rfr · H10WRFR5 · 2013-12-12 00:00:00 — Resenärer som vill sitta på annan plats får dock ofta göra det om de står på sig. Transfer till och från flygplatsen kan vara ett problem. Flygbussar kan personer med nedsatt rörelseförmåga i allmänhet inte använda, men mellan t.ex. och kan tåget användas. Annars måste man åka med färdtjänst. I gäller färdtjänstkortet för tåget till . I exempelvis framförs att man kan åka taxi till flygplatsen och att det fungerar bra på flygplatsen i . För passagerare med nedsatt hörsel är det viktigt att få textad information om t.ex. säkerheten. Denna möjlighet är sämre på äldre flygplan som saknar tv-skärmar. I alla stolsfickor ombord finns dock en säkerhetsbroschyr. Flygplatserna fungerar ofta bra, men det är svårt att uppfatta det som sägs i högtalarna vid utgångarna och ombord på flygplanen. När det gäller passagerare med nedsatt syn har i intervjuer framförts att flyget fungerar bra. Kabinpersonalen hjälper till om det behövs, t.ex. om ledsagningen inte skulle fungera. t.ex. har framförts att ledsagningen fungerar väl på bl.a. flygplatsen i 307 Rådet för funktionshindersfrågor i , intervju , DHR, intervju , DHR , intervju , HRF, intervju , och SRF , intervju . Samtliga svenska flygplatser och flygbolag omfattas av den EU-förordning som reglerar rättigheter i samband med flygresor för personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet.308 Transportstyrelsen har enligt luftfartslagen309 ansvar för tillsynen av att förordningen följs av flygplatser och flygbolag. När det gäller EU-förordningen har Transportstyrelsen ansvar för ett antal uppgifter som en följd av det tidigare sektorsansvaret. ansvarar för tillsyn och klagomålshantering för frågor som faller under två artiklar i förordningen, bl.a. det som rör nekad ombordstigning. Enligt EU-förordningen får ett flygbolag eller en researrangör inte neka en resenär med funktionsnedsättning att boka eller köpa biljett eller att stiga ombord i de fall undantagsregler inte kan åberopas. Säkerhetsregler har dock alltid företräde när det gäller flygtrafik och kan utgöra en anledning för flygbolagen att kräva att personer med funktionsnedsättning har med ledsagare under en flygning. Ytterligare ett skäl som kan användas för att neka personer med funktionsnedsättning ombordstigning är flygplanets storlek eller att bredden på dörröppningen gör ombordstigning omöjlig. Om hjälpmedel som t.ex. rullstolar försvinner eller skadas i hanteringen har resenären rätt till ersättning från flygbolaget och ska då i första hand vända sig till flygbolagets eller flygplatsens servicedisk på flygplatsen. Flygplatsterminaler ska följa plan- och bygglagens bestämmelser samt Bo- verkets kompletterande föreskrifter. Vissa anpassningar kan behöva ske av passagerarlogistiska skäl. En stor del av tillgängligheten inom flyget hanteras genom assistansservice och ledsagning, eftersom flygsäkerhetskrav, fordonens utformning, säkerhets- och gränsskyddskontroller gör det svårt för många grupper av personer med funktionsnedsättning att resa helt på egen hand. 7.3 Assistans och ledsagning vid flygresor EU-förordningen om rättigheter gäller samtliga svenska flygplatser och ska förhindra diskriminering och säkerställa assistansen för resenärer med funktionsnedsättning. Samma kvalitetsnivå ska gälla för assistans inom hela EU. Ansvaret för att genomföra tillgänglighetsåtgärder på flygplatser åligger flygplatshållaren. EU-förordningen inbegriper bl.a. upprättandet av mötesplatser på flygplatserna, utveckling av kvalitetsnivåer beträffande assistans samt utbildning av personal i samarbete med funktionshindersorganisationerna. Flygplatsens ledning bör i samarbete med berörda aktörer eftersträva att 308Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2006 av om rättigheter i samband med flygresor för personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet. 309Luftfartslagen (2010:500). passagerare som kommer med marktransport till flygplatsen på lämpligt sätt kan ansluta till den assistansservice som ska finnas på flygplatsen och ombord på flygplanen enligt EU-förordningen.310 Transportstyrelsen har tillsynsansvar och ska verka för uppfyllandet av de passagerarrättigheter som stadgas. I arbetet ingår bl.a. att skapa rutiner för tillsyn av verksamheten enligt förordningen och att utveckla klagomålshanteringen och den samverkan mellan medlemsstater som krävs. Transportstyrelsen har ingen direkt rådighet över vilka flygbolag, vilken flygplansflotta eller vilka marktransporter som trafikerar respektive flygplats.311 Transportstyrelsen har tagit fram uppgifter om antalet assistanser på flygplatser.312 utfördes totalt 136 224 assistanser, vilket motsvarar av det totala passagerarantalet . Tabell 9 Antal utförda assistanser på flygplatser 310Banverket, , och , 2009. 311www.transportstyrelsen.se samt , , och , 2009. 312Det finns några fler flygplatser i listan än de 37 som är säkerhetsgodkända för kommersiell trafik med fler än 19 stolar, men de har inte rapporterat in några assistanser. Enligt uppgift från Transportstyrelsen har myndigheten även begärt in siffror på fördelningen mellan olika typer av assistanser, men här har flygplatserna inte gjort på ett enhetligt sätt. Rapporteringen kommer att tas upp på möte med flygplatsernas ekonomiansvariga isyfte att förbättra framtida rapporteringar. Källa: Transportstyrelsen, e-brev . Transportstyrelsen pekar på att 2012 är som en sådan sammanställning har gjorts. Dessa uppgifter låg tidigare dolda i flygbolagens bokningar och de förde ingen statistik. Flygplatserna hade tidigare statistik på några kategorier assistanser, men det fanns ingen enhetlig hantering på samtliga flygplatser och flygbolagen utförde själva en del av assistansen då EU-förordningen trädde i kraft.313 har ansvaret för assistans legat på flygbolagen, men är det flygplatsens ansvar. Swedavia har uppgett att det genomförs ca 130 000 assistanser på Swedavias 10 flygplatser, varav två tredjedelar genomförs på . Assistans uppges ha en hög prioritet inom Swedavia och från Swedavia bedöms att det görs ett bra arbete. Swedavia uppger att bokning av assistans sker på olika sätt. Enligt EU- förordningen ska behov av assistans föranmälas till flygplatsen senast före avgång. Enligt Transportstyrelsen förekommer det vid några flygplatser problem när det gäller sådana föranmälningar av assistans. 313 Transportstyrelsen, e-brev . exempel anges att trots EU-förordningens krav föranmäler flygbolagen på endast av passagerarna som önskar assistans. Transportstyrelsen pekar på detta som ett generellt problem i . Swedavia har i uppföljningen uppgett att passageraren i många fall kommer utan förbokning av assistans. Swedavia uppger att antalet förbokade assistanser har minskat från flygbolagens sida, vilket försvårar planeringen av assistans och sänker kvaliteten för passageraren. Om en passagerare inte har bokat ledsagning ordnas det i alla fall, men det tar då . I ställs inte krav på förbokning eftersom det uppfattas som diskriminerande. Flygbolagen har blivit sämre på att informera Swedavia om ledsagningsbehoven. På finns en egen enhet för ledsagning med drygt 40 årsarbetskrafter (motsvarande ca 60–70 personer). I de fall beställning av assistans har gjorts av flygbolaget fungerar processen så att Swedavia hämtar passageraren vid mötesplatser på flygplatsen, assisterar till gate och in i flygplanet. Där tar flygbolaget över ansvaret. Mötesplatser finns vid ingångarna, informationsdiskarna, långtidsparkeringarna, parkeringshusen och på tågstationerna. SJ föranmäler assistans av passagerare ofta i förväg. Om en passagerare kommer med Express ringer tågvärden till Swedavia och meddelar att en passagerare med ledsagningsbehov är på väg. har en särskild utbildning för ledsagarna där grundkursen omfattar . Det är t.ex. viktigt att lära sig lyft- och bärteknik, men mest viktigt är service och bemötande. Kursen innefattar även bl.a. hjärt- och lungräddning, släckning av bränder och utrymning samt krisutbildning. Personalen får ofta ett positivt och respektfullt förhållande till kunderna. Utbildningen har utformats i samarbete med organisationer för personer med funktionsnedsättning. Den kvalitetsstandard man arbetar efter för avresor som har förbokats innebär att inte ska vänta för assistans, inte ska vänta samt att ingen ska vänta . När det gäller oanmälda avgående passagerare med assistans innebär kvalitetsstandarden att inte ska vänta , inte ska vänta samt att ingen ska vänta . På mindre flygplatser där man inte har speciellt avdelad personal till assistans kan det t.ex. vara personalen i säkerhetskontrollen som är ledsagare. Det innebär att om en ledsagning inte är bokad måste ibland säkerhetskontrollen oplanerat minska sin kapacitet för att ledsaga. En högre andel föranmälda ledsagningar skulle leda till högre kvalitet. Swedavia för dialog med flyg- och handlingbolag om detta. Det finns bolag som fungerar mycket bra och andra bolag som aldrig skickar information om ledsagningsbehov till Swedavia. En passagerare som ska vidare med ett SJ-tåg blir ombordlyft av ledsagaren. Ledsagaren lyfter dock inte ombord en passagerare som ska vidare med buss. För passageraren är det inte alltid klart när ansvaret för ledsagningen överlämnas från en aktör till en annan, och även för ledsagarna själva är det ibland svårt att veta när ansvaret börjar och slutar. görs det enligt uppgift från Swedavia olika på olika flygplatser, och kraven i EU-förordningen är otydliga. Swedavia har aldrig gjort reklam för ledsagningen, men är stolt över verksamheten och menar att den fungerar bra. Det finns fortfarande många passagerare i som inte vet om den. Om det är många passagerare som behöver assistans tar det tid och kan leda till förseningskostnader för flygbolagen. I samband med uppföljningsgruppens besök på pekade Swedavia på några av de utmaningar som man anser är viktiga att beakta när det gäller att utveckla tillgängligheten. Till dessa hör att flyget konkurrerar med tid och en s.k. turn-around uppgår . Det är vidare många moment som ska hinnas med som flygplatserna är Swedavia betonade att den ledstjärna man arbetar efter är att ledsagning ska ske med hjärna och hjärta.314 Resenärer med rullstol anger vid biljettbokningen att de vill ta hjälpmedel med sig ombord på flygplanet och om de behöver assistans. Ombordpersonalen på flygplanen ger i princip samma service till alla resenärer, oavsett om de har en funktionsnedsättning eller inte. Vid incheckning tar man hand om rullstolen, och passageraren får en rullstol från flygplatsen. Passageraren får också gå ombord först. På flygplatserna vill man att passagerare ska lämna in sina rullstolar i samband med incheckning och använda flygplatsens rullstolar fram till ombordstigning på planet. Flera intervjuade menar att passagerarna dock ofta hellre vill använda sin egen rullstol så länge som det går. När det gäller detta har flygplatserna blivit bättre . Ett annat problem är att vissa flygbolag vägrar att ta ombord fler än två rullstolsburna passagerare per plan av säkerhetsskäl (man hänvisar till att det måste vara möjligt att utrymma flygplanet om det behövs). Andra flygbolag gör dock en annan bedömning och är öppna för att ta emot fler rullstolsburna passagerare. Hjälpmedel ska inte räknas som övervikt, men ibland kan diskussioner uppstå med de olika flygbolagen som har olika sätt att hantera hjälpmedel. Kabinpersonalen gör inget extra för resenärer med särskilda behov. passagerare behandlas på samma sätt. Enligt DHR är detta lika i alla flygbolag.315 Enligt Swedavia tillåter de flesta flygbolag att rullstolar tas med utan extra kostnad. har infört en rutin som innebär att passageraren tar med sin rullstol till flygplanets dörr. Andra flygplatser vill att passagerare med rullstol ska lämna in dem vid incheckning. Detta gäller oftast passagerare med elrullstolar. En vanlig rullstol och rullator kan passageraren 314Transportstyrelsen, 2012, Swedavia, e-brev och intervju , samt trafikutskottets uppföljningsgrupp, studiebesök . 315DHR, intervju , , , intervju 2013- 04-18, Rådet för funktionshindersfrågor i , intervju , och Samtrafiken, intervju . få behålla tills ombordstigningen. I de fall hjälpmedel som t.ex. rullstolar skadas vid lastning betalas en ersättning ut. Tidspressen på lastningspersonalen uppges vara mycket hård.316 Ombordstigning av resenärer som använder rullstol Flygplanstypen är avgörande för hur personer i rullstol kan komma ombord. En del flygplatser har inte haft råd att köpa särskilda s.k. handikapptrappor, vilket innebär att passagerarna måste bäras upp, vilket dock uppges vara ovanligt. Det kan vara svårt att lyfta ombord personer som har nedsatt förelseförmåga. Swedavia menar att detta är ett arbetsmiljöproblem på grund av att personalen utför tunga lyft i en trång miljö. har sagt att så länge som ständiga förbättringar görs är det tillåtet. På finns en s.k. highloader som kan lyfta personer i rullstol till nästan alla flygplan. Bild 13 Highloader för assistans vid ombordstigning på flygplan Foto: Swedavia. Swedavia uppger att flygbolagen placerar resenärer med nedsatt rörlighet på olika sätt. På flygplanen blir utrymmet per passagerare allt mindre. Det kan ibland vara mycket svårt att lyfta passageraren till och från vissa platser. Swedavia uppger att man gärna vill assistera innan övriga passagerare stiger ombord. Detta är ett sätt att se till att passagerare med funktionsnedsättning behåller värdighet. Alla flygbolag accepterar dock inte detta. Swedavia kommer att avsätta medel för att ytterligare utveckla hjälpmedel för att lyfta passagerare inne i flygplanet. På ett flygbolags webbplats anges att man måste ha egen assistent eller hjälp om man inte kan spänna bältet eller flytta sig själv från sätet.317 316Swedavia, intervju . Swedavias ledsagning finansieras genom den passageraravgift som alla flygbolag betalar för alla sina passagerare till flygplatsen. Den del av avgiften som avser ledsagning är för alla Swedavias flygplatser utom som inte tar någon avgift. Flera aktörer har konstaterat att finansieringsmodellen för assistansen inom flyget är mycket bra. Den innebär att resenärer med ledsagningsbehov inte pekas ut och leder inte till extra kostnader för flygbolagen när de tar emot passagerare med ledsagningsbehov.318 Transportstyrelsen har granskat samtliga flygplatser som ingår i det prioriterade nätet i och enligt myndigheten har inga större anmärkningar gjorts. Endast fyra klagomål har inkommit med hänvisning till EU-förordningen. Handisam har konstaterat att det låga antalet klagomål indikerar att flygplatsernas användbarhet är bra, men att det förmodligen är långt ifrån alla som stöter på problem som väljer att klaga med hänvisning till en EU-förordning.319 På begäran av sammanställde , och Transportstyrelsen antalet klagomål som inkommit till behöriga myndigheter –2012. Totalt inkom fyra klagomål med hänvisning till EU-förordningen. Inget av dessa ärenden resulterade i att sanktionsmöjligheter användes. Enligt Transportstyrelsen kunde man vid de inspektioner som genomfördes – 2012 observera ett antal förbättringsområden som bl.a. förbättrad skyltning på mötespunkter och registrering av personalens utbildning. Transportstyrelsen har vidare konstaterat att det varit positivt att samtliga flygplatser känner till förordningen och att de gjort åtgärder för att uppfylla kraven.320 I uppföljningen har det från funktionshindersorganisationerna framförts att flyget är det trafikslag där man har kommit längst när det gäller tillgänglighetsanpassningar. Från Transportstyrelsen framförs samma bild och man menar att detta framför allt hör samman med att luftfarten var först med ett integrerat internationellt regelverk. I uppföljningen har bl.a. Transportstyrelsen pekat på att detta är en viktig anledning till att tillgänglighetsarbetet har kommit längre inom luftfarten jämfört med andra trafikslag. Från funktionshindersorganisationerna har framförts att ledsagning i samband med flygresor fungerar bra. Rent allmänt upplevs flyget som tryggare än andra trafikslag. Exempelvis SRF konstaterar att allt är mer samlat inom flyget och att det inte finns lika många aktörer. Säkerhetstänkandet upplevs vara mer utbrett inom flyget, liksom servicetänkandet. SRF konstaterar att det sedan 318Swedavia, intervju , och Samtrafiken, intervju . 319Handisam, 2013. 320Transportstyrelsen, 2012. länge finns ett globalt bokningssystem där önskemål om ledsagning ingår som en komponent.321 Bild 14 Assistans vid ombordstigning på flygplan Foto: Swedavia. Sedan EU-förordningen kom uppges att assistansen inom flyget har blivit bättre, bl.a. på grund av att personalen har utbildats. Swedavia har utbildat all personal och har utarbetat djupgående specialutbildning för personal som arbetar med assistans. Assistanspersonalen upplevs som mycket duktig och kompetent, och DHR menar att har hög standard på assistansen. DHR har varit med och utvecklat utbildningen som riktades till all personal inom Swedavia. Swedavia har uppgett att de klagomål som inkommer ofta handlar om att man får vänta på rullstolarna vid bagageutlämningen. Även bärstolen på har fått en del klagomål, men där pågår upphandling av en ny. Funktionshindersorganisationer i har framfört bl.a. följande: 321 Transportstyrelsen, intervju , och SRF, intervju . Ledsagningsverksamheten fungerar särskilt bra inom flyget. Flyget har ett så bra koncept. Flyget kodar de olika funktionsnedsättningarna och då vet världens olika flygplatser vilken typ av funktionsnedsättning som passageraren har och vilken service man behöver.322 7.4 Åtgärder för tillgänglighetsanpassning av flygplan och flygplatser I det prioriterade nätet ingår 19 flygplatser (sådana med fler än 100 000 påstigande inrikespassagerare samt och Airport). Flygplatserna är till övervägande del statliga och kommunala. Enligt Transportstyrelsens redovisning finns det på samtliga svenska flygplatser utpekade ankomst- och avgångsplatser där assistansservice tar vid och från vilka flygplatserna och flygbolagen uppfyller sina åtaganden gentemot passagerarna i enlighet med EU-förordningen. Vid de inspektioner som Transportstyrelsen genomförde –2012 och som inkluderade hela det prioriterade nätet gjordes generellt inga större anmärkningar. Tabell 10 Transportstyrelsens tillsynsaktiviteter på flygplatser Källa: Transportstyrelsen, 2012. Flygplanens och flygplatsernas tillgänglighet Den största delen av flygplansflottan som trafikerar och som kan ta ombord fler än 19 passagerare är utformad så att det med assistans går att ta ombord personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Gränsen vid 19 passagerare är internationell och beror på flygsäkerhet. Den europeiska byrån för luftfartssäkerhet () har tillsatt en utredning som ska arbeta med att ta fram ett tydligare regelverk för flygplan med fler än 19 passagerare. Det som ska förtydligas är gällande antal tillåtna passagerare med olika typer av funktionshinder och den tillåtna placeringen ombord av dessa passagerare.323 Resenärer med rullstol kan fortfarande bli nekade plats ombord på små flygplan. En del flygbolag nekar ombordstigning endast om planet är för litet, vilket kan vara fallet om t.ex. ett ersättningsflygplan sätts in. Resenärer med rörelsehinder kan fortfarande bli nekade plats ombord på ett flygplan om det inte finns någon assistent som följer med. Här finns viss skillnad mellan små och stora flygbolag. DHR har sett problem med både lågprisbolag och flygbolag som är inriktade på affärsresenärer när det gäller detta. DHR menar att problemet är rätt så vanligt. Ett annat problem är att assistentens flygstol 322Rådet för funktionshindersfrågor i , intervju . 323Transportstyrelsen, 2012. också måste betalas. Detta betalas via assistentersättningen eller genom Riksfärdtjänsten om flygresan är en del i en färdtjänstresa.324 Transportstyrelsen konstaterade 2012 att samtliga svenska flygplatser uppfyller de krav som ställs av EU. Det är dock inte säkert att det finns övrig kollektivtrafik som ansluter till flygplatsen så att det blir ett fungerande nät. Transportstyrelsen har i sin uppföljning av genomförandet av funktionshinderspolitiken 2011–2016 pekat på att tillgängligheten till flyg har vissa begränsningar som bl.a. grundas på internationell flygsäkerhet. Transportstyrelsen har vidare pekat på att luftfarten till sin karaktär är internationell och att det krävs ett långsiktigt internationellt regelutvecklingsarbete för att nå ännu större tillgänglighet i t.ex. den fysiska miljön ombord på flygplanen och när det gäller flygsäkerhetskrav och luftfartsskyddskrav som eventuellt påverkar resenärer med funktionsnedsättning.325 Handisam konstaterar i sin lägesbeskrivning att Transportstyrelsens flygplatsinspektioner ger en bild av att läget på flygplatser ser bra ut som de konstaterar att en specifik uppföljning av tillgängligheten skulle kunna ge en bättre bild.326 Flertalet intervjuade aktörer menar att flyget är ett exempel på ett område med många operatörer där man har lyckats ganska bra. Flertalet intervjuade funktionshindersorganisationer menar att flyget är det som fungerar bäst av Där finns en bra organisation både nationellt och internationellt.327 Swedavias arbete med tillgänglighet på flygplatserna Swedavia har i uppföljningen betonat att man har arbetat länge med tillgänglighetsfrågor och att man har en ambition att ta ett helhetsgrepp på tillgänglighetsfrågor. Swedavia har framfört att det finns förbättringsåtgärder och att man nu startar ett projekt för Swedavias alla flygplatser gällande tillgänglighet för passagerare med funktionsnedsättning. Swedavia ser över assistansverksamheten, terminalernas utformning, it-stöd, regional samverkan, egen arbetsmiljö, hjälpmedel m.m. I samband med uppföljningsgruppens studiebesök presenterades projektet för alla som bedrivs . Projektet handlar om att ta ett helhetsgrepp i arbetet för resenärer med funktionsnedsättning, se vidare bilaga 8. Projektet har lagts direkt under Swedavias ledning. Från Swedavia uppges att tillgängligheten på Swedavias flygplatser varierar. Det görs dock ett flertal insatser för att förbättra den. Swedavia kommer att inventera alla terminaler ur tillgänglighetssynpunkt och utarbeta normer som t.ex. att alla taktila stråk ska se lika ut på företagets flygplatser. 324DHR, intervju . 325Transportstyrelsen, 2013b. 326Handisam, 2013. 327Handikappförbunden, telefonsamtal , och funktionshindersorganisationer i , intervju . Inom projektet kommer man att ta ett helhetsgrepp för att höja kvaliteten på tillgängligheten på alla flygplatser.328 Det kan konstateras att kraven på anpassning för att öka tillgängligheten för personer med rörelsehinder inte är något nytt. Det har länge funnits krav i bygglagstiftningen på att byggnader ska vara tillgängliga för personer med olika funktionsnedsättningar. I uppföljningen har representanter för Swedavia framfört att informationen från är bra och tydlig. flygplats har framfört att Swedavia måste arbeta mer med tillgänglighetsfrågor, utöver ledsagningen. Swedavia är fortfarande ett nytt företag, och frågor om den fysiska tillgängligheten har ännu inte börjat samordnas mellan de olika flygplatserna. Det har i en intervju framförts att det finns många olikheter mellan flygplatserna men att det nu finns en inriktning på att öka samarbetet inom Swedavia för att öka effektiviteten. ska hanteringen bli likartad. Projekteringsanvisningar ska tas fram i syfte att uppnå en likartad hantering av bl.a. tillgänglighet på Swedavias flygplatser. Som exempel på insatser kan nämnas det arbete som Swedavia genomförde på flygplats i samband med att målet om tillgänglighet skulle vara uppnått 2010. Målet blev en väckarklocka om att något måste göras, och anordnade flygplatsen ett seminarium om enkelt avhjälpta hinder. Frågan togs upp i flygplatsens ledningsgrupp och man gjorde en kartläggning av alla byggnader och vissa markytor på Göteborg- flygplats. avsattes för insatser för att lösa hindren.