eunbil · H10N2C4263 · 2013-12-10 00:00:00 — Kommenterad dagordning för utrikesrådet Godkännande av den preliminära dagordningen Diskussions- och ev. beslutspunkt Rådet förväntas diskutera den interimsöverenskommelse ("Joint Plan of Action") som och E3/EU+3 enades om i och vad som krävs i form av genomförande från EU:s sida. Sanktionslättnader kräver beslut av . Även en diskussion om hur EU kan bidra till de fortsatta förhandlingarna om en allomfattande lösning ("comprehensive solution") på den kärntekniska frågan kan förväntas. Det är ännu oklart om rådet kommer att anta några rådsslutsatser. Regeringens ståndpunkt: Regeringen välkomnar interimsöverenskommelsen med . Alla parter måste nu omgående uppfylla sina åtaganden enligt överenskommelsen. För EU:s del handlar det om att snabbt förbereda de beslut om sanktionslättnader som fordras enligt överenskommelsen. Det är viktigt att upprätthålla det förtroende som uppnåtts och att skapa så gynnsamma förutsättningar som möjligt för de fortsatta förhandlingarna om en slutlösning. Det viktigt att EU fortsatt sätter fokus på den bristande respekten för de mänskliga rättigheterna i . stödjer en återupptagen MR-dialog mellan och EU. Diskussionspunkt Rådet kommer att diskutera den politiska händelseutvecklingen, den humanitära situationen och arbetet för att eliminera kemiska vapen. Regeringens ståndpunkt: Regeringen känner fortsatt djup oro för utvecklingen i . Regeringen välkomnar att den FN-ledda konferensen (II) ska hållas . Regeringen anser att länder i regionen bör delta och engagera sig mer för en politisk lösning. Regeringen ser allvarligt på att den internationella humanitärrätten fortsatt negligeras. EU bör uppmuntra andra givare att bidra generöst vid givarkonferensen i och uppmana FN:s humanitära och utvecklingsorgan att utarbeta en gemensam ansats för att möta behoven i grannländer. är fortsatt en stor givare av humanitärt bistånd och EU:s största mottagare av asylsökande. MS bör uppmuntras att ta ett större gemensamt ansvar. EU och MS fortsatta bidrag till elimineringen av kemiska vapen välkomnas. Diskussions- och beslutspunkt Rådet förväntas diskutera den politiska händelseutvecklingen och den humanitära situationen i . Regeringens ståndpunkt: Regeringen känner fortsatt oro för utvecklingen i och den påverkan som den syriska konflikten medför. Regeringen välkomnar vad gör för de syriska flyktingarna men vill även understryka vikten av att den libanesiska statens funktioner upprätthålls och att alla politiska parter i uppmanas att söka en lösning på den inhemska politiska låsningen. Regeringen ser positivt på fortsatt EU-assistans i syfte att stödja i att kunna hantera de politiska och sociala påfrestningar som slår mot det libanesiska samhället p.g.a. flyktingströmmarna. Diskussionspunkt Rådet förväntas diskutera Östliga partnerskapet mot bakgrund av det toppmöte som ägde rum i den 28 till . Diskussionen kan särskilt komma att fokusera på utvecklingen i . Regeringens ståndpunkt: Regeringens övergripande bedömning är att Östliga partnerskapet är centralt för att föra partnerländerna närmare EU och att toppmötet den 28 till , med parafering av associeringsavtal med och , blev en viktig hållpunkt för det fortsatta arbetet i denna riktning. Regeringen noterar beslut att inte underteckna motsvarande avtal. Möjligheten för att underteckna associeringsavtalet kvarstår, under förutsättning att lever upp till EU:s kriterier. EU bör fortsatt stå fast vid och utveckla partnerskapet, särskilt i ljuset av de fortsatta utmaningarna i flera av länderna i regionen. Unionen måste vara tydlig gällande de krav på bland annat mänskliga rättigheter, demokratisering och andra reformframsteg som ett närmare samarbete med EU innebär. Likaledes bör unionen vara tydlig med att alla länder har rätt att själva fatta beslut om sina utrikespolitiska vägval. Diskussionspunkt Rådet för utrikes frågor kommer att ha ett lunchmöte med utrikesminister . Mötet förväntas fokusera på den bilaterala EU-Rysslandsrelationen och aktuella internationella frågor. Regeringens ståndpunkt: Regeringen anser att politiska, ekonomiska och handelsrelaterade påtryckningar mot partnerländerna i Östliga partnerskapet är oacceptabla. Regeringen betonar vidare den fortsatta vikten av att demokrati och MR har en framskjuten plats i EU:s dialog med , inklusive på EU-Rysslandstoppmötet, inte minst mot bakgrund av de nuvarande repressiva tendenserna i landet. EU och har också flera utestående handelspolitiska frågor, bland annat det faktum att inte har uppfyllt vissa av sina WTO-åtaganden. stödjer viseringsfrihet mellan och som en långsiktig målsättning, vilket kan uppnås endast under förutsättning att samtliga överenskomna kriterier är uppfyllda. Regeringen förordar att EU och återupptar förhandlingarna om det så kallade Nya Avtalet, som ska ersätta det nuvarande Partnerskaps- och . Diskussions- och ev. beslutspunkt Rådet förväntas diskutera situationen i inklusive det illavarslande säkerhetsläget i landet. Rådet kan komma att anta rådsslutsatser. Regeringens ståndpunkt: Regeringen känner oro för den eskalering av våldsamheter som rapporterats från () . Det är brådskande att återskapa stabilitet och respekt för mänskliga rättigheter i landet. senaste resolution ger ett viktigt stöd till AU:s fredsbevarande insats i landet vars mandat bland annat handlar om att skydda civilbefolkningen. bidrar med humanitärt stöd till krisen i och är största bilaterala givare i EU. Rådet förväntas kort diskutera utvecklingen på marken och i de pågående fredssamtalen samt anta rådsslutsatser. En mer omfattande diskussion förutses vid rådsmötet . Slutsatserna väntas uttrycka stöd för parternas och ansträngningar att nå en rättvis och hållbar lösning på den israelisk-palestinska konflikten. De lär även betona EU:s beredskap och vilja att konkret bidra vid en fredsöverenskommelse. Därutöver kommer de troligen att varna för agerande som underminerar förhandlingarna, inklusive fortsatta bosättningsexpansion samt uppvigling och våld på båda sidor, husdemoleringar och den försämrade humanitära situationen i . Regeringens ståndpunkt: Regeringen anser det angeläget att våld upphör och att parterna närmar sig varandra. EU bör fortsatt aktivt verka för en positiv utveckling i förhandlingarna och på marken, genom att som stöd till ansträngningar identifiera existerande verktyg och använda dem på ett strategiskt sätt. EU måste - oavsett resultatet av fredsförhandlingarna - kunna svara att man har gjort allt man kunnat för att bidra till framgång. Regeringen finner utvecklingen på marken djupt oroande, inklusive den fortsatt höga takten av bosättningsexpansionen, israeliska och palestinska dödsoffer samt den försämrade humanitära situationen i . Diskussionspunkt Rådet förväntas diskutera utvecklingen i , troligtvis med fokus på dialogen mellan och Kosovo där EU:s höga representant förväntas avrapportera från de senaste dialogmötena. Samtalen mellan de två länderna har förts i konstruktiv anda och kunde parterna nå en överenskommelse som reglerar viktiga aspekter av normaliseringsprocessen. Fokus ligger nu på implementering av avtalet. Det senaste dialogmötet ägde rum och kommande dialogmöten äger rum . Lokalvalen i Kosovo utgjorde en viktig indikation på parternas politiska vilja. Framsteg i dialogen har också underlättat ländernas EU-närmande. Regeringens ståndpunkt: Regeringen stödjer dialogen mellan och Kosovo under ledning av EU:s höga representant . Dialogen har bidragit positivt till normaliseringsprocessen mellan länderna. Regeringen avser verka för att framstegen inom ramen för dialogen avspeglas i Allmänna rådets slutsatser i syfte att främja ländernas respektive EU-närmande, bland annat genom att ett förhandlingsramverk antas och datum för förhandlingsstart med slås fast samt genom att förhandlingarna om ett stabiliserings- och associeringsavtal med Kosovo slutförs . Det skulle bidra till att konsolidera de historiska resultaten på marken och visa att EU kan leverera när framsteg görs. Rådet förväntas diskutera utvecklingen i . Rådet förväntas anta rådsslutsatser. Regeringens ståndpunkt: Framsteg har gjorts i i demokratisk riktning. kvarstår problem som regeringen anser det viktigt att EU tar upp. Bland dessa märks situationen för den utsatta folkgruppen Rohingya i västra , det antimuslimska våldet, de etniska konflikterna (särskilt i Kachin-staten), politiska fångar och arbetet med att reformera konstitutionen. EU bör framföra tydliga budskap till om vikten av fria och rättvisa val 2015.