eunbil · H00N2BAFBA · 2013-01-01 00:00:00 — M2013/1555/I Miljö- och jordbruksutskottet Rådets möte (miljö) (och under punkten 4 nedan) Godkännande av A-punktslistan A-punktslistan är ännu inte känd. Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av direktiv /28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (första behandlingen) Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet avser att presentera en lägesrapport. I direktivet om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (2009/28/EG), det s.k. förnybartdirektivet, fastställdes bindande mål om att andelen förnybar energi ska utgöra av den totala energianvändningen i EU 2020 samt att andelen förnybar energi i transportsektorn ska uppgå till i samtliga medlemsländer. infördes genom direktivet om kvaliteten på bensin och dieselbränslen (98/70/EG), det s.k. bränslekvalitetsdirektivet, ett bindande mål om att växthusgasintensiteten för drivmedel som används för vägtransporter och mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg ska minska . Biodrivmedel förväntas i hög grad bidra till uppfyllandet av dessa mål. presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om ändring av både bränslekvalitetsdirektivet, om kvaliteten på bensin och dieselbränslen, och om förnybartdirektivet om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. Förslaget till direktiv syftar till att hantera konsekvenserna av indirekt förändrad markanvändning som kan följa av produktion av biodrivmedel. Med indirekt förändrad markanvändning (Indirect Land Use Change, ILUC) menas att ökad produktion av biodrivmedel i ett land kan leda till att annan jordbruksproduktion trängs undan, vilket i förlängningen kan leda till en omvandling av skogs- eller betesmark till jordbruksmark i andra länder och därigenom orsaka indirekta utsläpp av växthusgaser. Sedan förhandlingarna av ILUC-förslaget påbörjades har vissa framsteg gjorts avseende de mindre kontroversiella delarna av förslaget. Exempelvis har antalet frågor, som enligt kommissionens ursprungliga förslag skulle beslutas genom delegerade akter, minskat vilket har välkomnats av . Beträffande de krav som ställs på de utsläpp av klimatgaser som är förknippade med produktionen av biodrivmedel verkar det finnas acceptans bland flertalet medlemsstater för att tidigarelägga en successiv ökning av kraven. har i förhandlingarna givit stöd till en sådan tidigareläggning. I den mer kontroversiella frågan om en restriktion för konventionella drivmedel (genom ett tak på t.ex. ), alternativt införandet av sk. ILUC-faktorer (där biodrivmedlen tillskrivs en beräknad mängd ILUC-relaterade koldioxidutsläpp), är dock förhandlingsläget låst eftersom de synpunkter som framförts från olika medlemsländer är svåra att förena. Ordförandeskapet har föreslagit flera alternativ som innebär en mildare restriktion. Dessa kompromissförslag har inte fått en bredare acceptans varken av de länder som inte vill ha någon restriktion, eller av de länder som vill gå längre än kommissionens ursprungliga förslag genom att introducera ILUC-faktorer. I är utskottet för Miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (ENVI) ansvarigt utskott och utskottet för Industrifrågor, forskning och energi (ITRE), bland flera andra utskott, avger yttrande. Förhandlingsläget i är ungefär detsamma som i rådet. Ordförandeskapet har därför föreslagit att restriktionen ersätts med en bindande kvot på för avancerade biodrivmedel, vilket stött på stort motstånd bland medlemsstaterna. Vid miljörådet avser ordförandeskapet att presentera en lägesrapport. Lägesrapporten har tidigare presenterats vid (energi) . har förslaget även diskuterats vid och miljörådet den . Förslaget har tidigare behandlats i , och . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen kan välkomna lägesrapporten. För ytterligare information se RådsPM. 4.(ev.) Se punkt 2. A-punktslistan är ännu inte känd. 5.Uppföljning av om hållbar utveckling ("Rio+20"): a)En övergripande agenda för tiden –Antagande av rådets slutsatser Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet har för avsikt att miljöministrarna ska bekräfta rådsslutsatser som anger EU:s preliminära position om ett övergripande post 2015 ramverk. Kommissionen antog meddelandet Ett anständigt liv för alla: Att avskaffa fattigdom och ge världen en hållbar framtid. Rådsslutsatserna har tagits fram med utgångspunkt i meddelandet och bekräftades av biståndsministrarna () och förväntas bekräftas av miljöministrarna innan de antas av rådet för allmänna frågor (GAC) . Rådsslutsatserna anger EU:s preliminära position och grundvärderingar som ska vara vägledande för EU:s agerande i kommande FN-förhandlingar. Rådsslutsatserna understryker bland annat att det starka sambandet mellan fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling bör hanteras på ett integrerat sätt. Rådsslutsatserna betonar även vikten av en hållbar förvaltning av naturresurser samt medlemsländernas ansvar för att implementera slutdokumentet från Rio+20 The Future We Want, inklusive implementeringen av det 10-åriga ramverket av program för hållbar konsumtion och produktion. I och med att rådsslutsatserna bekräftades vid FAC har ärendet behandlats i utrikesutskottet och i . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att rådsslutsatserna är väl balanserade och lyfter fram viktiga prioriteringar för post 2015-agendan. Regeringen välkomnar att miljörådet bekräftar rådsslutsatserna som anger grundläggande principer inför de FN-förhandlingar som ska leda fram till en ny dagordning för global utveckling . Rådsslutsatserna avspeglar väl kommissionen meddelande och reflekterar i stort sätt regeringens prioriteringar. Regeringen stödjer de principer som föreslås som EU:s utgångspunkt inför förhandlingarna utan att förekomma eventuella målskrivningar. har fått gehör för ett flertal synpunkter på rådsslutsatserna. Det gäller bland annat bland annat att skrivningar om demokrati, mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning, jämställdhet och fred och säkerhet har stärkts. Andra viktiga områden som har verkat för är: biologisk mångfald, ekosystemtjänster, nationellt ansvarsutkrävande, samstämmighet mellan olika politikområden (Policy Coherence for Development) och ett brett partnerskap för genomförande. har också verkat, men inte fått gehör för att bland annat kemikalier och migration tas upp i rådsslutsatserna som ett exempel på viktiga områden att inkludera i ett kommande ramverk. har tillsammans med , , och verkat för starkare skrivningar om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). För ytterligare information se bifogat rådsPM. b)Kopplingar mellan rapporten från FN:s generalsekreterares högnivågrupp om utvecklingsagendan för perioden och utarbetandet av hållbara utvecklingsmål Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet har för avsikt att en diskussion ska föras vid miljörådet om den rapport som högnivåpanelen presenterat kopplat till arbetet med att ta fram globala hållbarhetsmål. FN:s generalsekreterare tillsatte en högnivåpanel, Milleniemålspanelen, med syfte att ge rekommendationer för utformningen av utvecklingsagendan . Panelen överlämnade sin rapport till FN:s generalsekreterare . Panelens slutsatser ska föda in i den rapport som generalsekreteraren ska presentera för . I stora drag har panelen varit enig i sina rekommendationer, såsom vikten av en universell agenda för alla världens länder som behandlar både miljömässiga, sociala och ekonomiska utmaningar. Panelen rekommenderar att post 2015-ramverket ska sträva mot att utrota extrem fattigdom i alla dess former och att agendan ska vila på ett globalt partnerskap. Rapporten innehåller en uppsättning mål. Biståndsminister , som sitter i panelen i personlig kapacitet, har bland annat verkat för att lyfta fram god samhällsstyrning, frihet från våld, jämställdhet samt sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. har även lyft mänskliga rättigheter, migration och vikten av att integrera klimat i agendan. Vid om hållbar utveckling i enades länderna om att tillsätta en arbetsgrupp för att ta fram globala hållbarhetsmål (Sustainable Development Goals, SDG). Gruppen inrättades formellt i . I gruppen ingår 30 medlemmar fördelade mellan FN:s regionala grupper. Arbetsgruppen ska senast inkomma med förslag på globala hållbarhetsmål för generalförsamlingens övervägande. har en arbetsplan tagits fram med förslag på konkreta teman, bland annat livsmedelsförsörjning, vatten och sanitet, hälsa och befolkningsdynamik. Ordförandeskapet har inför rådsmötet skickat ut nedan tre frågor för att strukturera diskussionen. Frågorna tar sin utgångspunkt i Milleniemålspanelens rapport. Reflekterar de illustrativa målen och delmålen som föreslås i rapporten fullvärdigt de tre dimensionerna av hållbar utveckling? Finns det andra prioriterade områden som bör tas i akt? Hur kan utformningen av globala hållbarhetsmål (SDGs) och post-2015 utvecklingsagendan bäst integreras ? Hur kan EU och dess medlemsstater bidra till detta t.ex. SDG-arbetsgruppens (OWG SDG) möten eller vid översynen av Millennimålen och den politiska högnivå forumet (HLPF) ? Rapporten innehåller ett antal rekommendationer för genomförandet av post-2015 agendan, bland annat inrättandet av ett globalt politiskt högnivåforum för att se över framstegen med genomförandet, regionala granskningsmekanismer och ett globalt partnerskap för datautveckling. Vad är ministrarnas synpunkter på detta tillvägagångssätt för genomförandet? Frågan har inte tidigare behandlats i . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen vill framhålla vikten av att alla processer och bidrag, inklusive Milleniemålspanelens rapport, slutsatser från de FN-konsultationer som äger rum (nationella och tematiska), kommande översynen av milleniemålen () och förslag på globala hållbarhetsmål från SDG-arbetsgruppen förs samman och mynnar ut i ett nytt ramverk för global utveckling . Regeringen vill se ett ramverk för global utveckling med en uppsättning universella mål som är relevanta för alla länder och integrerar de tre dimensionerna för hållbar utveckling (social, ekonomisk och miljömässig). För ytterligare information se bifogat rådsPM. 6.Meddelande från kommissionen: "En EU-strategi för klimatanpassning" –Antagande av rådets slutsatser Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet har för avsikt att miljörådet antar rådsslutsatser om kommissionens meddelande En EU-strategi för anpassning till klimatförändring. Kommissionen antog för anpassning till klimatförändringar . Strategin bygger på vitboken om klimatanpassning och handlar om att förbättra kunskap och beredskap för anpassning till klimatförändringar på lokal, regional och nationell nivå samt på EU-nivå. I rådsslutsatserna välkomnas kommissionens meddelande om en EU-strategi för klimatanpassning, inklusive att de underlagsrapporter som hör till strategin ses som en användbar utgångspunkt för arbetet med klimatanpassning. Rådet betonar att de flesta anpassningsåtgärder behöver vidtas på lokal, nationell, regional och gränsöverskridande nivå. Rådet noterar att kommissionen avser att genomföra en utvärdering av medlemsstaternas arbete med anpassning och kommer då överväga ytterligare förslag om kommissionen finner att otillräckliga framsteg har gjorts. Kommissionens tar i EU-strategin upp rättsligt bindande instrument som ett möjligt sådant förslag till åtgärd. Rådet uppmanar kommissionen i rådsslutsatserna att samråda med medlemsländerna om angreppssätt och kriterier för hur denna bedömning ska göras. Medlemsstaterna uppmanas i slutsatserna att fortsätta utveckla, genomföra och se över sina nationella anpassningsstrategier. Rådsslutsatserna välkomnar att bl.a. LIFE-medel kan användas till anpassning och att kunskapsluckor ska kunna åtgärdas genom att t.ex. EU:s plattform för klimatanpassning, Climate-ADAPT utvecklas. Rådsslutsatserna välkomnar också att kommissionen avser att anlägga ett klimatanpassningsperspektiv i EU:s gemensamma jordbruks-, fiskeri- och regionalpolitiken. Inför rådsmötet är paragraf 6 i rådsslutsatserna utestående där förslag finns om att särskilda effekter av ett förändrat klimat ska nämnas. Förslaget har inte tidigare behandlats i . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar förslaget till rådsslutsatser. Regeringen anser att ett systematiskt arbete med klimatanpassning är av stor vikt. Regeringen ser positivt på en EU-strategi för klimatanpassning med fokus på informationsutbyte och att integrera konsekvenser av klimatförändringar i EU:s övriga policyområden. Konsekvenserna av ett förändrat klimat varierar mycket beroende på nationella, regionala och lokala förutsättningar. Regeringen anser därför att anpassningsåtgärder och prioriteringar behöver anpassas till nationella, regionala och lokala förutsättningar, och inte regleras genom ett juridiskt bindande instrument på EU-nivå. Beträffande den utestående frågan i paragraf 6 är regeringen flexibel men anser att om klimateffekter nämns så bör effekter som drabbar såväl norra som södra ingå. För ytterligare information se bifogat rådsPM a)EU:s utsläppshandelssystem ingår flygningar till och från samt inom EU i systemet för handel med utsläppsrätter, EU ETS. Åtgärden beslutades av EU av resultatlösa förhandlingar i för luftfartsfrågor, , om att införa ett globalt, ekonomiskt styrmedel för att begränsa flygets klimatpåverkan. EU:s agerande har resulterat i kraftiga protester från länder utanför EU. kom parterna inom överens om att tillsätta en högnivågrupp för att ta fram förslag på klimatstyrmedel för det internationella flyget till generalförsamling . beslutade rådet och att tillfälligt skjuta upp genomförandet av handelssystemet vad gäller flygningar till och från EU medan förhandlingarna inom pågår. Detta är en följd av att länder utanför EU, för att gå vidare med reella förhandlingar i en högnivågrupp, har uttryckt krav på att EU visar anpassbarhet till ett kommande internationellt styrmedel. b)Internationella möten och evenemang Information från ordförandeskapet och kommissionen Förhandlingar inom ramen för UNFCCC i , pågår tjänstemannaförhandlingar under UNFCCC i , , som en förberedelse inför klimatpartsmötet COP19 som hålls i . Förhandlingarna omfattar tre parallella spår. Förhandlingarna under Durbanplattformen omfattar dels hur en ny global klimatöverenskommelse, som kan träda ikraft och börja gälla , ska utformas och dels hur ambitionsnivån för utsläppsminskningar ska kunna höjas . Parterna kommer även att fortsätta arbetet med att implementera tidigare beslut, genom förhandlingar under klimatkonventionens permanenta arbetsgrupper. Förhandlingar inom ramen för FN:s kemikaliekonventioner i , Partsmöten (COP) och extraordinära partsmöten (ExCOP) för de tre inom avfalls- och kemikalieområdet , och Rotterdamkonventionen lades i anslutning till varandra (–) i , . För enades parterna bl.a. om att förbjuda flamskyddsmedlet Hexabromcyclododekan (HBCDD). Förbudet innehåller ett tidsbegränsat undantag för användning i polystyrenskivor i byggnader, vilket är i linje med rekommendationerna från den vetenskapliga kommittén. Undantaget är nödvändigt för att hinna fasa in alternativ till flamskyddsmedlet. Under mötet kom parterna också överens om att bilda en ny kommitté för att granska effektiviteten av konventionens arbete. Inom ramen för enades parterna om att fortsätta att vidta åtgärder för att få en miljöriktig avfallshantering på alla nivåer. Åtgärderna rör t.ex. att öka medvetenheten och kunskapen kring miljöpåverkan från avfall samt vägledning för bästa teknik. Arbetet med att anta vägledningen om elavfall kommer att fortsätta till nästa partsmöte . För Rotterdamkonventionen enades parterna om att lista azinphos-methyl, pentaBDE, octaBDE och PFOS. Listningen betyder att dessa ämnen nu kommer att vara föremål för en informationsprocedur som inkluderar ett förhandsgodkännande när dessa farliga kemikalier eller bekämpningsmedel importeras eller exporteras. Trots och EU:s ansträngningar blockerade ett fåtal länder konsensus gällande listning av både parakvat, ett akutgiftigt bekämpningsmedel, och krysotil asbestos. c)Aktuella lagstiftningsärenden i)(ev.) Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (första behandlingen) Kommissionen presenterade ett förslag (KOM(2012) 628) till ändring av direktiv /92/EU om bedömningar av inverkan på miljön av visa offentliga och privata projekt, det så kallade miljökonsekvensbedömningsdirektivet (MKB). Förslaget syftar till att skärpa bestämmelserna om miljökonsekvensbedömningars kvalitet, att förbättra samstämmigheten med annan EU-lagstiftning och internationell rätt samt att förenkla procedurerna för MKB. Det nya förslaget syftar enligt kommissionen främst till att rätta till vissa brister i befintlig lagstiftning samt att ta hänsyn till miljömässiga, socioekonomiska och rättsliga förändringar som skett. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgruppen för miljö under det cypriotiska respektive det irländska ordförandeskapen. En riktlinjedebatt ägde rum på miljörådsmötet . utskott för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (ENVI) planerar en omröstning om förslaget . ii)(ev.) Förslag till och rådets förordning om tillträde till genetiska resurser samt rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid deras användning i unionen (första behandlingen) Interinstitutionellt ärende: 2012/0278 (COD) Kommissionen presenterade ett förslag (KOM(2012) 576) om tillträde till genetiska resurser samt en rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid deras användning i unionen. Syftet med förslaget är att genomföra Nagoyaprotokollet som är ett globalt miljöavtal för bevarande och hållbart nyttjande av den biologiska mångfalden i världen och omfattar reglering för hur användare av genetiska resurser som tillträtts efter det att Nagoyaprotokollet har trätt i kraft efterlever de villkor som ingåtts med tillhandahållande part. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgruppen för miljö under det cypriotiska respektive det irländska ordförandeskapet och en riktlinjedebatt ägde rum på miljörådsmötet . En omröstning i utskott för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (ENVI) planeras äga rum . iii)(ev.) Förslag till och rådets förordning om fluorerade växthusgaser (första behandlingen) Kommissionen presenterade ett förslag (KOM(2012) 643) till ny förordning om fluorerade växthusgaser. Det övergripande syftet med förslaget är att EU:s medlemsstater på ett kostnadseffektivt sätt ska kunna bidra till att nå EU:s klimatmål. Mängden fluorerade växthusgaser som sätts på EU:s marknad ska enligt förslaget minska till 2030. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgruppen för miljö under det irländska ordförandeskapet och kommer att fortsätta förhandlas under nästkommande ordförandeskap. En omröstning i utskott för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (ENVI) planeras äga rum . d)Mikroplastpartiklar i miljön Information från den nederländska delegationen Mikroplastpartiklar är ett stort och ökande problem i den akvatiska miljön då miljögifter lätt fastnar på dessa partiklar. Partiklarna riskerar därefter att komma in i näringskedjan. Mikroplaster används alltmer i kosmetiska produkter och syntetiska textilier, som i sin tur släpper ifrån sig små plastpartiklar. Enligt information från ordförandeskapet kommer den nederländska delegationen att ta upp möjligheterna till ett förbud mot mikroplaster i kosmetiska produkter på EU-nivå. Regeringen har för avsikt att stödja det nederländska initiativet samt att under miljörådsmötet framföra att det är viktigt att överväga om ett sådant förbud även bör inkludera andra produkter som innehåller mikroplaster, såsom rengöringsprodukter för hushållen. Regeringen anser även att ytterligare insatser är nödvändiga för att uppskatta olika källors bidrag till den observerade mikroplasten i haven. e)Det kommande vattentoppmötet i (8–) Information från den ungerska delegationen Under för hållbar utveckling (+ 20) som ägde rum i annonserade president, att hade för avsikt att anordna en internationell vattenkonferens (World Water Summit). Syftet med konferensen är att följa upp de vattenrelaterade avsnitten i slutsatserna från +20 och utarbeta vattenrelaterade mål för hållbar utveckling samt ge konkret vägledning om de mest angelägna vattenfrågorna - dricksvatten, avlopp och avloppsvatten, integrerad vattenförvaltning, internationellt vattensamarbete och innovativ vattenteknik i syfte att fastställa prioriteringarna för politiken för global utveckling . Mötet kommer att öppnas av president och generalsekreterare , President , : s generalsekreterare samt : s generalsekreterare . f)Arbetsprogram för det tillträdande ordförandeskapet Information från den litauiska delegationen innehar ordförandeskapet i EU – . Det inkommande ordförandeskapet sammanfaller med Medborgarnas (Year of the Citizens). Ordförandeskapets övergripande EU-prioriteringar domineras av fyra övergripande frågekomplex: Energisäkerhet, Östra partnerskapet, Östersjöstrategin samt EU:s yttre gränser. På miljörådet väntas redogöra närmare för sina prioriteringar på miljöområdet inför sitt inkommande ordförandeskap.