som har genomförts i (prop. 2000/2001:40 Penningförfalskning m.m.). Förslaget innehåller bestämmelser om kriminalisering av penningförfalskning och distribution av falska pengar, liksom av anstiftan, medhjälp och försök till sådana brott. Vidare föreskrivs skärpta lägsta maximistraff för vissa brott. I övrigt innehåller förslaget regler om ansvar och sanktioner för juridiska personer, tillhandahållande av tvångsmedel vid utredning av misstänkt penningförfalskning samt skyldighet att överlämna falska eurosedlar och euromynt till analysmyndigheten för analys och spårning. Se vidare i bifogad promemoria. = Förslag till rådets förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten [första behandlingen] = Förslag till och rådets förordning om Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust) [första behandlingen] Föredragning av kommissionen och riktlinjedebatt Avsikten med behandlingen i rådet Presentation och riktlinjedebatt. Förordning om europeisk åklagarmyndighet presenterade kommissionen det nu aktuella förslagettill förordning om att inrätta en europeisk åklagarmyndighet. Det första förhandlingstillfället i rådsarbetsgruppen för straffrättsligt samarbete äger rum . Enligt dagordningen är syftet med den aktuella behandlingen i rådet att kommissionen ska presentera förslaget och att det ska ske en riktlinjedebatt. Ordförandeskapet har dock inte preciserat några särskilda frågeställningar som rådet ska diskutera. presenterade kommissionen det nu aktuella förslaget till förordning om Eurojust. Förordningen ska reglera verksamheten i det nya , som helt och hållet ska ersätta det Eurojust som inrättades genom det ursprungliga beslutet . Förordningen ersätter och upphäver de tre tidigare rådsbesluten avseende Eurojust. Förslaget till förordning förhandlas i rådsarbetsgruppen för straffrättsligt samarbete och det första förhandlingstillfället ägde rum . Enligt dagordningen är syftet med den aktuella behandlingen i rådet att kommissionen ska presentera förslaget och att det ska ske en riktlinjedebatt. Se vidare i bifogad promemoria. Övriga frågor (Sr , Sr ) = Information från ordförandeskapet om aktuella lagstiftningsförslag Avsikten med behandlingen i rådet Information från ordförandeskapet om aktuella lagstiftningsförslag. Ordförandeskapet har ännu inte meddelat något om dagordningspunktens innehåll. Godkännande av A-punktslistan (Sr , Sr ) Det har ännu inte presenterats någon A-punktslista. Övriga frågor (Sr , Sr ) Övriga frågor (Sr , Sr ) = Information från ordförandeskapet om aktuella lagstiftningsförslag Avsikten med behandlingen i rådet Information från ordförandeskapet om aktuella lagstiftningsförslag. Ordförandeskapet har ännu inte meddelat något om dagordningspunktens innehåll. Tillfälliga arrangemang för värdskapet för Europeiska polisakademin (Cepol) (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Vid rådets möte för rättsliga och inrikes frågor kommer medlemsstaternas ministrar att diskutera frågan om ett nytt säte för CEPOL under lunchen. Ordförandeskapet hoppas att medlemsstaterna ska komma överens om att den kandidat som får flest röster vid lunchen ska utses. Ett förslag till beslut om nytt säte kommer sedan att presenteras och beslutas i rådet . EU:s polisakademi CEPOL är lokaliserat i Bramshill, i enlighet med artikel 4 i rådets beslut /681/RIF om inrättande av den Europeiska . har beslutat att CEPOL måste lämna Bramshill . har bett medlemsstaterna att nominera nya säten. , , , , , och har anmält intresse. pågår i rådet förhandlingar om ett förordningsförslag om inrättande av en EU-byrå för samarbete och utbildning i brottsbekämpning. En viktig del i förordningsförslaget är att Europol och CEPOL föreslås slås ihop till en myndighet. Förordningen skulle ersätta både rådsbeslutet om inrättande av Europol och rådsbeslutet om inrättande av CEPOL. Den nya myndigheten skulle ha sitt säte i nuvarande lokaler i , . Fram tills den förordningen är färdigförhandlad kommer det nya CEPOL-sätet att betraktas som tillfälligt säte för CEPOL. Eftersom en majoritet medlemsstater motsätter sig en sammanslagning av är det troligt att det säte som utses till tillfälligt säte även kommer att bli det nya permanenta sätet om CEPOL fortsätter att vara en självständig . Se vidare i bifogad promemoria. Frågor som rör den fria rörligheten för personer = Interimsrapport från kommissionen (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Det har inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. Skrivelse från , , och inrikesministrar behandlad vid samråd med EU-nämnden:den 31 maj 2013 behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Information till SfU Frågan om fri rörlighet för EU-medborgare och deras familjemedlemmar diskuteras i olika sammanhang. I ett brev hänvisar ansvariga ministrar i UK, NL, AT och DE till ökade kostnader för skolgång, sjukvård, boende och försörjningsstöd i de MS som tar emot EU-medborgare. De anser att det saknas effektiva sanktioner för att motarbeta missbruk. På initiativ av de fyra brevskrivarna sattes frågan på dagordningen för . Ordföranden hänvisade frågan till expertgruppen för fri rörlighet (FREEMO). uppmanades att lämna in uppgifter och statistik om arten och omfattningen av det påstådda missbruket av den fria rörligheten. Kommissionen avser nu att avge en interimsrapport mot bakgrund av den information som MS har gett in. Den slutliga rapporten presenterar kommissionen på . : Skydd av flyktingar, den senaste händelseutvecklingen Avsikten med behandlingen i rådet Kommissionen, Frontex och EASO inbjuds att ge en uppdaterad bild av läget i . Fokus för presentationerna förväntas vara på migrationsströmmarna i regionen samt till EU. Ministrarna inbjuds att fokusera på detta i den efterföljande diskussionen. Det har inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. behandlad vid samråd med och information till Situationen i har utvecklats värsta flyktingkatastrof. faller minst 5 000 människor offer för våldet i och i genomsnitt lämnar 6 000 personer landet . Syriska flyktingar som registrerats eller väntar på att registreras av () i grannländerna uppgår till över 2,1 miljoner. Majoriteten av dessa befinner sig i (765 000), (525 000), (495 000) och (195 000). Antalet interna flyktingar i uppskattas vara närmare 5 miljoner och ca 7 miljoner bedöms vara i behov av humanitär nödhjälp i landet. Enligt UNHCR:s senaste prognos kommer 3,5 miljoner människor ha flytt från och uppskattningsvis 6,5 miljoner kommer vara flyktingar inom landets gränser. Sammantaget skulle detta innebära att närmare hälften av befolkning skulle vara på flykt . har SE avsatt mer än till det syriska folket varav är avsatta till att hantera den akuta humanitära krisen i och dess grannländer. Det samlade svenska stödet till UNHCR uppgick till . Stödet gjorde SE till den tredje största bilaterala givaren till UNHCR (efter och ). Enligt statistik från har närmare 50 000 syriska medborgare sökt asyl i sedan krisens inleddes . och är fortfarande de primära destinationsländerna. (t.o.m. v. 38) har 8 838 syriska medborgare sökt asyl i . sökte 7 814 syriska medborgare asyl i . Antalet asylsökande syrier har därmed ökat markant . meddelade i ett rättsligt ställningstagande att personer från som beviljas uppehållstillstånd i av skyddsskäl i normalfallet ska ges permanent uppehållstillstånd. Frågan om EU:s möjligheter att ge stöd på har aktualiserats. Kommissionen har därför presenterat ett förslag till utformningen av ett regionalt skyddsprogram i , och . Syftet med skyddsprogrammet ska vara att förbättra skyddskapaciteten i värdländerna och stärka skyddet av flyktingar där genom att erbjuda varaktiga lösningar (de tre varaktiga lösningarna är återvändande, integration i värdlandet eller vidarebosättning i ett tredje land). Vidare ska programmet stödja en socioekonomisk utveckling i värdländerna som gynnar både flyktingar och landets egen befolkning. Det är viktigt att EU och dess medlemsstater fortsätter att ge stöd till UNHCR och andra organisationer som är involverade i det humanitära arbetet i regionen. De syrier som kommer till EU måste beredas tillgång till asylprocessen och mottas i enlighet med EU:s asyllagstiftning och andra internationella åtaganden på området. Vidarebosättning av syriska flyktingar är ett sätt att dela ansvaret med grannländerna till . Ett regionalt skyddsprogram (RPP) kan också vara ett sätt att ge stöd till länderna i regionen. = Information från kommissionen (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Under dagordningspunkten förväntas Kommissionen ge en återrapportering från ett första möte som hölls . Det har inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. Faktapromemoria 2011/12:FPM 118 - Meddelande om ökad solidaritet inom EU på asylområdet, Rådsslutsatserna av (doc 7485/12). behandlad vid samråd med och information till : - Solidaritet är en viktig fråga när det gäller utvecklandet av det gemensamma europeiska asylsystemet. I Stockholmsprogrammet framgår att mekanismer för att frivilligt och samordnat dela ansvaret mellan EU:s medlemsstater ytterligare bör analyseras och utvecklas. Som ett led i detta ger rådslutsatserna av en översikt av vilka åtgärder som finns tillgängliga för att stärka solidariteten. De beskriver praktiska verktyg för solidaritet som kan användas för såväl allmän hantering av asylfrågor, som i krissituationer då ett medlemsland står inför akuta flyktingströmmar. Bl.a. omnämns en mekanism för tidig varning i Dublinförordningen, stärkt samarbete mellan europeiska stödkontoret för asylfrågor (EASO)och Frontex, det fortsatta arbetet med det framtida finansiella ramverket, omplacering inom EU av personer som beviljats skydd, gemensam handläggning av asylansökningar, stärkt samarbete vid återvändande och förstärkt samarbete med ursprungs- och transitländer. initierade kommissionen ett pilotprojekt (EUREMA) för omfördelning av personer som beviljats skydd på till andra medlemsstater på frivillig basis. I den första fasen omplacerades 227 personer till sju medlemsstater (deltog ej i projektet). I rådslutsatserna uppmanas kommissionen att med stöd av , andra berörda medlemsstater och EASO genomföra en fullständig utvärdering av pilotprojektet. Någon fullständig utvärdering har kommissionen inte genomfört, däremot publicerade EASO en rapport om projektet . I samband med framtagandet av rapporten distribuerade EASO frågor om projektet till samtliga MS. I rapporten konstaterade EASO att det rådde delade meningar bland medlemsstaterna huruvida en omplaceringsmekanism var ett användbart solidaritetsverktyg eller inte. Någon uppföljning av den andra fasen i pilotprojekten (EUREMA-fas 2) som pågick har ännu inte genomförts. välkomnar information och återrapportering från kommissionen gällande mötet . Generellt anser att fokus ska vara på kapacitetsbyggande insatser när det gäller solidaritet inom EU på asylområdet. Ett välfungerande gemensamt europeiskt asylsystem med en lagstiftning på hög nivå, där alla medlemsstaters nationella system är i linje med den gemensamma lagstiftningen och där asylsökande får sin ansökan prövad på ett likvärdigt sätt, är den viktigaste garantin för solidaritet. stödjer inte ett förslag som innebär inrättande av en omplaceringsmekanism innan behovet av en sådan utretts och analyserats ordentligt. Övriga frågor (Sr , Sr )