eunbil · H00N2BAFBC · 2013-01-01 00:00:00 — Rådets möte (miljö) Dagordningspunkt: 5 (a) och (b) Rubrik: Uppföljning av konferens om hållbar utveckling ("Rio+20"): a) En övergripande agenda för tiden Antagande av rådets slutsatser b) Kopplingar mellan rapporten från FN:s generalsekreterares högnivågrupp om utvecklingsagendan för perioden och utarbetandet av hållbara utvecklingsmål Dokument: 10209/1/13, 10229/13 dokument: KOM(2013)92 – Ett anständigt liv för alla: Att avskaffa fattigdom och ge världen en hållbar framtid; Faktapromemoria 2012/13:FPM86. behandling i 5a): I och med att rådsslutsatserna bekräftades vid FAC har rådsslutsatserna (punkt 5 a) behandlats i . behandling i 5b): Nej Bakgrund 5(a) - Kommissionen antog i meddelandet Ett anständigt liv för alla: Att avskaffa fattigdom och ge världen en hållbar framtid. Rådsslutsatserna har tagits fram med utgångspunkt i meddelandet och bekräftades av biståndsministrarna () och förväntas bekräftas av miljöministrarna innan de antas av rådet för allmänna frågor (GAC) . Rådsslutsatserna anger EU:s preliminära position och grundvärderingar som ska vara vägledande för EU:s agerande i kommande FN-förhandlingar. Rådsslutsatserna understryker bland annat att det starka sambandet mellan fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling bör hanteras på ett integrerat sätt. Rådsslutsatserna betonar även vikten av en hållbar förvaltning av naturresurser samt medlemsländernas ansvar för att implementera slutdokumentet från Rio+20 The Future We Want, inklusive implementeringen av det 10-åriga ramverket av program för hållbar konsumtion och produktion. 5 (b) - FN:s generalsekreterare tillsatte en högnivåpanel, Milleniemålspanelen, med syfte att ge rekommendationer för utformningen av utvecklingsagendan . Panelen överlämnade sin rapport till FN:s generalsekreterare . Panelens slutsatser ska föda in i den rapport som generalsekreteraren ska presentera för . I stora drag har panelen varit enig i sina rekommendationer, såsom vikten av en universell agenda för alla världens länder som behandlar både miljömässiga, sociala och ekonomiska utmaningar. Panelen rekommenderar att post 2015-ramverket ska sträva mot att utrota extrem fattigdom i alla dess former och att agendan ska vila på ett globalt partnerskap. Rapporten innehåller en uppsättning mål. Biståndsminister, som sitter i panelen i personlig kapacitet, har bland annat verkat för att lyfta fram god samhällsstyrning, frihet från våld, jämställdhet samt sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. har även lyft mänskliga rättigheter, migration och vikten av att integrera klimat i agendan. Vid om hållbar utveckling i enades länderna om att tillsätta en arbetsgrupp för att ta fram globala hållbarhetsmål (Sustainable Development Goals, SDG). Gruppen inrättades formellt i generalförsamlingen . I gruppen ingår 30 medlemmar fördelade mellan FN:s regionala grupper. Arbetsgruppen ska senast, inkomma med förslag på globala hållbarhetsmål för generalförsamlingens övervägande. har en arbetsplan tagits fram med förslag på konkreta teman, bland annat livsmedelsförsörjning, vatten och sanitet, hälsa och befolkningsdynamik. Ordförandeskapet har inför rådsmötet skickat ut nedan tre frågor för att strukturera diskussionen. Frågorna tar sin utgångspunkt i Milleniemålspanelens rapport. Reflekterar de illustrativa målen och delmålen som föreslås i rapporten fullvärdigt de tre dimensionerna av hållbar utveckling? Finns det andra prioriterade områden som bör tas i akt? Hur kan utformningen av globala hållbarhetsmål (SDGs) och post-2015 utvecklingsagendan bäst integreras ? Hur kan EU och dess medlemsstater bidra till detta t.ex. SDG-arbetsgruppens (OWG SDG) möten eller vid översynen av Millennimålen och den politiska högnivå forumet (HLPF) ? Rapporten innehåller ett antal rekommendationer för genomförandet av post-2015 agendan, bland annat inrättandet av ett globalt politiskt högnivåforum för att se över framstegen med genomförandet, regionala granskningsmekanismer och ett globalt partnerskap för datautveckling. Vad är ministrarnas synpunkter på detta tillvägagångssätt för genomförandet? Rättslig grund och beslutsförfarande Rådsslutsatser antas med konsensus. Svensk ståndpunkt 5 (a) - Regeringen anser att rådsslutsatserna är väl balanserade och lyfter fram viktiga prioriteringar för post 2015-agendan. Regeringen välkomnar att miljörådet bekräftar rådsslutsatserna som anger grundläggande principer inför de FN-förhandlingar som ska leda fram till en ny dagordning för global utveckling . Rådsslutsatserna avspeglar väl kommissionen meddelande och reflekterar i stort sätt regeringens prioriteringar. Regeringen stödjer de principer som föreslås som EU:s utgångspunkt inför förhandlingarna utan att förekomma eventuella målskrivningar. har fått gehör för ett flertal synpunkter på rådsslutsatserna. Det gäller bland annat bland annat att skrivningar om demokrati, mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning, jämställdhet och fred och säkerhet har stärkts. Andra viktiga områden som har verkat för är: biologisk mångfald, ekosystemtjänster, nationellt ansvarsutkrävande, samstämmighet mellan olika politikområden (Policy Coherence for Development) och ett brett partnerskap för genomförande. har också verkat men inte fått gehör för, att bland annat kemikalier och migration tas upp i rådsslutsatserna som ett exempel på viktiga områden att inkludera i ett kommande ramverk. har tillsammans med , , och verkat för starkare skrivningar om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Övergripande ståndpunkter för ett post-2015 ramverk Regeringen vill verka för ett övergripande ramverk där fattigdomsutrotning och hållbar utveckling (ekonomisk, social och miljömässig) integreras och uttrycks i en uppsättning universella mål där individen står i centrum. Målen bör agera som drivkrafter för inkluderande och hållbar utveckling. Översynen av millenniemålen och de framtida hållbarhetsmålen (SDGs) ska tillsammans utmynna i en uppsättning universella mål för global hållbar utveckling och fattigdomsutrotning. Mål ska vara tillämpbara i samtliga länder och därmed alla länders ansvar. Regeringen anser att ansvarsutkrävande på nationell nivå är ett måste. Regeringen anser att det inte är möjligt att avskaffa fattigdom och säkerställa ett anständigt liv för alla om man inte beaktar klimatförändringar, global miljömässig hållbarhet, jordens resurser och vice versa. bör integrera de tre dimensionerna av hållbar utveckling (social, ekonomisk och miljömässig) och grundläggande mänsklig utveckling. Bland annat hållbar förvaltning och användning av naturresurser, hantering av klimatförändringar och förlust av biologisk mångfald, ekosystems tjänster, drivkrafter för hållbar och inkluderande tillväxt, inklusive öppna marknader, öppna ekonomier, migration, hållbar konsumtion och produktion, samt jämlikhet, jämställdhet och rättvisa, mänskliga rättigheter, fred och säkerhet. Regeringen anser att millenniedeklarationen och därmed respekten för mänskliga rättigheter bör stå som grund för den framtida dagordningen. Målsättningen bör vara att alla länder gemensamt eftersträvar att alla människor ska få ett minimum av social- och ekonomisk trygghet och socialt skydd i form av utbildning, hälsa, sexuell och reproduktiv hälsa (SRHR), livsmedelsförsörjning, rent dricksvatten etc. partnerskap är en nödvändig förutsättning för global hållbar utveckling. Det civila samhället, den privata sektorn, företag och stiftelser, bör alla bidra till att bygga den framtida globala dagordningen post 2015. Samstämmighet mellan olika politiska områden bidrar till hållbar utveckling och bör eftersträvas (PGU). 5 (b) - Regeringen vill framhålla vikten av att alla processer och bidrag, inklusive Milleniemålspanelens rapport, slutsatser från de FN-konsultationer som äger rum (nationella och tematiska), kommande översynen av milleniemålen () och förslag på globala hållbarhetsmål från SDG-arbetsgruppen, förs samman och mynnar ut i ett nytt ramverk för global utveckling . Regeringen vill se ett ramverk för global utveckling med en uppsättning universella mål som är relevanta för alla länder och integrerar de tre dimensionerna för hållbar utveckling (social, ekonomisk och miljömässig). inställning har ingen formell roll vid bekräftande/antagandet av rådsslutsatser. Förslaget Rådsslutsatserna anger EU:s preliminära position och grundvärderingar som ska vara vägledande för EU:s agerande i kommande FN-förhandlingar. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Rådsslutsatserna innehåller inga lagstiftningsförslag och bedöms därför inte ha konsekvenser på svenska regler. Ekonomiska konsekvenser Rådsslutsatserna har ingen budgetär konsekvens för .