rir · H1B56 · 2013-05-14 00:00:00 — Två tredjedelar av kommunerna () erbjuder insatser till ungdomar innan de börjat delta i Jobbgarantin för ungdomar eller annan aktiv insats från Arbetsförmedlingen. Det indikerar dels att Arbetsförmedlingens insatser inte fullt ut är anpassade till samtliga ungdomsgrupper som behöver stödinsatser för att komma i arbete, dels att förmedlingens insatser kommer sent. Arbetsförmedlingens arbetssätt ställer krav på ungdomars initiativförmåga De intervjuer med kommuntjänstemän som gjort indikerar att Arbetsförmedlingens arbete kan utvecklas för att bättre passa ungdomar med större behov av stöd. Motiven till att kommunerna genomför särskilda insatser för bl.a. arbetslösa ungdomar med försörjningsstöd är att kommunen upplever att Arbetsförmedlingens arbetssätt inte fungerar på ett tillfredställande sätt för de ungdomar som behöver extra stöd i sitt arbetssökande. De intervjuade uppger att de ungdomar som kommunen arbetar med ofta står längre från arbetsmarknaden och därför är i större behov av stöd och aktiva insatser än arbetssökande ungdomar i allmänhet.123 Ungdomar som kommunen arbetar med kan, enligt de intervjuade, ha svårt att klara de krav på egen aktivitet och initiativförmåga som ställs i Jobbgarantin för ungdomar. Ungdomarna kan också ha svårigheter med att ha kvar kontakten med Arbetsförmedlingen och därmed bryta sin inskrivningstid vid myndigheten (en viss sammanhållen inskrivningstid är en förutsättning för att kvalificera sig för Jobbgarantin för ungdomar). Arbetsförmedlingens arbetssätt bedöms av 123 Intervjuer kommun 1, kommun 2, kommun 3, kommun 4, kommun 6. kommunerna inte tillåta så täta uppföljningar som de ungdomar som får stöd från kommunerna.124 Att Arbetsförmedlingens arbetssätt ställer relativt höga krav på egen initiativförmåga hos arbetssökande ungdomar bekräftas även av intervjuer som gjort med arbetsförmedlare.125 Arbetsförmedlare som intervjuat har tagit upp att ungdomar med försörjningsstöd tillhör dem som har en svår situation på arbetsmarknaden och därför kan behöva mer stöd än det som Arbetsförmedlingen kan ge.126 Ungdomar med stort behov av stöd hänvisas till aktiviteter utanför Arbetsförmedlingens ordinarie verksamhet Av intervjuerna med arbetsförmedlare framgår att ungdomar med större behov av stöd i viss utsträckning kan hänvisas till aktiviteter inom ramen för samordningsförbund127 eller projekt finansierade av Europeiska socialfonden som har särskilda förutsättningar att anpassa insatserna efter deras behov.128 Projekt finansierade av kan ägas av Arbetsförmedlingen eller av andra myndigheter. är huvudägare ska aktiviteterna följa förmedlingens regelverk. Ett arbete med att ta vara på dessa lokala projekts erfarenheter har påbörjats inom Arbetsförmedlingen.129 Enligt enkät genomför kommuner och lokala arbetsförmedlingar olika former av gemensamma arbetsmarknadsinsatser i ungefär tre fjärdedelar av kommunerna. De vanligaste sätten att genomföra sådana gemensamma insatser är att kommunerna och Arbetsförmedlingen deltar i ett samordningsförbund () eller att man bedriver gemensamma projekt finansierade av Europeiska socialfonden (). Ungefär hälften av arbetsförmedlarna uppger att de kan erbjuda ungdomar inskrivna vid kontoret att delta i samverkansprojekt med kommunen eller i andra arbetsmarknadsinriktade aktiviteter i regi. Kommunerna deltar alltså som medorganisatörer av insatser där framför allt ungdomar med svagare förankring på arbetsmarknaden får extra stöd utöver det som Arbetsförmedlingen erbjuder i sin ordinarie verksamhet. 124Intervjuer kommun 1, kommun 3, kommun 4, kommun 6. 125Intervjuer AF 1, AF 2, AF 4, AF 6. 126Intervjuer AF 1. AF 3, AF 6. 127I samordningsförbund samverkar Arbetsförmedlingen, , landstingen och kommunerna kring rehabilitering, förutsättningarna för samarbetet regleras i lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser (/om-oss, ). 128Intervjuer AF 2, AF 3, AF 4. 129Intervju ungdomsstrateg, , . UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE 5.2Förutsättningar för individanpassning? I avsnitt 5.1.2 framgick att ungdomar och arbetsförmedlare i viss utsträckning upplever att de insatser som ungdomar tar del av inte är anpassade till individuella behov. I detta avsnitt granskas förutsättningar för att göra en individanpassning. Det görs genom att undersöka vad arbetsförmedlarna upplever utgör hinder när de i det praktiska arbetet med ungdomar ska erbjuda stöd och aktiva insatser av olika slag. Även kontakterna mellan arbetsförmedlare och ungdomar och vilket stöd arbetsförmedlarna har tillgång till och använder när de ska göra sin bedömning samt Arbetsförmedlingens interna styrning studeras. I budgetpropositionen lyfter regeringen fram att det kan finnas behov av att vidta åtgärder tidigt i arbetslöshetsperioden för arbetssökande som riskerar långtidsarbetslöshet. Arbetsförmedlingen ska införa ett nytt arbetssätt som innebär att individer som bedöms löpa en risk att vara arbetslösa länge kan beviljas aktiva insatser såsom arbetsmarknadspolitiska program från första inskrivningsdagen vid Arbetsförmedlingen. Regeringen bedömer att det individuellt anpassade stödet måste utvecklas inom myndigheten. Arbetssökande som bedöms stå långt från arbetsmarknaden bör enligt regeringen få tätare och mer fördjupat förmedlingsstöd tidigt i deras process att söka efter arbete. En förordningsändring genomfördes som ger möjlighet att ge tidiga programinsatser till arbetssökande som bedöms riskera långtidsarbetslöshet (se avsnitt 2.2.2).130 5.2.1Betraktas regelverket för arbetsmarknadspolitiska program som strikt eller flexibelt? Arbetsförmedlingen ser regelverket för arbetsmarknadspolitiska program för ungdomar som i grunden strikt, med fasta tids- och åldersgränser som reglerar när insatser kan sättas in. Inom myndigheten har man arbetat med att utveckla en modell för att prognostisera vilka arbetssökande som bedöms ha en högre individuell risk för att fortsätta vara arbetslösa. Modellen bör enligt Arbetsförmedlingen skapa möjligheter för mer individualiserade åtgärder som inte har som huvudsaklig utgångspunkt hur länge personen varit arbetslös.131 Den förordningsändring som ger möjlighet till tidiga programinsatser till personer som bedöms riskera långtidsarbetslöshet innebär en ökad möjlighet att göra en individuell bedömning menar 130För ungdomar avsattes medel motsvarande 400 årsplatser i arbetsmarknadspolitiska program till tidiga programinsatser (Proposition 2011/12:1 utgiftsområde 14, Intervju , regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, ). 131Arbetsförmedlingen, Budgetunderlaget 2012–2014, Dnr Af-2010/316245, Budgetunderlag för perioden –2012, Dnr Af-2009/035434. 132Intervju programenheten, AF HK, . 5.2.2Begränsningar i handlingsfriheten på lokal nivå? Arbetsbördan och regelverkets utformning är enligt arbetsförmedlarna de huvudsakliga orsakerna till att de inte kan erbjuda individanpassade insatser. När du inte kan erbjuda ungdomar insatser anpassade till deras individuella behov – vilken är orsaken? (Flera svarsalternativ kan anges!) Min arbetsbörda gör att jag inte kan ha tillräckliga kontakter med ungdomarna för att kunna bedöma deras individuella behov Min arbetsbörda ger mig inte tid att ha tillräckliga kontakter med arbetsgivare så att ungdomarna kan ta del av insatser som t.ex. prak- Regelverket begränsar tillgången till de insatser som finns att tillgå Det finns inte tillräckliga budgetmedel för att erbjuda anpassade Det finns inte tillräckligt många platser i lämpliga arbetsmarknads- Källa: enkät till arbetsförmedlare som arbetar med ungdomar. Arbetsbördan gör enligt hälften av de svarande förmedlarna dels att de inte kan ha tillräckliga kontakter med ungdomarna för att kunna bedöma deras individuella behov, dels att de inte kan ha tillräckliga kontakter med arbetsgivare så att ungdomarna kan ta del av praktik eller rekryteringsträffar. Arbetsförmedlarna verkar däremot i liten utsträckning anse att avsatta medel för aktiviteter utgör en begränsning. Arbetsförmedlare har vid intervjuer särskilt nämnt att kravet på en viss inskrivningstid innan ungdomar kan ta del av praktik kan göra att de får vänta onödigt på möjligheten att praktisera.133 Arbetsförmedlare lyfter vidare fram att regelverket innehåller åldersgränser som man uppfattar som begränsande och flera arbetsförmedlare pekar i intervjuerna på den åldersgräns som gäller för att ungdomar ska kunna ta del av nystartsjobb.134 Även enkätsvaren visar att regelverket upplevs som begränsande just när det gäller nystartsjobb. Arbetsförmedlarna har vid intervjuerna framfört att man inte har tillräcklig tid att lägga på de ungdomar man har ansvar för. Insatserna hinner därför inte anpassas till individuella behov.135 Som framgår av kapitel 2 så är det främst vissa insatser, t.ex. vägledning och platsförmedling, som kan 133Intervju AF1, AF2, AF3, AF5, AF6. 134Intervju AF1, AF4, AF5, AF6. För Nystartsjobb krävs sex månaders arbetslöshet samt att man fyllt innan årets ingång (3a § förordningen (2006:1481) om stöd för nystartsjobb). 135Intervjuer AF2, AF3, AF6. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE ges den arbetssökande redan från första inskrivningsdagen. finns även möjlighet att direkt ge insatser inom program till arbetssökande som bedöms riskera långtidsarbetslöshet. Normalt är det dock inte förrän man deltar i Jobbgarantin för ungdomar och därmed varit inskriven som insatser som exempelvis praktik kan bli aktuella. Arbetsförmedlarna har i andra frågor i enkäten getts möjlighet att uttala sig om vad som är orsaken när de upplever att de inte kan erbjuda några specifika insatser136 till unga arbetssökande som de bedömer har behov av dem. De svar som lämnats visar tydligt att regelverket ses som begränsande när det gäller möjligheten att erbjuda insatser såsom praktik eller utbildning innan ungdomarna börjar delta i Jobbgarantin för ungdomar.137 Det är också tydligt att tillgänglig tid upplevs som en begränsande faktor när det handlar om möjligheten att i hög grad kunna erbjuda ungdomar förmedlingsinsatser.138 När det gäller förmedlingsinsatser syns inga tydliga skillnader mellan arbetsförmedlare beroende på om de arbetar med ungdomar före Jobbgarantin för ungdomar eller med ungdomar som deltar i något av de två Brist på budgetmedel eller tillgängliga platser i aktiviteter uppges däremot inte vara en begränsning i någon större utsträckning. 5.2.3Hur ofta träffar arbetsförmedlarna ungdomar och vad styr prioriteringen? Mötet mellan arbetsförmedlaren och den arbetssökande ungdomen ligger till grund för en bedömning av den arbetssökandes individuella behov. gjordes en förstärkning av Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag. En del av medlen var öronmärkta för att ge en högre handläggartäthet och tätare kontakter mellan arbetsförmedlare och deltagare i programmen Jobbgarantin för ungdomar och Jobb- och utvecklingsgarantin.139 136Personligt stöd och engagemang, organiserade jobbsökaraktiviteter på arbetsförmedlingskontoret, jobbcoachning (extern eller intern), ackvirerade platser, Nystartsjobb, arbetspraktik, arbetsmarknadsutbildning, förberedande eller orienterande utbildning, folkhögskolesatsningen, stöd till start av näringsverksamhet. 137Svaren bör dock användas med viss försiktighet eftersom ett relativt stort antal svarande har valt att inte svara på frågan. Detta kan ha flera orsaker men eftersom frågan är relativt omfattande kan det ha gjort att den uppfattats som svår av de svarande. 138Såsom personligt engagemang och stöd, organiserade jobbsökaraktiviteter på arbetsförmedlingskontoret samt möjligheten att söka reda på en ledig plats åt en enskild arbetssökande (ackvirerad plats). 139Proposition 2011/12:1 utgiftsområde 14. Enligt enkät har Arbetsförmedlare och ungdomar i genomsnitt individuella möten ungefär en gång eller mer sällan än så. Mötesfrekvensen är något högre när ungdomar deltar i Jobbgarantin för ungdomar eller Jobb- och utvecklingsgarantin.140 Att döma av svaren från arbetsförmedlarna är det dock frekvensen i kontakter via telefon eller e-post som tydligast ökar när ungdomarna deltar i något av de två garantiprogrammen. Att det framför allt är kontakter via telefon och e-post som ökar behöver inte vara något problem när det gäller förutsättningarna för individanpassning givet att det är individernas särskilda behov som styr vilka arbetsförmedlarna väljer att ha kontakt med. bedömning är resurser i form av arbetstid liksom individens behov av stöd och hjälp i sitt arbetssökande mest styrande för hur mycket kontakt förmedlarna väljer att ha med en individuell arbetssökande. Enligt Arbetsförmedlingens egna uppföljningar har antalet möten mellan arbetsförmedlare och ungdomar ökat tydligt till knappt ett möte i genomsnitt. Mötesfrekvensen sett över hela 2012 (0,8 möten) är något högre jämfört med (0,6) och 2010 (0,7). Arbetsförmedlingens uppföljningar av de arbetssökande (ungdomar och äldre) som bedömts vara i behov av tidiga insatser visar att de besökt Arbetsförmedlingen i genomsnitt under 2012.141 5.2.4Stöd till arbetsförmedlare i deras bedömning av individers behov? För att kunna ge rätt insats till rätt individ är det viktigt att ha kunskap om vilka insatser som är effektiva för olika individer. Genom att sammanställa och sprida sådan kunskap i organisationen kan arbetsförmedlarnas val av insats anpassas bättre till individers behov. Arbetsförmedlingen arbetar med stora volymer av arbetssökande. Att arbeta som arbetsförmedlare är i stor grad något man lär sig inom Arbetsförmedlingen.142 Därför kan centrala stödmaterial eller hjälpmedel av olika slag bidra med kunskap som kan hjälpa arbetsförmedlarna att göra en bra individuell bedömning. 140Den mötesfrekvens som uppmäts i enkät är något lägre än den som IFAU 2010 fann i sin uppföljning av ungdomar i Jobbgarantin för ungdomar. 141Arbetsförmedlingens årsredovisning 2012, . 142Arbetsförmedlare i kärnverksamheten, AF:s intranät, uppdaterat , utskrivet , Kravprofil – grundläggande, AF:s intranät, uppdaterat , utskrivet . UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE Kunskapen om hur programeffekter varierar mellan individer kan förbättras Arbetsförmedlingen har i den Arbetsmarknadsrapport som lämnades till regeringen sammanställt kunskap om effekterna av olika arbetsmarknadspolitiska insatser.143 Myndigheten genomför också själv utvärderingar av sina insatser. Effekterna kan emellertid variera beroende på vilken individ som får del av en insats. Arbetsförmedlingen har dock inte gjort några studier som undersöker i vilken grad programeffekter varierar för olika grupper av individer.144 Hur upplever förmedlarna att stödet för hur de ska bedöma nyinskrivna ungdomars risk för långtidsarbetslöshet fungerar? har Arbetsförmedlingen (se avsnitt 2.2.2) möjlighet att ge aktiva insatser redan första inskrivningsdagen till arbetssökande, inklusive ungdomar, som riskerar att bli långtidsarbetslösa. Denna möjlighet begränsas dock av att de medel som Arbetsförmedlingen kan använda till programinsatser. 145 uppgick denna begränsning till 400 årsplatser när det gällde ungdomar. Eftersom medlen är begränsade måste arbetsförmedlarna göra en individuell bedömning av vilka arbetssökande som vid inskrivningstillfället riskerar i arbetslöshet.146 Ett generellt bedömningsstöd har tagits fram för att ge arbetsförmedlarna ett stöd i sin bedömning av nyinskrivna arbetssökande.147 Detta stöd lämnar en preliminär rekommendation med grund i statistiska bakgrundsfakta.148 Arbetsförmedlingen har konstaterat att det generella bedömningsstödet ger en sämre prognos när det gäller ungdomar. Detta eftersom faktorer som ålder och arbetslöshetshistoria vid Arbetsförmedlingen väger tungt i prognosmodellen. Särskilda bedömningskriterier togs därför fram så att man skulle träffa de ungdomar som har det allra svårast.149 143Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsrapport . 144E-post företrädare för Forskningsenheten AF HK, . 145Proposition 2011/12:1, betänkande 2011/12:AU2, riksdagsskrivelse 2011/12:88, intervju , regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, . 147Bedömningsstödet används när en person skriver in sig som öppet arbetslös, alltså inte när den har tim- eller deltidsanställning. 148Åldersgrupp, funktionsnedsättning, födelseland, utbildningsnivå, yrkesgrupp, arbetslöshetshistoria, inskrivningsmånad, arbetslöshetsersättning, erfarenhet i sökt yrke, utbildning i sökt yrke, arbetslösa i hemkommunen. 149Intervju ungdomsstrateg, , . För att en ungdom ska få ta del av tidiga insatser kräver Arbetsförmedlingen att han eller hon saknar fullständiga gymnasiebetyg.150 Dessutom ska ungdomen ha eller ha haft kontakt med andra myndigheter i ärenden som bedöms påverka ungdomens arbetsförutsättningar eller lida av misstänkt ohälsa (psykisk, fysisk eller sociala omständigheter) som bedöms påverka ungdomens förutsättningar att få arbete.151 Arbetsförmedlarna kan också använda sig av en särskild samtalsmall. Kriterierna (och samtalsmallen) har tagits fram av Arbetsförmedlingen med hjälp av erfarenheter från ett projekt kallat in.152 Hur svårt/lätt är det att, med hjälp av Arbetsförmedlingens bedömningsstöd inklusive de särskilda kriterierna för ungdomar, avgöra om en arbetssökande ungdom (16–) uppfyller kraven för att ta del av tidiga insatser? Antal svarande: 1 029 Källa: enkät till arbetsförmedlare som arbetar med ungdomar. Detta bedömningsstöd verkar att döma av enkätsvaren kunna utvecklas och fylla en bättre stödjande funktion för ungdomsförmedlarna. arbetsförmedlare som svarat på enkät anser att det är ganska eller mycket svårt att med hjälp av Arbetsförmedlingens bedömningsstöd och de särskilda kriterierna för ungdomar avgöra vilka ungdomar som riskerar långtidsarbetslöshet, se tabell 12. Det är inte på basis av enkätfrågan klart varför vissa arbetsförmedlare upplever det som svårt att avgöra vilka arbetssökande som uppfyller kraven för tidiga insatser. 150Arbetsförmedlingen valde att lägga fast ett begränsande kriterium – krav på oavslutat gymnasium – som var dimensionerat efter storleken på de medel som regeringen avsatte till tidiga insatser för ungdomar (Intervju Ungdomsstrateg, , ). 151Arbetsförmedlingen, Insatser för att förhindra långvarig arbetslöshet 2a, AF-2011/414101, 2012- 08-31, Bedömningsstöd, Fastställ tjänst och dokumentation, AF:s intranät, uppdaterat , utskrivet , Tidiga insatser för ungdomar, AF:s intranät, uppdaterat , utskrivet , Intervju Ungdomsstrateg, , , Arbetsförmedlingen Återrapportering Ungdomar 17f, , Arbetsförmedlingen, Återrapportering tidiga insatser. 152Intervju ungdomsstrateg, , , Arbetsförmedlingen på central nivå var till delägare i ett projekt finansierat av medel från Europeiska socialfonden kallat Unga in. Syftet med projektet, som bedrevs på i , var att nå ungdomar som inte arbetade eller studerade och som inte heller var aktuella hos någon myndighet och hjälpa dem närmare arbete. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE Arbetsförmedlingen har bl.a. i samband med årsredovisningen lämnat återrapportering om vilka arbetssökande som tar del av s.k. tidiga insatser för att de bedöms riskera långtidsarbetslöshet. Av detta framgår att av de nyinskrivna ungdomarna har tagit del av tidiga insatser.153 En majoritet av arbetsförmedlarna uppger i enkät att fler ungdomar borde ta del av tidiga insatser. Drygt en tredjedel av förmedlarna bedömer att många fler har behov av tidiga insatser medan anser att något fler bör kunna få det. Vad som gör att förmedlare verkar anse att fler ungdomar borde kunna ta del av tidiga insatser är inte klart utifrån svaret på denna fråga. Vilket stöd använder arbetsförmedlarna när de ska kartlägga ungdomars behov av insatser? Vid personliga möten ska arbetsförmedlarna kartlägga ungdomars behov av stöd och insatser från Arbetsförmedlingen. Kartläggning ska t.ex. spela en viktig roll i Jobbgarantin för ungdomar.154 När arbetsförmedlarna ska kartlägga en individs behov av stöd från myndigheten kan ett stödmaterial ge kunskap om vilka faktorer som det är relevant att ta hänsyn till och på så vis bidra till en god individuell bedömning. Använder du något särskilt material när du ska kartlägga en ungdoms behov av stöd och insatser från Arbetsförmedlingen? Med material menas t.ex. checklistor eller frågeformulär. Ja, material centralt utformat inom AF Ja, material lokalt utformat (t.ex. inom ditt arbetsmarknadsområde eller på det egna kontoret) Nej, inget alls Räknat som andel av det totala antalet svarande: 1 094 Källa: enkät till arbetsförmedlare som arbetar med ungdomar. Ungefär en tredjedel av de arbetsförmedlare som svarat på enkät använder sig av något centralt utformat material när de ska kartlägga en ungdoms behov av stöd och insatser från Arbetsförmedlingen. En dryg tredjedel av förmedlarna använder däremot inget material alls. Intervjuerna med arbetsförmedlare har visat på att den egna erfarenheten ofta ligger till grund när en individs behov kartläggs samt på att man utformat eget material 153Att jämföra bland nyinskrivna arbetssökande (Arbetsförmedlingens återrapportering , Insatser för att förhindra långvarig arbetslöshet, 2a. 1546§ förordningen (2007:414) om jobbgaranti för ungdomar, intervju programenheten, AF HK, . på lokal nivå.155 har inte närmare undersökt varför vissa arbetsförmedlare inte använder något material när de kartlägger. De målsättningar som sätts upp och de mått som används för att mäta resultatet av insatserna kan ha betydelse för i vilken mån arbetsförmedlarna lägger vikt vid att verkligen sätta in just de insatser som är anpassade till ungdomars individuella behov. gäller målsättningen att ungdomar i genomsnitt ska ha personliga möten med en arbetsförmedlare . Arbetsförmedlingen har i sin interna styrning uttryckt att fler ungdomar bör ta del av arbetsplatsförlagda aktiviteter, exempelvis arbetspraktik, i Jobbgarantin för ungdomar. Detta följs också upp i myndighetens produktionsstyrning.156 Under slutet av påbörjades ett arbete med att ta fram ett standardiserat arbetssätt för ungdomsarbetet. Arbetsförmedlare har vid intervjuer tagit upp den styrning som riktar sig till arbetsförmedlingskontoren. Arbetsförmedlare har då nämnt att de hellre skulle vilja kunna prioritera att träffa vissa arbetssökande oftare snarare än att försöka få tiden att räcka till för att träffa alla arbetssökande ungdomar med en viss bestämd frekvens.158 Att använda gruppaktiviteter för att nå detta mål kan riskera att leda till att individer med en svagare ställning blir svårare att identifiera.159 Vid intervjuerna har förmedlarna också på flera håll lyft fram att många målsättningar sätts i styrningen av Arbetsförmedlingens verksamhet och att de därför i praktiken kan ha svårt att prioritera bland de många styrsignaler som når lokal nivå. I det styrkort som Arbetsförmedlingen använder för att styra sin verksamhet fanns 2012 sex målsättningar rörande omsättning till arbete för olika grupper av arbetssökande, fem mål som rörde arbetet mot arbetsgivare, två mål som rörde myndighetens arbete med kontrollen i arbetslöshetsförsäkringen, ett mål rörande arbetssökandes individuella handlingsplaner och två om innehållet i Jobbgarantin för ungdomar och Jobb- och utvecklingsgarantin. Förutom styrkortet går också andra direktiv ut genom Arbetsförmedlingens operativa styrning.160 Fokus på 155AF1, AF4, AF5, AF6, AF7. 156Arbetsförmedlingen (2013), Arbetsförmedlingens återrapportering , insatser för att bryta långvarig arbetslöshet, , Arbetsförmedlingen (2012), Målnivåer i Arbetsförmedlingens styrkort 2012, PM. 157Intervju ungdomsstrateg, , . 158Intervju AF 2, AF 7. 159Intervju AF 6. 160Arbetsförmedlingen (2012), Målnivåer i Arbetsförmedlingens styrkort 2012, PM, intervju, produktionsavdelningen, AF HK, . UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE mätning av resultat kan leda till att aktiviteter görs främst för att uppnå målen.