rir · H1B59 · 2013-05-28 00:00:00 — Den multilaterala granskningen som deltar i kommer dock att ta upp Arktiska rådets funktion och uppbyggnad. Publiceringen av den multilaterala rapporten är beräknad till . GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Granskningen handlar om utbytet av medlemskap i – om arbete i rådet utgår från transparenta prioriteringar, samt om det finns en fungerande process i för att tolka och eventuellt omsätta rådets rekommendationer i konkreta åtgärder. Som framgått ovan har klimatfrågan valts ut som exempel på prioriteringar för . Granskningen omfattar perioden fram till slutet av ordförandeskap i , . utgångspunkt är att det ingår i politiska åtagande att ha en fungerande process för att ta hand om rekommendationerna från – att prioritera mellan dem och att i relevanta fall sätta in åtgärder. Avgörande för bedömning är att det finns en process, inte hur den närmare bestämt ser ut. gör inga bedömningar av vilka frågor som bör prioriteras inom ramen för det arktiska samarbetet, varken när det gäller svenska initiativ gentemot rådet, eller rådets rekommendationer till . Regeringens prioriteringar bör dock tydligt framgå av relevanta dokument. gör inte heller någon bedömning av utformningen av avtal inom ramen för . Bedömningen handlar i det senare fallet endast om hur regeringen har kommunicerat innebörden av avtal som regeringen beskriver som juridiskt bindande. En annan viktig funktion som rådet har är som forum för samtal mellan medlemsländerna. Detta är en funktion som på kort sikt inte utmynnar i några tydliga, avläsbara resultat och den omfattas inte av granskningen. 1.6Preciseringar av centrala begrepp Det finns ingen entydig definition av det som benämns . Området kännetecknas av att det består av en ocean () som är omgiven av suveräna stater. I samband med att inrättades 1996 antog dess medlemmar en gemensam politisk definition av : allt område norr om och de tillhörande åtta arktiska staterna, det vill säga /, , , , , , och utgör Arktis.29 Långlivade klimatpåverkande ämnen – växthusgaser De gaser som i första hand påverkar klimatet och den globala uppvärmningen är så kallade långlivade klimatgaser, framför allt koldioxid. 29 strategi för den arktiska regionen (2011). I ARKTISKA RÅDET – EFFEKTIVT UTBYTE AV MEDLEMSKAPET? De globala koldioxidutsläppen orsakas till största delen av förbränning av fossila bränslen, men även förändrad markanvändning, som avskogning, bidrar till ökad halt av koldioxid i atmosfären. Koldioxid är långlivad i atmosfären och påverkar klimatet under en mycket . I utgör koldioxid av utsläppen av växthusgaser.30 Forskningen om pekar på ett samband mellan utsläpp av så kallade kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar och negativa klimateffekter. Ett sådant klimatämne är black carbon, (sot), som genom framför allt vedeldning samlas på snö och is i och drar åt sig solvärme. Även dieselförbränning bidrar till sotutsläpp. Till de kortlivade klimatpåverkande luftföroreningarna räknas också bland annat troposfäriskt ozon och metan. När sot samlas i isen ökar takten på isens avsmältning. Till skillnad från koldioxidutsläpp lagras dock sot i atmosfären, och det finns metoder för att minska sothalten i luften. I rapporten används kortlivade klimatämnen/klimatgaser synonymt med kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar. För black carbon används genomgående termen sot. 30 Miljöportalen (2013). GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT är ett mellanstatligt forum är ett mellanstatligt forum och det enda politiska samarbetsorganet för arktiska frågor där samtliga länder i området norr om ingår. Medlemmar är de åtta arktiska staterna , , , , , , och . är ett av få internationella samarbetsorgan som har representanter för ursprungsfolk som permanenta deltagare.31 Ursprungsfolken har dock inte samma rättigheter som de arktiska staterna vad gäller beslutsfattande i rådet.32 Utöver medlemsstaterna och de permanenta deltagarna finns även 32 observatörer i . Dessa utgörs av tolv länder, samt ideella och internationella organisationer.33 Observatörerna har rätt att delta i rådets formella möten och kan, om ordföranden tillåter, göra presentationer eller inlägg i relevanta frågor. 2.1.1Arktiska rådets huvudsyften är att skydda den arktiska miljön och att verka för hållbar utveckling Arktiska rådets huvudsyften är att skydda den arktiska miljön och att verka för en hållbar utveckling av regionen för att förbättra de arktiska invånarnas välstånd.34 är inte grundat på något rättsligt bindande avtal. Rådet har sitt ursprung i ett samarbete mellan de arktiska staternas miljöministrar, den så kallade Rovaniemiprocessen. Samarbetet ledde till en deklaration om att skydda den arktiska miljön, Arctic Environmental Protection Strategy.35 bildades formellt i och med Ottawadeklarationen , men genom de tidigare överenskommelserna har samarbetet varit inriktat mot miljöfrågor . har även andra frågor kommit upp på dagordningen i Arktiska 31Sex ursprungsfolk är representerade som permanenta deltagare i . En av dessa är , som representerar samer i , , och . 32Rätten till beslutsfattande har enbart de arktiska staterna och de permanenta deltagarna involveras i den processen. , (2013). 33Av de tolv länderna valdes sex in i samband med Arktiska rådets möte i : , , , , och . 34Sveriges strategi för den arktiska regionen (2011), s. 48. 35Frequently asked questions, (2013). I ARKTISKA RÅDET – EFFEKTIVT UTBYTE AV MEDLEMSKAPET? rådet, främst sådana som rör näringslivsintressen. Enligt Ottawadeklarationen har mandat att hantera alla frågor, utom militär säkerhet36. fattar beslut genom konsensus leds av utrikesministrarna från respektive medlemsland, som träffas på utrikesministermöten . Ordförandeskapet roterar mellan medlemsländerna i samband med dessa möten.37 Mellan utrikesministermötena leds arbetet av en ämbetsmannakommitté, som träffas minst . Ordförandelandet leder både utrikesministermötena och mötena i ämbetsmannakommittén.38 Arktiska rådets formella beslut fattas på utrikesministermötena, genom konsensusbeslut. 2.1.3Arbetet i Arktiska rådets arbetsgrupper – så formas de vetenskapliga rapporterna Verksamheten i bedrivs i huvudsak av sex arbetsgrupper, som bemannas med experter från fackdepartement, myndigheter och forskningsinstitutioner. Arbetsgrupperna tillsätter projekt, program och expertgrupper efter beslut av ämbetsmannakommittén. pågår ca 80 olika projekt i Arktiska rådets arbetsgrupper.39 Grupperna har egna sekretariat och arbetssätten skiljer sig delvis åt. En central del av arbetet är att initiera och producera vetenskapliga rapporter. Det handlar om projekt av varierande storlek, med upp till 300 forskare och experter involverade. Arbetsgrupperna har olika inriktning, men frågorna som hanteras handlar huvudsakligen om effekter av klimatförändringar på den arktiska regionen, samt miljöskyddsfrågor.40 Arbetsgruppen Arctic Monitoring & Assessment Programme (AMAP) till exempel, arbetar specifikt med kortlivade klimatämnen och deras effekter på den arktiska regionen.41 Arbetet i gruppen ACAP, Arctic Contaminants Action Programme, handlar i huvudsak om strategier för att hantera farligt avfall. I CAFF, Conservation of Arctic and Fauna, är i stället biologisk mångfald den centrala frågan. 36Mejl från företrädare för ordförandeskap i , . 37Efter tar över ordförandeskapet –2015 och därefter 2015–2017. 38Ordförandelandet leder även mötena i arbetsgruppen för hållbar utveckling, SDWG. 39Preliminära resultat från den multilaterala granskningen. 40Sustainable () är undantaget. Gruppens huvudsakliga frågor handlar om den mänskliga dimensionen och anpassning av levnadsförhållandena i . SDWG skiljer sig också åt genom att delegaterna i den gruppen inte är experter, utan anställda vid utrikesdepartementen. SDWG är vidare den enda arbetsgrupp där ordförandeskapet följer Arktiska rådets roterande ordförandeskap. Intervju med företrädare för ordförandeskap i , . 41Det finns även en tillfällig projektgrupp, så kallad task force, under ämbetsmannakommittén, som arbetar med detta område. Se avsnitt 2.3.3 nedan. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT I figur 2 nedan illustreras hur arbetsgrupperna förhåller sig till övriga delar av Arktiska rådets institutionella struktur.42 Figur 2: Arktiska rådets institutionella struktur Som figur 2 visar bedrivs även arbete i tillfälliga projektgrupper (så kallade task forces) och i expertgrupper. Sådana grupper kan initieras och styras av ämbetsmannakommittén, eller ligga under någon av arbetsgrupperna. Flera av de vetenskapliga rapporterna från har fått stor uppmärksamhet. Bland dessa kan nämnas Arctic Climate Impact Assessment och Snow, Water, Ice and Permafrost in the Arctic (SWIPA): Climate Change and the Cryosphere. Båda handlar om effekterna av klimatförändringarna på och har tagits fram inom ramen för AMAP:s arbete. Även rapporten om sjöfart i , Assessment, framtagen av arbetsgruppen Protection of the Arctic (PAME) har lyfts fram av företrädare för departement och myndigheter som en framgångsrik rapport.43 42För mer information om arbetsgrupperna, se bilaga 1. 43Intervjuer med företrädare för ordförandeskap i , , , respektive med företrädare för . I ARKTISKA RÅDET – EFFEKTIVT UTBYTE AV MEDLEMSKAPET? 2.2.1Utrikesministermötena utmynnar i rekommendationer till medlemsländerna Arbetet i Arktiska rådets arbetsgrupper resulterar vanligen i vetenskapliga rapporter. Med dessa som grund lämnar rekommendationer till medlemsstaterna. Rekommendationerna växer fram i flera steg: I den vetenskapliga rapporten presenteras viktiga iakttagelser, så kallade key findings. Utifrån dessa lämnar arbetsgrupperna rekommendationer till ämbetsmannakommittén, som i sin tur diskuterar och justerar dessa innan rekommendationer lämnas till utrikesministermötet, som äger rum . Efter varje ministermöte publicerar en så kallad ministerdeklaration, och i denna anges de formellt beslutade rekommendationerna från rådet. Ministerdeklarationerna är inte juridiskt bindande men förpliktigar politiskt Rekommendationerna i ministerdeklarationerna riktar sig till medlemsländerna i och syftar till att implementeras nationellt av respektive regering. Besluten i fattas med konsensus. Även om rekommendationerna inte är juridiskt bindande, så är de politiskt förpliktigande. 2.2.2Avtal om sjöräddning och oljeberedskap inom ramen för Vid ministermötet i undertecknade utrikesministrarna ett avtal om samverkan vid sjö- och flygräddning i , Agreement on Cooperation on Aeronautical and Search and Rescue in the Arctic. Avtalet beskrivs av regeringen som rättsligt bindande för organisationens medlemsländer.44 Avtalet om sjö- och flygräddning var enligt företrädare för ett konkret resultat av den vetenskapliga rapporten om sjöfart, Assessment, som pekade ut bristande räddningskapacitet i som ett problem.45 I sjöfartsrapporten anmärktes också på bristen på koordinering när det gäller räddningsmöjligheter vid oljeutsläpp. Förhandlingen om ett avtal om beredskap vid en oljeolycka påbörjades under det svenska ordförandeskapet.46 Utrikesministrarna undertecknar avtalet vid ministermötet i i maj 2013.47 44Sjöräddning klubbades på Arktismöte, , 2011. Även beskriver avtalet som det första bindande avtalet som tagits fram inom ramen för . Task force on Search and rescue, , 2011. 45Mejl från företrädare för ordförandeskap i , . Rapporten togs fram inom ramen för arbetsgruppen Protection of the Arctic , PAME. 46Hellberg (2011). 47Detta äger rum efter avslutat granskningsarbete. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT är ordförande i , . Utrikesministermötet i markerar slutet på ordförandeskap. Regeringen har det yttersta ansvaret för medlemskap i . Ett antal departement och myndigheter är inblandade i Arktiska rådets verksamhet. Huvudansvaret för verksamhet i och för ordförandeskapet ligger på . 2.3.1Utrikesdepartementet har huvudansvaret för verksamheten i och för ordförandeskap Inför ordförandeskap i beslutade regeringen att upprätta ett tillfälligt sekretariat för ordförandeskapsperioden –2013 på . På sekretariatet arbetar totalt fem personer, varav en är ordförande i ämbetsmannakommitté. innehar de formella posterna i , leder ordförandeskap och sköter förhandlingar och beslutsfattande under utrikesministerns ledning. Sakfrågorna bereds på nationell nivå, tillsammans med berörda fackdepartement och myndigheter. har en viktig roll i Arktiska rådets arbete, genom att den stora majoriteten frågor som rådet hanterar ligger inom miljö- och klimatområdet.48 I flera andra internationella miljösamarbeten innehar de formella posterna och ansvaret för förhandlingar, styrning och samordning.49 Så är dock inte fallet i , där miljöministrarna inte är jämställda utrikesministrarna. Detta visar till exempel miljöministermötet som arrangerades av i februari 2013.50 På grund av att medlemsländerna inte kan enas om miljöministrarnas roll i kunde mötet inte klassas som ett formellt möte inom ramen för rådet.51 Detta trots att det var rådets frågor som diskuterades och att bjöd in i egenskap av ordförande. roll är att ge stöd till i Arktiska rådets klimat- och miljöfrågor. Departementet finns också representerat i Arktiska rådets 48 Enligt uppgift vid intervju med företrädare för handlar det om av frågorna. 49 Exempelvis i Östersjösamarbetet HELCOM. 50 samlades miljöministrarna från samtliga medlemsländer i för att på svenskt initiativ diskutera klimatförändringarna i . 51 Mejl från företrädare för ordförandeskap i , . I ARKTISKA RÅDET – EFFEKTIVT UTBYTE AV MEDLEMSKAPET? arbetsgrupper, direkt eller genom någon av de underliggande myndigheterna.52 Även Försvars-, Utbildnings-, Närings- och Landsbygdsdepartementet arbetar med Arktiska rådets frågor genom stöd till , eller genom deltagande i Arktiska rådets arbetsgrupper. Uppställningen nedan visar de departement och myndigheter som är involverade i arbetet med . -Havs- och vattenmyndigheten -Myndigheten för samhällsskydd och beredskap 2.3.2Regeringsuppdrag med koppling till Två myndigheter har i regleringsbreven fått i uppdrag att bistå under ordförandeskapet i : (under Landsbygdsdepartementet) och (under ). Det senare har återrapporteringskrav vad gäller dessa stödinsatser även 2013. har i regleringsbrevet fått i uppdrag att redovisa myndighetens underlag och insatser i arbetet med kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar. Det handlar dels om nationellt arbete, dels om internationellt sådant, bland annat inom Arktiska rådet.53 52Tre ambassadörer är knutna till : en för klimat, en för miljö och en för hav. Miljöambassadören har blivit utsedd att leda en så kallad högnivågrupp som ska arbeta vidare med den kompromiss om sot som slöts vid miljöministermötet i . 53Regleringsbrev för avseende . Andra myndigheter har också fått uppdrag med koppling till , dock utan att omnämns. Exempelvis ska bidra till att kunskapsunderlag och kostnadseffektiva åtgärdsförslag tas fram för långsiktig förvaltning och anpassning av arktiska samhällen och miljöer till ett förändrat klimat och till ökat tryck från sjöfart, turism och andra kommersiella näringar. Regleringsbrev för avseende . GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT 2.3.3Svenskt deltagande i Arktiska rådets arbetsgrupper är aktiv i alla sex arbetsgrupper, antingen på ledande poster som ordförande, som del av styrgruppen, eller inom tillfälliga projektgrupper (så kallade task forces). Framför allt , , och Försvarsdepartementet har aktiva roller i rådets arbetsgrupper. Även myndigheter som , Havs- och vattenmyndigheten och är engagerade på olika sätt. Den ekonomiska omfattningen är dock liten: för ordförandeskapet har avsatt 15 miljoner kronor.54 I övrigt finns olika anslagsposter som täcker internationellt samarbete och miljöarbete. På grund av att varje projekt söker stöd i olika fonder och anslagsposter separat från varandra framgår inte hur mycket av anslagen som eventuellt går in i arbetet med Arktiska rådet.55 Vid sidan av detta ges också ekonomiskt stöd till forskning som bedrivs inom ramen för . Hur mycket verksamheten i och i forskningsprojekt som är knutna till rådet kostar totalt, för svensk del, finns det inga uppgifter om. Det är också oklart hur många deltagare som ingår i de olika projekten, och hur mycket tidsresurser som svenska tjänstemän lägger på arbetet i . Regeringen har arbetat för att få en bättre överblick av detta under det svenska ordförandeskapet.56 har en task force för kortlivade klimatämnen bildades en så kallad ad hoc task force inom , med särskilt uppdrag att kartlägga utsläppen av kortlivade klimatämnen i de arktiska medlemsländerna. Gruppen, som benämns Short lived climate forcers, SLCF, levererade en rapport till utrikesministermötet i . Uppdraget handlade om att kartlägga omfattningen av utsläppen och redogöra för de största utsläppskällorna. Gruppen redogjorde också för möjliga åtgärder för att minska utsläppen, och vilka åtgärder som är mest effektiva. Ytterligare en rapport presenteras vid utrikesministermötet i . För del deltar en handläggare från i SLCF, samt en handläggare från . 54Denna summa ska täcka personalkostnader, möteskostnader och arbetsseminarier inom ramen för vad som traditionellt förväntas av ett ordförandeskap i . Mejl från företrädare för ordförandeskap i , . 55Mejl från företrädare för ordförandeskap i , . 56Intervju med företrädare för ordförandeskap i , . I ARKTISKA RÅDET – EFFEKTIVT UTBYTE AV MEDLEMSKAPET? I drivs projekt om resiliens och biologisk mångfald Under det svenska ordförandeskapet i har regeringen bland annat drivit projekt om resiliens respektive biologisk mångfald (inom arbetsgruppen CAFF). Resiliens handlar om naturens och samhällets förmåga att klara av och övervinna stora förändringar och störningar, till exempel effekter av klimatförändringar på . Projektet leds av och Resilience Centre.57 Arktiska rådets arbete om biologisk mångfald sker –2013, genom ett omfattande vetenskapligt projekt om utvecklingen av biodiversitet i . har varit ordförande i styrgruppen och projektet avrapporteras vid utrikesministermötet i genom rapporten har tidigare inte haft ett permanent sekretariat, en fast budget eller resurser för att stödja de olika forskningsprojekten. Arbetsgrupperna har fortfarande egna sekretariat som är spridda i flera olika länder. har enligt företrädare för haft en svag inre struktur i jämförelse med många andra internationella organisationer.59 Mot denna bakgrund har regeringen haft höga ambitioner att effektivisera arbetet inom under ordförandeskap och att stärka rådet institutionellt.60 Regeringen har i strategin för den arktiska regionen och i det gemensamma ordförandeskapsprogrammet för , och understrukit vikten av att verkar för robusta regler, mer konkreta projekt och tydliga politiska initiativ.61 ska också verka för att tidigare beslutade rekommendationer följs upp62 och särskilt driva implementeringen av policyrekommendationerna i klimatrapporten (ACIA).63 Granskningen visar att regeringen har vidtagit åtgärder som stärker institutionellt. Det svenska ordförandeskapet har bland annat arbetat med att 57Centre and SEI to lead Arctic resilience project, (2011). 58About the ABA, , samt mejl från företrädare för . 59Mejl från företrädare för ordförandeskap i , Utrikesdepartement . 60Sveriges ordförandeskapsprogram i 2011–2013 (2011). 61Inför det norska ordförandeskapet i 2006 beslutade , och att skriva ett gemensamt ordförandeskapsprogram, utöver det som varje ordförandeland tar fram. Syftet var att kunna hålla samma linje (perioden –2013). 62Sveriges ordförandeskapsprogram i 2011–2013 (2011). 63Dessa policyrekommendationer antogs vid i . strategi för den arktiska regionen (2011). GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT förtydliga intern och extern kommunikation och med att förbättra samordningen inom rådet. 2.4.1Ett permanent sekretariat inrättas i Under ordförandeskap 2006 inrättades ett tillfälligt sekretariat för i . fanns inget gemensamt sekretariat. Under ordförandeskap har sekretariatet i omvandlats till ett permanent sådant, med en ordinarie bemanning. har också en egen budget för skapats, på totalt 1 miljon US dollar.64 Finansieringen delas lika mellan de åtta medlemsstaterna.65 2.4.2Effektivisering av kommunikation och rutiner för samordning har verkat för att effektivisera såväl intern som extern kommunikation i . Under det svenska ordförandeskapet har förnyats, en kommunikationsansvarig har anställts på sekretariatet i och en strategi för extern kommunikation har tagits fram. har även skapat rutiner för intern kommunikation och samordning, bland annat genom att tydliggöra beslutstexter. En officiell skrift har skapats, där alla beslut publiceras. har också infört en två-dagars, två-sidors-regel. Den innebär att alla möten ska sammanfattas på två sidor , och kommuniceras ut internt. har också vidtagit åtgärder för att skapa bättre överblick över dokument som producerar. Enligt tjänstemän på berörda svenska myndigheter har detta sammantaget fått genomslag och effektiviserat informationsspridningen betydligt. Vid utrikesministermötet i antas en gemensam vision, som sammanfattar gemensamma och vägledande mål, samt värderingar och principer för för de kommande 10–20 åren. Regeringen hoppas genom visionen kunna främja långsiktighet i . Visionen, The Vision, beskrivs som den första av sitt slag.66 64Denna summa finansierar enbart sekretariatsfunktionen och täcker inte finansieringen av projekt. har inte någon gemensam budget för att stödja olika forskningsprojekt, utan medlemsländerna bidrar frivilligt på projektbasis. Mejl från företrädare för ordförandeskap i , . 65Norge bidrar med ytterligare 1 125 för översättning av officiella dokument till ryska. Mejl från företrädare för ordförandeskap i , . 66Intervju med företrädare för ordförandeskap i , , , respektive mejl från företrädare för ordförandeskap i , . Mötet i äger rum efter avslutat granskningsarbete. I ARKTISKA RÅDET – EFFEKTIVT UTBYTE AV MEDLEMSKAPET? GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT 3Sveriges prioriteringar för : Klimat och miljö I regeringens strategi för den arktiska regionen lyfts klimat och miljö fram som ett prioriterat område. ska enligt regeringen verka för väsentligt minskade globala utsläpp av växthusgaser och kortlivade klimatämnen. Klimat och miljö är också en av tre huvudprioriteringar under tid som ordförande i . Arktiska rådets verksamhet har ända sedan samarbetet grundlades haft sin tyngdpunkt på miljö- och klimatfrågor. Regeringen lyfter fram rådet som det främsta organet för att hantera frågor som rör . Granskningen visar att regeringen valt att inrikta klimatarbetet i mot kortlivade klimatämnen. Regeringen har inte tagit upp långlivade växthusgaser på rådets agenda. Regeringen verkar dock för minskade utsläpp av växthusgaser genom att sprida kunskap om klimatförändringarnas effekter på . 3.1.1Sverige ska verka för väsentligt minskade globala utsläpp av växthusgaser är ett av världens mest utsatta områden för klimatförändringar. Regeringen konstaterar att en minskning av utsläppen av de långlivade klimatgaserna, som koldioxid, är den viktigaste åtgärden för att begränsa uppvärmningen av . Regeringen verkar för minskade utsläpp av växthusgaser genom kunskapsspridning i Företrädare för Miljö- och menar att det saknas möjlighet att direkt påverka utsläppen av långlivade växthusgaser genom arbetet i Arktiska rådet.68 Regeringen verkar dock för minskade utsläpp av växthusgaser genom Arktiska rådets kunskapsspridning om klimatförändringarnas effekter och genom Arktiska rådets 67Sveriges strategi för den arktiska regionen (2011), s. 26. Se även ordförandeskapsprogram i 2011–2013 (2011). 68Intervju med företrädare för respektive intervju med företrädare för . I ARKTISKA RÅDET – EFFEKTIVT UTBYTE AV MEDLEMSKAPET? De vetenskapliga rapporter som produceras inom ramen för är av central betydelse i detta arbete.69 har genom att delta med tjänstemän i rådets arbetsgrupper och genom medverkan av svenska forskare varit delaktig i arbetet med dessa rapporter.