eunbil · H10N2C38AA · 2013-11-20 00:00:00 — Rådet (utbildning, ungdom, kultur och idrott) Rådets möte (utbildning, ungdom, kultur och idrott) Kommenterad preliminär dagordning inför samråd med . (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) 4.Effektivt ledarskap inom utbildning - Antagande av rådets slutsatser 15587/13 EDUC 413 SOC 898 Rådsslutsatserna har inte tidigare behandlats i . Under det svenska ordförandeskapet i EU lyfte fram skolledares viktiga roll i att bidra till kvalitativa utbildningssystem i medlemsstaterna. Det litauiska ordförandeskapet i EU har valt att åter rikta ljuset på frågan om ledarskap inom utbildning och en konferens på temat hölls i . Rådsslutsatserna tar bl.a upp utbildningsledares komplexa roll, vikten av stöd till ledare inom utbildning och vilka förutsättningar som bör finnas för att ett ledarskap inom utbildning ska kunna bli effektivt. Termen ledare inom utbildning omfattar i rådsslutsatserna ledare för för-, grund- och gymnasieskolor samt för yrkes- och vuxenutbildningsanordnare. Medlemsstaterna inbjuds i rådsslutsatserna att, med utgångspunkt i nationella förhållanden och där så är lämpligt, bl.a. stödja initiativ som kan leda till att öka utbildningsanordnares och dess ledares effektivitet och ansvarstagande samt att göra ledarskap inom utbildning mer attraktivt. Medlemsstaterna och kommissionen inbjuds att på olika sätt stödja utvecklingen av ett stärkt ledarskap inom utbildning. Detta skulle kunna göras bl.a. genom utbyte av erfarenheter och goda exempel mellan medlemsstater, utbildningsanordnare och ledare. Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av slutsatserna. Rådets slutsatser bifogas. 5.Den europeiska högre utbildningens globala dimension - Antagande av rådets slutsatser 15117/13 EDUC 401 SOC 847 RECH 469 JEUN 98 RELEX 942 REV 1 Rådsslutsatserna har inte tidigare behandlats i . Kommissionen publicerade meddelandet Den europeiska högre utbildningen i världen (se Faktapromemoria 2012/13:FPM146) . Meddelandet bygger vidare på det arbete som inleddes med dagordningen för modernisering av den högre utbildningen i EU, moderniseringsagendan. Denna syftar till att stärka den högre utbildningen i och göra den mer relevant så att unga människor får en adekvat kombination av färdigheter och kompetenser för arbetsmarknaden. Medlemsstaterna inbjuds i rådsslutsatserna att, i samarbete med utbildningsanordnare och med beaktande till dessas självständighet, bl.a. Sträva efter ett samlat strategiskt angreppssätt i fråga om internationalisering, särskilt avseende rörlighet, internationalisering av utbildning och digitalt lärande samt strategiskt samarbete. Främja ömsesidig rörlighet för studenter mellan EU och tredje land. Möjliggöra för personal att delta i rörlighet mellan EU och tredje land. Främja internationalisering på hemmaplan och digitalt lärande i syfte att europeiska studenter som inte kan delta i internationell rörlighet ändå får möjlighet att utveckla internationella färdigheter. Främja samarbeten både inom och mellan och tredje land i syfte att stärka institutionell kapacitet inom utbildning, forskning och innovation. Rådet välkomnar kommissionens avsikter att stödja medlemsstaternas och utbildningsanordnarnas arbete med internationalisering bl.a. genom möjligheterna till samarbete inom ramen för samarbetsprogram som Erasmus+ och Horizon 2020, tillsammans med medlemsstaterna arbeta för att stärka attraktiviteten i europeisk högre utbildning gentemot övriga delar av världen, och att främja samarbete mellan EU och andra samarbetspartners i övriga delar av världen. Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av slutsatserna. Rådets slutsatser bifogas. 6.Öppna utbildningsresurseroch digital inlärning (Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [förslag från ordförandeskapet]) 15591/13 EDUC 414 AUDIO 106 279 PI 17 RECH 494 Temat för riktlinjedebatten har inte diskuterats tidigare i . Kommissionen publicerade meddelandet En öppen utbildning: Innovativ inlärning och undervisning med ny teknik och öppna utbildningsresurser för alla (se Faktapromemoria 2013/14:FPM17). I meddelandet presenterar kommissionen en europeisk agenda för främjandet av högkvalitativa och innovativa inlärnings- och undervisningsmetoder genom ny teknik och digitalt innehåll. Det litauiska ordförandeskapet har föreslagit att utbildningsministrarna ska hålla en riktlinjedebatt under rådsmötet som fokuserar på den potential som finns i ett ökat användande av ny teknik och öppna utbildningsresurser i utbildningen, särskilt inom den högre utbildningen. Ministrarna ombeds att dela med sig av den nationella synen på och Online Courses (MOOCs)och relatera till frågor som kvalitetssäkring och erkännandefrågor. Ministrarna föreslås också diskutera hur EU skulle kunna bidra till en vidare utveckling inom detta område. Diskussionen kommer att inledas av två externa talare. 7.Förbättrad social integration av ungdomar som varken arbetar eller studerar - Antagande av rådets slutsatser 15602/13 JEUN 100 EDUC 415 SOC 881 SPORT 94 Rådslutsatserna tar sin utgångspunkt i ramverket för det ungdomspolitiska samarbetet i EU (2010-2018), vilket behandlades i . Det övergripande temat för innevarande trio-ordförandeskap är social delaktighet. LT ORDF har därför som huvudprioritering på ungdomsområdet valt att fokusera på rådslutsatser om en förbättrad social integration av ungdomar som varken arbetar eller studerar. Slutsatserna understryker behovet av främjande insatser som förhindrar att unga hamnar utanför utbildning och arbete samt insatser som underlättar ungas väg tillbaka till utbildning och sysselsättning. Rådslutsatserna pekar på att det krävs ett tvärsektoriellt samarbete mellan flera olika aktörer för att insatserna ska bli framgångsrika. Medlemsländerna uppmanas till exempel att ge fler unga möjlighet till en andra utbildningschans och att involvera ideella organisationer vilka skulle kunna bidra till en smidig övergång mellan utbildning och arbete. Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av slutsatserna. Rådets slutstaser bifogas. 8.EU:s framtida arbetsplan för ungdomar (Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [förslag från ordförandeskapet]) 15647/13 JEUN 103 EDUC 417 SOC 886 CULT 14 Temat för riktlinjedebatten har inte diskuterats tidigare i . I rådslutsatser om att Maximera ungdomspolitikens potential under det irländska ordförandeskapet () framförs idén om en medellång arbetsplan. Det litauiska ordförandeskapet utvecklar iden vid en informell diskussion i samband med ett generaldirektörsmöte i . För att förankra idén ytterligare inbjuds nu ungdomsministrarna att reflektera kring de utmaningarna som unga står inför och vilka prioriteringar i samband med en kommande EU-arbetsplan som kan identifieras för att möta dessa utmaningar. Ungdomsministrarna inbjuds även att diskutera hur en arbetsplan skulle kunna bidra till en förbättring av sektorsövergripande samarbete och i det sammanhanget stärka rollen för ungdomspolitiken. (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) 9.Förslag till och Rådets direktiv om återlämnande av kulturföremål som olagligen förts bort från en medlemsstats territorium (omarbetning) (första behandlingen) Interinstitutionellt ärende: 2013/0162 (COD) 10471/13 CULT 70 MI 501 ENFOPOL 172 ENFOCUSTOM 103 UD 121 CODEC 1323 16027/13 CULT 119 MI 1004 ENFOPOL 353 ENFOCUSTOM 159 UD 291 CODEC 2524 Förslaget har inte tidigare behandlats i . Rådets direktiv /7/EEG om återlämnande av kulturföremål som olagligen förts bort från en medlemsstats territorium antogs 1993 i samband med att de inre gränserna avskaffades för att skydda sådana kulturföremål som i medlemsstaterna klassas som nationella skatter. Direktivet gäller endast kulturföremål som klassas som nationella skatter och som olagligen förts bort till en annan medlemsstat efter . Utvärdering av direktivet har visat att det endast har haft begränsad betydelse för återlämnande av kulturföremål som klassas som nationella skatter och som, efter att olagligen ha förts bort från en medlemsstats territorium, befinner sig på en annan medlemsstats territorium. De främsta orsakerna till det är de villkor som föremål som klassas som nationella skatter måste uppfylla för att återlämnas, den korta tidsfristen för att väcka talan om återlämnande samt kostnaderna för ersättning. Utvärderingen har också visat på behovet av bättre administrativt samarbete och samråd mellan de centrala myndigheterna för att bättre kunna genomföra direktivet. Kommissionen har mot denna bakgrund och som ett led i förenklingen av unionens lagstiftning på området lämnat sitt förslag till omarbetning av direktivet. Syftet med omarbetningen är att ge medlemsstaterna bättre möjlighet att få tillbaka kulturföremål som klassas som nationella skatter genom en ändring av de krav som föremål måste uppfylla för att klassificeras som nationella skatter. I direktivet finns en kategoriförteckning där det definieras vad som är en nationell skatt. Denna tas bort i det nya förslaget då det ska vara upp till medlemsstaterna själva att definiera vad som är deras nationella skatter.För att öka effektiviteten föreslås även att de centrala myndigheterna ska använda informationssystemet för den inre marknaden (, ). Det föreslås vidare att tidsfristen förlängs för de behöriga myndigheterna i den återkrävande medlemsstaten att kontrollera om ett kulturföremål som påträffats i en annan medlemsstat utgör en nationell skatt. Tidsfristen för när en talan om återlämnande senast ska väckas föreslås också förlängas. Förslaget innehåller slutligen gemensamma kriterier för tolkningen av om innehavaren har visat vederbörlig omsorg och uppmärksamhet vid anskaffandet av kulturföremålet. Regeringen föreslår att ställer sig bakom förslaget. 10.Mediefrihet och mediepluralism i den digitala miljön - Antagande av rådets slutsatser 15774/13 AUDIO 110 FREMP 173 285 Rådsslutsatserna har inte tidigare behandlats i . presenterade en av Kommissionen etablerad högnivågrupp för mediefrihet och mångfald en rapport med 30 rekommendationer som riktar sig bl.a. till EU och dess medlemsstater. Bakgrunden till högnivågruppens arbete är bl.a. att upprepade gånger har efterlyst ett direktiv om mediefrihet och mediemångfald. Det har konstaterats att det i vissa medlemsstater, framför allt i , finns stora brister i skyddet för yttrande- och informationsfriheten. pågår i andra medlemsstater en debatt om behovet av striktare reglering av medier, mycket mot bakgrund av de avlyssningsskandaler i som avslöjades . Vid det informella kulturministermötet i diskuterades frågan om mediefrihet och pluralism. Vid denna diskussion framkom att en majoritet av medlemsstaterna anser att det är en uppgift för medlemsstaterna att garantera mediefrihet och pluralism och att samarbete med bör uppmuntras. Rådsslutsatserna om mediefrihet och pluralism markerar tydligt den hållning som ministrarna gav uttryck för vid diskussionen i . Subsidiaritetsprincipen lyfts fram, liksom behovet av samarbete med . Vikten av att journalister skyddas mot otillbörlig påverkan och källskyddet betonas. Rådsslutsatserna innehåller också formuleringar om mediekoncentration som tar sikte på behovet av ökad transparens kring ägandeförhållanden inom mediesektorn. Rådsslutsatserna uppmanar medlemsstaterna att: Försäkra oberoendet hos de myndigheter som reglerar audiovisuellt innehåll Vidta åtgärder för att uppnå öppenhet kring medieägande Utifrån nationella förhållanden vidta lämpliga åtgärder för att förhindra tänkbara negativa effekter av stark mediekoncentration Vidta åtgärder för att skydda journalister från otillbörligt inflytande och garantera journalisters rättigheter att skydda sina källor I slutsatserna anges att , utan att lagstifta, ska arbeta för att stärka samarbetet mellan medlemsstaternas myndigheter för att främja bästa praxis i fråga om öppenhet kring medieägande. Kommissionen har reserverat sig mot att lagstiftningsåtgärder inte ska kunna vidtas. Mediefrihet och mediemångfald är grundläggande förutsättningar för demokratin. I förhandlingarna har tydliggjort sin hållning att det i första hand är medlemsstaternas ansvar att inrätta regelverk som garanterar mediefrihet och besluta om åtgärder som främjar mediemångfald. Det har tydligt markerats att motsätter sig en övergripande EU-reglering på yttrandefrihetens område. har därutöver bl.a. verkat för att både skydd för journalister och skydd för källor betonas i rådsslutsatserna och fått igenom flera skrivningsförslag. Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av slutsatserna. Rådets slutsatser bifogas. 11.Anslutna medborgare: inom mediemiljön medför ändrat beteende hos åskådarna (Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [förslag från ordförandeskapet]) 15535/13 AUDIO 104 277 Frågan har inte tidigare behandlats i . I grönboken helt konvergerad audiovisuell värld behandlade kommissionen frågan om den pågående omvandlingen av det audiovisuella medielandskapet som kännetecknas av konvergens, dvs. att traditionella sändningstjänster och internet successivt växer samman. Till rådsmötet har det litauiska ordförandeskapet förberett en debatt om dessa frågor med tyngdpunkt på betydelsen av förändringarna inom media och den audiovisuella sektorn för EU:s lagstiftning på området. Debatten kommer att kretsa kring frågan om det är motiverat med ett strängare regelverk för linjära sändningar (broadcasting) jämfört med vad som gäller för icke-linjära sändningar (on-demand). 12.Förslag till rådets rekommendation om att framhäva hälsofrämjande fysisk aktivitet i alla sektorer - Antagande av rådsrekommendationer 13277/13 SPORT 73 316 EDUC 324 ENV 800 TRANS 458 15300/13 SPORT 90 410 EDUC 405 ENV 966 TRANS 547 Rådsrekommendationerna har inte tidigare behandlats i . Inom det idrottspolitiska området har hälsofrämjande fysisk aktivitet varit på unionens dagordning sedan kommissionens vitbok om idrott . Ett resultat av vitboken blev de EU-riktlinjer för fysisk aktivitet som arbetades fram av kommissionen och som presenterades på ett informellt idrottsministermöte under det franska ordförandeskapet 2008. antog rådet slutsatser om framhävande av hälsofrämjande fysisk aktivitet där rådet uppmanade kommissionen att lägga fram ett förslag till rådets rekommendation om att främja ett sektorsövergripande tillvägagångssätt med utgångspunkt i EU:s riktlinjer för fysisk aktivitet. Kommissionen presenterade sitt förslag till rådsrekommendationer . Förslaget fokuserar på hälsofrämjande fysisk aktivitet, som är ett relativt nytt område som genomgår en snabb vetenskaplig utveckling där man förenar fysisk aktivitet, nära kopplad till idrott och motion å ena sida, och folkhälsa å den andra. Syftet med den föreslagna rekommendationen är att förstärka medlemsstaternas insatser när det gäller att framhäva hälsofrämjande fysisk aktivitet och stödja dem genom att ge dem en ram för att övervaka deras policy. Rekommendationen syftar till att förstärka samarbete och samordning av politiken mellan medlemsstaterna och bana väg för ytterligare utbyten av goda lösningar inom de relevanta strukturerna för idrott och folkhälsa på unionsnivå. har generellt varit positiv till rådsrekommendationerna, men har tillsammans med flera andra medlemsstater uttryckt vissa tveksamheter gällande de indikatorer som föreslagits för att genomföra uppföljningar på området. Rådsrekommendationerna är inte bindande och har framhållit att vårt fortsatta arbete på området kommer att ske inom rådande strukturer och med befintlig data. Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av rådets rekommendation. Rådets rekommendation bifogas. 13.Idrottens bidrag till EU:s ekonomi, särskilt vad gäller ungdoms-arbetslöshet och social delaktighet - Antagande av rådsslutsatser 15757/13 SPORT 100 JEUN 107 EDUC 422 SOC 896 Rådsslutsatserna har inte tidigare behandlats i . Idrottens sociala och ekonomiska aspekter är en prioriterad fråga för det litauiska ordförandeskapet. Slutsatserna lyfter bl.a. fram den roll idrotten kan ha för att göra ungdomar mer anställningsbara samt den ekonomiska betydelse idrotten har för unionens ekonomi. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas i slutsatserna till erfarenhetsutbyte och till att vidta åtgärder för att bättre utnyttja idrottens sociala och ekonomiska potential. Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av slutsatserna. Den övergripande svenska hållningen om att idrottspolitiken först och främst är en nationell angelägenhet kvarstår. Rådets slutsatser bifogas. 14.Goda styrelseformer inom idrotten (Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [förslag från ordförandeskapet]) 15302/13 SPORT 92 Frågan har inte tidigare behandlats i . I enlighet med unionens handlingsplan för idrott har en expertgrupp arbetat med frågan om goda styrelseformer inom idrotten och tagit fram principer för detta. Ministrarna förväntas i debatten ge sin syn på idrottens arbete med goda styrelseformer och på vad regeringarna kan göra i frågan. Information från den cypriotiska delegationen 15903/13 EDUC 426 RELEX 999 OCDE 7 Kommissionen har ingått en överenskommelse med om samarbete gällande undersökningar och analyser inom utbildningsområdet. söker stöd från EU:s medlemsstater ifråga om medlemsstaternas likvärdighet i detta samarbete och att information om ska hanteras på samma sätt som information från övriga medlemsstater. 14177/13 JEUN 85 Ordförandeskapet kommer att presentera en rapport som sammanställts utifrån resultaten av i . Kultur/Audiovisuella frågor Mot en kulturell strategi i den digitala tidsåldern Information från den franska delegationen 15806/13 CULT 117 AUDIO 111 PI 158 Information om världskonferensen om antidopning (den 12–) Högtidlighållande av 100-årsdagen till minne av de fotbollsmatcher som spelades i skyttegravarna under vapenstilleståndet Information från den franska delegationen 15813/13 SPORT 102 CULT 118 JEUN 109 Arbetsprogram för det tillträdande ordförandeskapet Information från den grekiska delegationen