rfr · H00WRFR5 · 2013-03-21 00:00:00 — Re- levanta forskningsområden är utveckling av snabba mätmetoder för laboratorie- och fältverksamhet, spridningsmodellering, metoder för analys av doser, metoder för att ge bra beslutsunderlag utifrån mätdata, retrospektiv strålningsdosimetri och prognosverktyg. Långsiktigt ska forskning säkerställa att det finns kompetens för att kunna upptäcka all slags strålning samt alla radioaktiva ämnen som kan bli aktuella i en nödsituation. Syfte: Att en god nationell strålskyddsberedskap ska upprätthållas, vidareutvecklas och samordnas med internationella åtaganden inom myndighetens ansvarsområde. Syftet är också att samordna den nationella mättekniska kompetensen i beredskapssyfte. Spridningsmodeller, prognosverktyg, källtermsbestämning: Pågående projekt som behandlar osäkerheter i storskaliga spridningsberäkningar på grund av osäkerheter i väderutvecklingen kommer att fortsätta. pågår utvecklingsarbete finansierat med MSB-medel avseende spridningsmodeller för radiologiska bomber, med särskild tillämpning på spridning i urban miljö. Denna modellutveckling kan komma att pågå under ytterligare . Avsiktlig spridning av radioaktiva ämnen: Kunskapen är långt ifrån fullständig när det gäller de kombinerade effekterna av mekaniska skador, brännskador och strålskador för personer som varit nära en explosion eller brand där radioaktiva ämnen spridits. Ett forskningssamarbete med medicinsk expertis har börjat inom MSB:s samverkansområde farliga ämnen. Forskning kring metoder för hel- och delkroppsmätning och retrospektiv dosimetri pågår, t.ex. med projekt som studerar upptag i människor av olika tänkbara radioaktiva ämnen som kan förekomma i scenarier som inkluderar avsiktlig spridning av radioaktiva ämnen. Forskningsprojekt inriktade på mätteknik i miljö med hög dosrat och risk för många radioaktiva fragment pågår, särskilt med inriktningen att snabbt kartlägga en situation för att kunna rädda liv och minska akuta strålskador. I en beredskapssituation är ett av de viktigaste momenten att snabbt få en överblick över läget, att förstå inkommande information, att dra rätt slutsatser och att förmedla dessa på rätt sätt till olika mottagarkategorier. Ett antal tillämpade forskningsprojekt pågår och enkla hjälpsystem (lathundar, utbildningsmaterial m.m.) har tagits fram som resultat av denna forskning. kan mer avancerade forskningsstudier vara till stor hjälp för först-på-platsen-insatser – ett visuellt system baserat på modern informationsteknik har en stor potential. Att utveckla ett väl fungerande system av detta slag beräknas ta . Beredskapsanpassade mät- och beräkningsmetoder: pågår flera projekt inom detta område, t.ex. framtagande av standardmetoder för beräkning av intern- och externdoser, metodutveckling avseende snabba analysmetoder för fältverksamhet, referensmetoder för bestämning av isotoper av plutonium, uran och americium, bestämning av strontium-90 i beredskapssituationer och utveckling av snabba mätmetoder för retrospektiv strålningsdosimetri. Flera av dessa projekt förväntas fortgå under med det långsiktiga målet att utveckla mätmetoder för all slags strålning och för alla tänkbara radioaktiva ämnen som kan förekomma i en nödsituation och att upprätthålla kompetensen i strålskyddsberedskapen. Bakgrund: SSM har ett miljöövervakningsprogram för radioaktiva ämnen, UV-strålning och elektromagnetiska fält. Miljöövervakningen utgör ett viktigt stöd för hälso- och miljövårdsarbetet inom strålningsområdet genom att följa och beskriva tillstånd och förändringar i miljön. Bland annat studeras hur förekomsten av radionuklider varierar med tiden, såväl geografiskt över som mellan olika val av kritiska grupper och inom dessa kritiska grupper. Forsknings- och utredningsprojekt som stöder miljöövervakningen kan vara sådana som ger ett bättre underlag för uppskattning av den totala exponeringen människor utsätts för, tar fram lämpliga indikatorer och strålskyddskriterier för skydd av djur och växter eller ger vägledning om relevanta provslag och nuklider, val av analysmetoder eller metoder för beräkning av doser. Miljöövervakningsprogrammet ger även beredskapen bakgrundsinformation om tillståndet i miljön och kunskap om hur oförutsedda händelser utvecklas . Om miljöövervakningsprogrammet ska kunna ge en samlad bild av hela strålmiljön, avseende både ickejoniserande och joniserande strålning, behövs underlag om alla relevanta strålkällor. SSM:s miljöövervakningsinsats kan utnyttjas på flera sätt. Inom tillsynen används miljöövervakningen för uppföljning av föreskrifter, och den kan också bidra till underlag för nya föreskrifter. Resultat från genomförda miljöövervakningsinsatser ger bidrag till olika databanker som kan användas för studier av olika slag, t.ex. hur radioaktiva ämnen omfördelas i miljön över tiden. Det nationella miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö följs upp utifrån miljöövervakningsinsatser, och SSM rapporterar uppföljningsmåtten nationellt och internationellt. Syfte: Att ta fram en samlad bild över den totala strålmiljön i och dess påverkan på människor och på miljön. Syftet är också att ta fram underlag för information till allmänheten om strålningsläget i . Följande rubriker är exempel på forskningsprojekt: Anrikning, utlakning och indikatorer Anrikning av radioaktiva ämnen i våtmarker Årlig stråldos till olika befolkningsgrupper Radioaktiva ämnen i miljön Radioaktiva ämnen i urban miljö Insatser som stöder samordningen med andra miljömålsområden Naturligt förekommande radioaktiva ämnen i dricksvatten. SSM deltar aktivt i olika typer av samarbeten med motsvarande myndigheter i andra länder, framför allt och de övriga nordiska länderna, och . är ett annat viktigt samarbetsorgan inom hela strålsäkerhetsområdet. Inom EU ingår strålskyddsforskningen som en del av Euratomprogrammet för forskning (Nuclear fission – radiation protection). har deltagit i denna forskning sedan det tredje ramprogrammet. EU:s forskningsprioriteringar har i stort sätt legat i linje med forskningen vid SSM, med en betoning på radioaktivt avfall, strålningsbiologi, miljö, beredskap och i viss mån dosimetri och strålskydd inom sjukvården. På kärnsäkerhetsområdet deltar i forskningsprojekt som drivs inom , EU eller andra internationella aktörer. SSM har stor del av sin forskning förlagd till universiteten, framför allt till KTH, , och . På konsultsidan är de stora utförarna , Scandpower och Studsvik, som alla är verksamma inom kärnsäkerhetsområdet. () är ett oberoende institut som grundades och fokuserar på internationella och utrikespolitiska frågor som är särskilt relevanta för . Inom verksamheten arbetar både forskare och redaktörer som har utrikespolitisk kompetens. Verksamheten är uppdelad på två avdelningar, forskningsrespektive informationsavdelningen. UI sprider kunskap på olika sätt, som exempel kan nämnas vetenskapliga och populärvetenskapliga publikationer, medverkan i nyhetsmedier, UI-bloggen samt genom medverkan i internationella nätverk. Cirka en tredjedel av UI:s intäk- UI:s verksamhet har inte påverkats av de stora nedskärningarna inom forskning och utveckling som gjorts . har ett nytt program etablerats med inriktning mot , som framhåller kompetens och nätverk som byggts upp . Forskning bedrivs fortfarande inom försvar och säkerhet med tydligare fokus än tidigare på fredsutveckling, fredsskapande samt kopplingen mellan säkerhet och utveckling. Forskningen som bedrivs vid UI fokuserar på frågor som har betydelse för och den svenska utrikes- och säkerhetspolitiska debatten. Den indelas efter olika teman och geografiska områden. Vissa projekt spänner över flera geografiska områden och teman. Styrning (governance) och institutioner Bakgrund: EU är under ständig utveckling och förändring, och i samband med att Lissabonfördraget44 trädde i kraft har nya förutsättningar skapats för medlemsländerna och relationerna med omvärlden. EU är en viktig politisk och ekonomisk aktör och har central betydelse för . Syfte: Att redogöra för och analysera hur regeringar och samhällen i samarbetar för att uppnå gemensamma mål. Samverkan: Inom programmet samverkar en rad institut och forskare i övriga , och delvis i . UI ingår in (Trans-European 43Inklusive projekt om näringslivets roll i fredsprocesser, frihandel för fred, säkerhetspolitik för rymden, samt fredsskapande i postkonfliktländer. 44Lissabonfördraget trädde i kraft och utgör regelverk och verktyg som EU behöver för att möta framtidens utmaningar och för att tillgodose människors behov. Detta innefattar bl.a. att EU ska bli mer demokratiskt samt skapande av gemensamma värderingar och utgångspunkter. ), som samlar ett trettiotal systerinstitut runt om i . Dessutom finns via (European Global Strategy) ett nära samarbete med institut i ett flertal länder (särskilt , , , , och ). I , där UI har en ledande roll, finns tolv associerade institut och fyra organiserande institut, varav UI är ett. Europaprogrammet har följande inriktningar: EU:s samarbete kring specifika frågor som exempelvis folkhälsa och klimat Analys av specifika organisationer som EU och Nato med fokus på dessa organisationers institutionella utformning Studier av institutionernas påverkan på samarbete och dynamiken i institutionell förändring För mer information om pågående projekt inom Europaprogrammet se länk: Bakgrund: Programmet fokuserar på och inrikespolitiska och utrikespolitiska utveckling, globala politiska och ekonomiska roll, transatlantiska relationer samt gränsöverskridande samarbete med , och . Nordamerikaprogrammet involverar flera av UI:s forskare och har expertis inom sakområden som det amerikanska presidentvalet, och roller i internationella organisationer och förhandlingar, globala militära satsningar, Nato samt arktiska frågor. Syfte: Att bedriva forskning, analys och förmedla expertkunskap om den inrikes- och utrikespolitiska utvecklingen i . Samverkan: Inom programmet bedriver flera av medarbetarna under längre eller forskning i medan nordamerikanska gästforskare vistas vid UI. Programmet har ett omfattande transatlantiskt nätverk och samarbetar med flera universitet, institut och tankesmedjor i och . Nordamerikaprogrammet har samarbete med forskare vid University i , , ett flertal institut i (bl.a. Stimson Center och ) samt miljöer i (, och ). Bakgrund: politiska klimat är präglat av stela maktstrukturer och korruption, vilket utgör hinder för insyn i politiska processer. Därmed hämmas den politiska debatten och försök till reformer. Landet står inför utmaningar som kräver ny politik och nya arbetssätt som innefattar frågor om 45 Delområdet innefattar även policyprojektet , se modernisering och politiska reformer. Syfte: Att analysera och redogöra för förändringar inom rysk utrikes- och inrikespolitik som är relevant för svensk utrikespolitik. Samarbete: Inom ramen för programmet finns samarbeten mellan svenska och internationella forskare. Exempel på samarbetspartner är Rysslandscentrum vid , FOI:s Rysslandsprogram, i m.fl. För mer information om pågående projekt inom Rysslandsprogrammet se länk: Bakgrund: globala betydelse ökar, som regionernas interna relationer är ansträngda bl.a. i form av olösta problem och obesvarade ekonomiska frågor. Motsättningarna späs även på av nationalistiska stämningar. Forskningen är nästan uteslutande externt finansierad av bl.a. stiftelser och fonder. Syfte: Att problematisera maktrelationer på både nationell och internationell nivå. Samarbete: I samverkar med svenska universitet och högskolor, däribland i , och . För mer information om pågående projekt inom Östasienprogrammet se länk: Särskilda forskningsprogrammet (SFP) vid UI Programmet har funnits med syftet att finansiera forskning, framför allt för postdoktorer och doktorander i slutfasen av sitt arbete, med inriktning mot internationella relationer och internationell säkerhet. Forskarna bidrar till UI:s publikationer genom policyrelevant forskning inom sina respektive områden samt genom att företräda UI vid externa konferenser och i medierna. Forskarna som har skolats i programmet återfinns inom universitet och högskolor samt olika myndigheter med inriktning mot utrikespolitik. Verksamheten finansieras av UD. har sju personer SFP-anslag. Programmet startade och drivs i samarbete med Axel och . Löptiden är och syftar till att hjälpa utrikespolitiskt intresserade unga akademiker med att komplettera sin avslutade utbildning på magister- eller masternivå med praktisk arbetslivserfarenhet. Stipendiaterna, som i varje omgång är fyra personer, får en arbetsplats på UI och får delta i forskningsprogrammets och institutets aktiviteter. for Security Studies (SFSS) Forumet är en sammanslagning av Forum for Security Studies inom Försvarshögskolan och for Security Studies och bildades . Forumet samlar forskare som är intresserade av säkerhetspolitik. Syftet är att stärka samverkan mellan säkerhetsforskare i och utomlands via tematiska arbetsgrupper. 4.8 internationella fredsforskningsinstitut () internationella fredsforskningsinstitut grundades som ett oberoende forskningsinstitut med uppgiften att studera väpnade konflikter, militärutgifter och vapenhandel samt nedrustning och rustningskontroll. tillhandahåller fakta, analyser och rekommendationer samt databaser baserade på öppna källor till beslutsfattare, forskare, medierna och allmänheten. Institutets internationella karaktär illustreras av att av forskarna, direktör samt majoriteten av styrelsemedlemmarna är utländska medborgare. har omkring 70 anställda med 16 olika nationaliteter. Forskarna rekryteras för en tidsbestämd period och representerar olika forskningsdiscipliner. Institutet är en unik plattform för samarbete mellan forskare från olika länder och tar även emot gästforskare. har ett nära samarbete med flera mellanstatliga organisationer, t.ex. FN och EU, och besöks regelbundet av regeringsföreträdare, parlamentsledamöter, journalister, forskare och representanter från icke-statliga organisationer. ska bedriva vetenskaplig forskning i konflikt- och samarbetsfrågor, frågor om internationell fred och säkerhet med målsättningen att bidra till förståelsen för fredliga lösningar av internationella konflikter och för långsiktig fred samt för att öka öppenheten i frågor som rör säkerhet och rustningskontroll. Institutet finansieras till viss del genom ramanslag från den , beviljade av . Detta ramanslag har tidigare svarat för upp till av Sipris samlade budget. Den statliga finansieringen beräknades dock 2012 uppgå till av den totala omsättningen och det var därmed som den externa finansieringen var större än ramanslaget. /09 sänktes ramanslaget till successivt från till och därefter ökade det åter 2012/13:5 4 FORSKNING – HUVUDAKTÖRER efter hand till 201246. Som ett resultat av de tidigare nedskärningarna fick dels dra ned på sin forskningsstödjande verksamhet, dels omorientera forskningen då det blev nödvändigt att söka mer extern finansiering. Dessa förändringar har i allt väsentligt varit positiva för , då neddragningarna har stimulerat verksamheten till att bli effektivare internt och även gett en möjlighet att testa forskningens gångbarhet på den internationella marknaden genom att söka extern finansiering. Förändringarna har lett till lägre kostnader för , och till att forskningen som bedrivs har blivit mer känd internationellt. har Sipris omsättning ökat från ca 30 till , vilket är ett direkt resultat av den breddade externa finansieringen. Vidare har förändringsprocessen ställt höga krav på forskarna och på organisationen att anpassa sig till nya arbetssätt. Det är dock för tidigt att avgöra vilka – om några – långsiktiga effekter det har inneburit för forskningens kvalitet och fokus. Beslut om att lämna externa medel fattas ofta i ett sent skede under kalenderåret. Därför är det svårt att bedöma vilka externt finansierade projekt som kommer att genomföras 2013. Den externa finansieringen kommer från regionala och internationella organisationer, såsom FN, EU och , samt svenska myndigheter som Sida, MSB och SSM. Därtill kommer finansiering från fristående stiftelser såsom Mistra, , , Stiftung och , samt även från ett knappt tiotal staters myndigheter. Vid all extern finansiering är det viktigt att det sker på villkor som garanterar Sipris oavhängighet samt att institutets rykte som en neutral och opartisk organisation inte riskerar att komma till skada. Programmet för dual use och vapenkontroll har varit sammanslaget med programmet för vapenkontroll och icke-spridning. Dessa delades dock upp . Programmet Dual use och vapenkontroll är helt externt finansierat. Även forskningsprojekten och global säkerhet samt Global hälsa och säkerhet är uteslutande externt finansierade. Forskningen som bedrivs på förändras ständigt i takt med omvärlden, och till viss del beroende på de enskilda forskarnas kompetens och tillgången till finansiella resurser. Detta innebär att program avslutas eller blir vilande, samt att nya forskningsområden och program skapas. har programmet för massförstörelsevapen sammanslagits med programmet för rustningskontroll och icke-spridning. Forskningsprogrammet , regional och global säkerhet har utgått. Integration av databaser inom området internationella relationer och säkerhet (First) är vilande. 46 kommer enligt budgetpropositionen att få i ramanslag . har en bred och utvecklande forskningsagenda. Nuvarande områden inkluderar väpnade konflikter och konflikthantering, militärutgifter and vapenproduktion, internationella vapenöverföringar, kontroll av konventionella, kemiska och biologiska vapen, kärnvapennedrustning, exportkontroll, kopplingen mellan naturresurser och konflikt och säkerhetspolitisk styrning (security governance) i . Beroende på typen av forskning presenteras resultaten i databaser som därefter används i analys och presentation av trender och utveckling inom områdena. har utvecklat sin forskningsagenda med områden som roll i global säkerhet, lätta vapen och sambandet mellan säkerhet och hälsa. Strukturellt organiseras efter forskningsprogram med kortare respektive längre forskningsprojekt. Ett stort forskningsinitiativ som inleddes på handlar om och dess grannstater efter 2014. slutförde även processen för att öppna en verksamhet i () genom inrättandet av . Detta är en oberoende, icke vinstdrivande organisation registrerad i och fungerar som en systerorganisation till . Syftet är att bistå med nya globala perspektiv på den säkerhets- och utrikespolitiska debatten i och stärka samarbetet mellan och dess transatlantiska partner. De inledande kostnaderna för detta center finansierades av Sipris reserver, men planen är att det med tiden ska finansieras externt. Därutöver har en närvaro i . Syftet med verksamheten är att främja studier om med särskild tonvikt på roll och påverkan i den globala, icke-traditionella och gränsöverskridande säkerheten. Forskning pågår inom följande forskningsområden: Bakgrund: Sipris projekt om militära överföringar (till följd av köp, gåvor, uthyrning etc.) stöder en databas som innehåller information om alla internationella överföringar av vapen eller vapensystem fr.o.m 1950. De kategorier som omfattas är stridsvagnar, pansarfordon, artillerisystem, stridsflygplan, attackhelikoptrar, stridsfartyg, sensorer, motorer, luftförsvarssystem, missiler eller robotar samt utskjutningsanordningar. Databasen, som är sökbar, är också tillgänglig för externa användare via Sipris webbplats. Förutom att understödja databasen gör projektet ingående analyser av trender och utveckling på området samt arbetar med problematik kring lätta vapen och analyser av vapenembargon. Syfte: Att övervaka, beskriva och analysera utvecklingen för internationella vapenöverföringar och det globala vapenflödet, något som bidrar till ökad öppenhet i dessa frågor. Att upprätthålla teknisk expertis inom vad avser konventionella vapen. Samarbete: Schweiziska UD, norska UD, DFID, , UNDP och Sida. Bakgrund: Projekten underhåller två databaser som har global täckning: en som behandlar militärutgifter (en unik databas som nyttjas av , UNDP samt journalister och forskare från hela världen) och en databas som kartlägger företag som tillverkar krigsmateriel. En överblick över de senaste utvecklingsriktningarna presenteras i samt i fristående artiklar och i svar på frågor från allmänheten. Databaserna är tillgängliga för externa användare via Sipris webbplats. Syfte: Att övervaka, beskriva och analysera trender och utvecklingen för militärutgifter. Detta görs i syfte att kunna mäta och jämföra mellan staterna hur stor del av samt vilken påverkan de militära utgifterna har på staters budget och ekonomi. Projektet för att upprätta och vidmakthålla en databas om vapenproducerande företag samt vapenproduktion syftar också till ökad insyn och öppenhet. Samarbete: och tyska UD. Bakgrund: Sipris forskning om rustningskontroll och icke-spridning täcker ett brett spektrum av frågor, inklusive icke-spridning av kärnvapen, utvärdering av bioteknik, kontroll av kemiska och biologiska vapen och nukleär rättsteknik. kärnvapen: Spårar utvecklingen av kärnvapenpolicyn samt rustningskontroll och nedrustningsinitiativ. Fokus ligger på tekniska aspekter av kärnvapenkontroll såsom övervakning och verifiering rustningskontroll av kemiska och biologiska vapen: Analyserar juridiska, tekniska och historiska aspekter av förebyggandet av kemisk och biologisk krigföring. Syfte: Att bedriva forskning om nukleära styrkor och kärnvapenkontroll, nukleär spridning och icke-spridning. Att studera all utveckling rörande kemiska och biologiska vapen, i vilket ingår försök till insatser för att skapa effektiva nedrustningsstrategier, en beskrivning över hur vapen använts och metoder för att stoppa och förebygga att terrorister får tillgång till och använder massförstörelsevapen. Samarbete: of , , and , Europeiska kommissionen, brittiska Foreign and Commonwealth Office, , norska UD, amerikanska . Väpnade konflikter och konflikthantering Bakgrund: Programmet fokuserar på konfliktrelaterad forskning. I projektet görs kontinuerliga analyser av våldsrelaterade konflikter världen över, deras påverkan på lokalbefolkningens säkerhet och de vidare politiska konsekvenser som följer av konflikterna. Programmet analyserar också utvecklingen för internationella fredsoperationer (fredsbevarande och fredsframtvingande) och upprätthåller en databas med information om alla pågående operationer, vilken är sökbar via Sipris webbsida. Inom programmet finns även expertis på frågor som kopplingen mellan terrorism och väpnade konflikter, icke-statliga aktörers roll och om uppbyggande av rättssamhället i en postkonfliktsituation. Ett exempel på projekt inom ramen för programmet är Instability at the Heart of the World: , its Neighbors, and Implications for the , Europe and the Trans- Partnership. Projektet syftar till att analysera stabiliteten och säkerheten i med närområde efter 2014, samt vilka effekter det får för , och det transatlantiska partnerskapet. Syfte: Att bedriva generisk forskning om väpnade konflikter, konflikthantering och internationella fredsoperationer och med detta som bas närmare studera kopplingen mellan terrorism och väpnade konflikter, icke-statliga aktörers roll samt post-konfliktsituationer. Samarbete: Mistra, finska UD, FOSI, danska UD och . Bakgrund: På institutet finns administrativa funktioner och stabsfunktioner som stöder forskarnas verksamhet. Denna utgörs av ett forskningsbibliotek, som förutom att stödja Sipris forskare även är med i ett samarbete mellan forskningsbibliotek i och internationellt. Vidare finns en redaktion som språk- och faktagranskar allt som publicerar, vars arbete är en förutsättning för den unika relation som har med där levererar färdigt material i form av pdf-filer som sedan går direkt till tryckning. Vidare finns en mindre administrativ avdelning och en it-avdelning.