rir · H1B57 · 2013-05-21 00:00:00 — Det är dock färre personer inom dessa grupper och andelen som har en tilläggsförmån ökar således Ungefär 3 000 personer hade endast äldreförsörjningsstöd utan bostadstillägg. Nästan 14 000 pensionärer hade minst två av tilläggsförmånerna. Diagram 2.3 Andel pensionärer med tilläggsförmån per åldersgrupp 65–69 år 70–74 år 75–79 år 80–84 år Som beskrevs ovan är åldersfördelningen bland de som har tilläggsförmån jämt fördelad, ungefär 44 000 personer per åldersgrupp med undantag för pensioner i åldern . Åldersfördelningen bland de pensionärer som har särskilt bostadstillägg eller äldreförsörjningsstöd ser dock något annorlunda ut. Bland de pensionärer som har särskilt bostadstillägg är . Även äldreförsörjningsstödet utgår i högre utsträckning till yngre pensionärer. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? 2.3.4De flesta bor i hyrd bostad Kategorin hyrd bostad, gruppbostad/servicelägenhet är och har varit den vanligaste boendeformen och dess dominans har ökat för alla förmånerna.75 bodde av pensionärerna med bostadstillägg i hyrd bostad. uppgick andelen till . Boende i ägd bostadsrätt eller fastighet uppgick till av pensionärerna med bostadstillägg och mer än hälften av dessa bostäder var obelånade. Pensionärer med belånad egen fastighet är den enda gruppen som ökat i antal . Den största minskningen har skett bland pensionärer i övrigt boende och i bostadsrätt/egen fastighet utan lån. Utvecklingen per boendeform framgår av diagrammet nedan. Diagram 2.4 Andel pensionärer med tilläggsförmån per boendeform, åren 2003–2011 Hyrd bostad/gruppbostad 2.3.5Bostadskostnaden har ökat för pensionärer med bostadstillägg Höga bostadskostnader har blivit allt vanligare bland de pensionärer som har bostadstillägg. Som framgår av diagrammet nedan har andelen personer med bostadskostnad mer än trefaldigats medan andelen personer med bostadskostnad halverats . 75Förmånerna särredovisas inte eftersom antalet boende med annan förmån än bostadstillägg uppgick till högst 400 boende per boendeform och kön 2011. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER Diagram 2.5 Andel pensionärer med bostadstillägg fördelat på olika bostadskostnads intervall, –2011 2 001 – /månad 4 001 – /månad 3 001 – /månad Den genomsnittliga bostadskostnaden för hyrd bostad/gruppbostad/ servicelägenhet bland pensionärer med bostadstillägg var . För bostadsrätt/egen fastighet med lån uppgick bostadskostnaden i genomsnitt till och för bostadsrätt/ egen fastighet utan lån . Den genomsnittliga bostadskostnaden har genomgående, för samtliga boendeformer, ökat med . 2.3.6 Få pensionärer får låga belopp Det genomsnittliga utbetalda bostadstillägget uppgick till . För äldreförsörjningsstödet var det utbetalda genomsnittsbeloppet per månad.76 Av de ungefär 265 000 pensionärer som fick en tilläggsförmån var det dock få som fick utbetalt låga belopp. Endast 2 284 personer fick utbetalt belopp under 76 årsredovisning 2011, s. 18. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? Reglerna för tilläggsförmånerna är komplicerade och detaljrika vilket medför svårigheter både för myndigheten och för pensionärer. uppmärksammats vid flertal tillfällen och förslag på förenklingar har förts fram. uttalade sig mycket tydligt 2002 om behovet att följa upp och utvärdera de förändringar som infördes . Regeringen har låtit utreda det särskilda bostadstillägget och vissa aspekter av äldreförsörjningsstödet, men detta ledde inte till att åtgärder vidtogs. följer därutöver löpande upp förmånerna inför budgetpropositionerna och genomför oregelbundna analyser. Någon övergripande utvärdering av regelförändringarna har inte genomförts. Antalet pensionärer med tilläggsförmån har minskat men fortfarande har var åttonde pensionär en tilläggsförmån. Tilläggsförmånerna är vanligast för äldre pensionärer. Av de pensionärer som har tilläggsförmåner är fyra femtedelar kvinnor. Av bostadstilläggets 262 000 pensionärer har en tredjedel en bostadskostnad . Gruppen har trefaldigats och bostadstillägget täcker således i mindre utsträckning bostadskostnaden . GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER I detta kapitel redovisas hur tilläggsförmånernas träffbild ser ut. Kapitlet inleds med en redovisning av bland annat inkomst- och förmögenhetsfördelningen bland de pensionärer som uppbär tilläggsförmånerna.77 Därefter redovisas hur regler för förmögenhetsprövningen påverkar träffbilden. presenteras undersökning av mörkertalet, det vill säga gruppen pensionärer som är berättigade till förmånerna, men som inte tar del av dem. I sammanhanget redogörs även för regeringens och insatser. 3.1Träffbilden bland de som får tilläggsförmånerna 3.1.1Pensionärer med tilläggsförmån har låga inkomster Tilläggsförmånerna betalas ut främst till pensionärer med låga inkomster som framgår av nedanstående diagram. av pensionärerna med bostadstillägg hade en årsinkomst . Vidare hade av pensionärerna en årsinkomst och i årsinkomst. Bland pensionärer med särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd hade en årsinkomst . Inkomstfördelningen presenteras i diagrammet nedan. 77 Uppgifter bygger på produktionsstatistik. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? Diagram 3.1 Antal beviljade förmåner efter årsinkomst 2011 3.1.2Nästan hälften av pensionärer med bostadstillägg saknar tillgångar Av de pensionärer som hade bostadstillägg saknade tillgångar som beaktas i förmögenhetsprövningen och hade en förmögenhet upp till högst . av pensionärerna med bostadstillägg hade en förmögenhet . Gällande regler för bostadstillägget beaktar inte den bostad pensionären har sitt huvudsakliga boende i som förmögenhet. Om bostad utan lån beaktas som förmögenhet minskar andelen som saknade förmögenhet något till Ungefär 33 000, eller , av pensionärerna med bostadstillägg bodde i egen fastighet eller bostadsrätt utan lån. Ungefär 5 000 pensionärer, eller , hade en förmögenhet och knappt 500 pensionärer hade en förmögenhet . GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER Diagram 3.2 Andel pensionärer med bostadstillägg efter förmögenhet och boendeform 2011 Hyrd bostad/gruppbostad Jämfört med 2003 har andelen som saknar förmögenhet ökat från till tidigare redovisade . Andelen personer inom övriga förmögenhetsintervall har genomgående minskat något . 3.1.3Boende i hyrd bostad får högst tillägg Bostadstillägget minskar med stigande förmögenhet för samtliga boendeformer. Procentuellt sett är minskningen ungefär lika stor oavsett boendeform och belåning. I belopp är minskningen dock särskilt stor för boende i hyrd bostad/gruppbostad eller servicelägenhet eftersom denna grupp generellt beviljas ett något högre bostadstillägg. Det kan också noteras att de som bor i egen fastighet utan lån i genomsnitt får ett högre bostadstillägg än de som bor i egen fastighet med lån. Det kan sannolikt förklaras av att det finns fler bostadsrätter i kategorin med lån och fler större hus i kategorin utan lån. Bostadstillägget beaktar uppvärmningskostnaderna för bostaden varför ett stort hus utan lån kan ha högre boendekostnad än ett annat boende med lån. Det skulle också kunna förklaras av om gruppen med lån på bostad generellt har högre inkomster än gruppen som bor i bostadsrätt/egen fastighet utan lån. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? Tabell 3.1 Genomsnittligt BTP efter förmögenhet och boendeform 2011 Det nuvarande regelverket för tilläggsförmånerna möjliggör att även pensionärer med en betydande förmögenhet kan ha rätt till tilläggsförmånerna. Med den förmögenhetsprövning som finns kan en pensionär vara beviljad i bostadstillägg även om pensionären bor i en permanentbostad utan lån och har drygt en miljon i aktieinnehav utöver lösören. I en rapport som Expertgruppen i offentlig ekonomi presenterade 2010 beskrevs förmögenhetsprövningen inom bostadstillägget som vare sig rättvis eller rättssäker. Bland annat uppmärksammades att egen permanentbostad inte räknas som förmögenhet och att flera andra förmögenhetsslag såsom båtar, tavlor eller smycken, inte beaktas alls.78 Regelverket medför också att den som har på bankkonto får ett lägre bostadstillägg eller äldreförsörjningsstöd än den som har till exempel konst motsvarande samma värde. Vidare kan den som äger sin bostad med ett marknadsvärde på vara berättigad till bostadstillägg medan den som bor i hyresrätt och har motsvarande summa på ett bankkonto inte kan vara berättigad, trots samma bostadskostnad. av regelverket är således att högre bostadstillägg utgår om förmögenheten är placerad i ägd bostad än om den är placerad i bank eller i olika slags Som tidigare nämndes är det av ålderspensionärerna med bostadstillägg som bor i egen fastighet utan lånekostnad.79 Regelverket möjliggör också att man kan minimera sin förmögenhet antingen genom en gåva eller genom en skuldrevers. Det är således relativt enkelt att undvika att ha en förmögenhet överstigande och att på så sätt höja bostadstillägget.80 Enkelt och effektivt – en om grundtryggheten i välfärdssystemen, s.35–36. 80Det fanns även med förmögenhetsskatt möjligheter att minska den beskattningsbara förmögenheten och därigenom öka bostadstillägget. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER Ett annat problem inom förmögenhetsprövningen är att förmögenheter är svårare att kontrollera sedan förmögenhetsskatten avskaffades. Detta är framförallt ett administrativt problem, som närmare beskrivs i kapitel fyra, men till viss del även ett problem som påverkar träffbilden. Det kan finnas förmögenheter som inte får uppgift om och således pensionärer som får utbetalt bostadstillägg på felaktiga grunder. 3.3Mörkertalet har tidigare utretts och uppmärksammats 3.3.1Regeringen gav uppdraget att undersöka mörkertalet I samband med att det nya ålderspensionssystemet infördes fick dåvarande regeringens uppdrag att analysera träffbilden för såväl bostadstillägget som det nyinrättade äldreförsörjningsstödet.81 Uppdraget att utreda träffsäkerhet för äldreförsörjningsstödet bestod i att undersöka om det fanns äldre personer som trots stödet var varaktigt beroende av kommunalt socialbidrag. Rapporten82 visade att ingen som hade haft äldreförsörjningsstöd också hade varit långvarigt beroende av försörjningsstöd och att träffsäkerheten i den bemärkelsen var god. Däremot hade drygt 4 800 personer fått utbetalt försörjningsstöd och äldreförsörjningsstöd än vilket förklarades som kortvarig ekonomisk hjälp för tandvård, läkarvård, glasögon eller dylikt. För bostadstillägget uppdrogs åt att göra en bedömning av mörkertalet inom förmånen, det vill säga den andel berättigade som inte utnyttjade förmånen. I rapport83 redovisades metod84 och beräkningar. I rapporten uppskattades mörkertalet till 106 000 personer, vilket motsvarade av de berättigade ålderspensionärerna. Tillsammans bedömdes gruppen gå miste om i bostadstillägg. Dessa uppgifter skulle dock senare komma att ifrågasättas på grund av undersökningens metodologiska precision, bland annat antagandet om bostadskostnader.85 81Riksförsäkringsverkets regleringsbrev 2003. Även fick uppdraget att analysera träffbilden äldreförsörjningsstödet. 82Analys av träffsäkerheten av reglerna om Äldreförsörjningsstöd. S2005/5473/SF). 83Uppskattning av mörkertalet i BTP. (redovisar 2005:2). 84Riksförsäkringsverkets undersökning byggde på SCB:s urvalsundersökning om hushållens ekonomi (HEK) i kombination med mikrosimuleringsmodellen FASIT. 85Ny beräkning av mörkertal för BTP. (dnr: 39635- 2007). BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? 3.3.2Majoriteten kände inte till bostadstillägget I regleringsbrevet fick ett fortsatt uppdrag att analysera varför inte alla berättigade pensionärer ansökte om bostadstillägget. Som delmål inom verksamhetsområdet ärendeproduktion angav regeringen också i regleringsbreven att de försäkrade ska få de förmåner de har rätt till. redovisade sin analys till regeringen under 2007.86 Analysen byggde på en enkätundersökning som SCB skickat ut till ett urval personer som bedömdes ingå i mörkertalet. Urvalet gjordes genom att identifiera individer som inte hade bostadstillägg men som utifrån sin årsinkomst bedömdes ha rätt till det.87 Resultatet av enkäten visade att av de tillfrågade ålderspensionärerna inte kände till förmånen bostadstillägg. Av de som inte kände till bostadstillägget bodde i villa, i bostadsrätt, i hyresrätt och ett mindre antal i jordbruksfastighet eller äldreboende.88 Undersökningen visade vidare på följande orsaker till att de berättigade som hade kännedom om bostadstillägget inte ansökt: Bor i villa och tror därför att jag inte kan få BTP () Har för stor förmögenhet () Har tidigare ansökt och fått avslag () Har inget behov av bostadstillägg () Bekanta i samma situation som jag har fått avslag () Har för stor inkomst () Ansökningsblanketten är för svår att fylla i () Annan orsak () I rapporten framhöll vidare att det är en angelägen uppgift att öka kunskapen om bostadstillägget och minska mörkertalet. menade att i vilken utsträckning myndigheten aktivt ska uppsöka personer beror på förmånens syfte och målgruppens möjlighet att själv informera sig. För bostadstillägg bedömde att ett behov av riktade informationsinsatser fanns.89 På ansökan om sjuk- och aktivitetsersättning fanns redan information om bostadstillägg och en utredning skulle genomföras för att se om sådan information även borde finnas på ansökan om ålderspension. Trots osäkerheter som fanns i mörkertalsundersökningen kunde konstatera att det fanns ett stort antal personer 86Mörkertalet och BTP. (dnr: 39635-2007). 87Av sekretesskäl kunde inte identifiera de personer som mörkertalsundersökningen byggt på utan gjorde ett urval där enkäten skickades ut till 4 000 personer. 88Mörkertalet och BTP. (dnr: 39635-2007). GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER som inte hade ansökt om ett bostadstillägg som de var berättigade till. bedömde därför att det fanns ett behov av att genomföra ett riktat informationsarbete om bostadstillägget med hänsyn till resultatet i mörkertalsundersökningen och förmånsgruppens situation. ansåg också att det fanns anledning att se över den generella information som tillhandahölls om bostadstillägget.90 I årsredovisningen redovisade att man avsåg att förbättra den skriftliga informationen till blivande ålderspensionärer och informationen på myndighetens webbsida. Webbsidan skulle även kompletteras med möjligheten att själv göra en beräkning om preliminärt bostadstillägg. meddelade också att de skulle förbättra samarbetet ytterligare med pensionärsorganisationer och annonsera i medlemstidningar om bostadstillägget. Slutligen skulle genom direktutskick informera om bostadstillägg till personer som utifrån registeruppgifter antogs tillhöra mörkertalet. 3.3.3Försäkringskassan undersöker mörkertalet på nytt genomförde en ny mörkertalsundersökning på eget initiativ baserat uppgifter. Bakgrunden till att en ny undersökning genomfördes var bland annat att SCB:s metoder hade förbättrats och att osäkerheterna i mörkertalsundersökningen därför hade minskat. Undersökningen visade på ett mörkertal som uppgick till drygt 65 000 personer vilket motsvarade av antalet personer berättigade till bostadstillägget. Baserat på skattningen gick gruppen miste om i bostadstillägg. Den huvudsakliga orsaken till minskningen av mörkertalet bedömdes vara SCB:s förbättrade metod och datamaterial och att den tidigare undersökningen överskattat mörkertalet. Det antogs också att rapporter i media om den tidigare undersökningen bidragit till att fler ansökt om bostadstillägg.91 En ny mörkertalsundersökning har inte genomförts därefter. lämnade ett svar på ett regeringsuppdrag om information till pensionssparare och pensionärer. I svaret skriver att mörkertalet sannolikt är avsevärt och att de genomfört ett riktat informationsutskick om bostadstillägg som man avser att utvärdera under våren 2009.92 Utvärderingen presenterades dock aldrig och mörkertalet omnämndes inte heller i årsredovisningen . Enligt uppgift fördes diskussioner på om vidare åtgärder och 91Ny beräkning av mörkertal för BTP, , 2008. 92Information till pensionssparare och pensionärer om pensionen. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? om myndighetens ansvar.93 Det ledde dock inte till att regeringen gav några fortsatta uppdrag angående mörkertalet. Efter bildande räknade myndigheten om mörkertalet i antalet personer och utgift baserat uppgifter. bedömde att mörkertalet uppgick till 51 000 personer. För att utreda hur mörkertalet ser ut på mer aktuella underlag har SCB på uppdrag från genomfört en ny mörkertalsundersökning. Undersökningen har i stort genomförts med samma metod som användes 2008. Metoden för undersökningen beskrivs närmare i avsnitt 1.4. 3.4.1Mörkertalet inom bostadstillägget har fördubblats Undersökningen för bostadstillägget visar att mörkertalet har fördubblats sedan den senaste undersökningen, både avseende antal personer som ingår i mörkertalet och i belopp som kunde ha beviljats. Antal pensionärer som har rätt till bostadstillägg, men som inte erhåller förmånen skattas till drygt 140 000 personer. Det motsvarar av alla berättigade pensionärer vilket framgår av nedanstående tabell. Gruppen beräknas i undersökningen gå miste om totalt . I likhet med tidigare mörkertalsundersökningar finns vissa osäkerheter i skattningen och i materialet.94 Även med osäkerheterna i beaktande visar resultatet dock att det finns ett betydande mörkertal för bostadstillägget och att det har ökat markant sedan 2008 års undersökning. Tabell 3.2 Punktskattade mörkertal 2010 och 2006 Berättigade som inte har BTP Belopp som inte erhållits, Källa: Beräkningar av mörkertalet i BTP för pensionärer och äldreförsörjningsstödet för pensionärer, 2013. Ny beräkning av mörkertal för BTP, 2008. 94Förutom punktskattningen har ett 95-procentigt konfidensintervall bildats. För både mörkertalet som andel av antalet BTP-berättigade och som andel av beräknat belopp till BTP-berättigade är osäkerheten mindre än +/- . Osäkerhetsmåttet i skattningen är således låg men hur osäkerheter i materialet påverkar mörkertalet är svårare att bedöma. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER Gruppen som ingår i mörkertalet består till drygt två tredjedelar av kvinnor och återspeglar att det är fler kvinnor än män både som får bostadstillägg och som är berättigade till bostadstillägg. Även om de berättigade männen är färre till antalet är dock mörkertalet bland berättigade män högre än bland berättigade kvinnor. Drygt hälften av de berättigade männen ansöker inte om bostadstillägg som de kan ha rätt till. Bland berättigade kvinnor är det en tredjedel som inte ansöker. Mörkertalet är också högre bland sammanboende än bland ensamstående. Gruppen ensamstående är betydligt fler och står för av mörkertalet bland samtliga berättigade. Vad gäller skillnader mellan olika åldersgrupper är fler äldre än yngre pensionärer berättigade till bostadstillägg. Detta speglar även av sig i mörkertalet och består av pensionärer . Även om äldre pensionärer i antal är överrepresenterade i mörkertalet för samtliga berättigade tycks pensionärer ta till vara på sina rättigheter något bättre än de yngre pensionärerna, vilket framgår av tabellen nedan. Mörkertalet för berättigade pensionärer är vilket kan jämföras med mörkertalet bland pensionärer som uppgår till . Tabell 3.3 Punktskattade mörkertal per åldersintervall Källa: Beräkningar av mörkertalet i BTP för pensionärer och äldreförsörjningsstödet för pensionärer. SCB, 2013. 3.4.2 Hälften går miste om betydande belopp För att få en bättre bild av hur mycket pengar pensionärerna går miste om har mörkertalet också undersökts för olika beloppsintervall.95 undersökning visar att nästan hälften av pensionärerna som ingår i mörkertalet går miste om mer än . Undersökningen visar också att av de berättigade pensionärerna, 95Beloppsintervallen har valts med syftet att få tillräckligt många observationer inom respektive grupp utan att intervallen blir alltför breda. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? det vill säga nästan en tredjedel av de som ingår i mörkertalet, går miste om belopp vilket motsvarar . En ungefär lika stor grupp går miste om mindre belopp, under 465 Även mindre belopp kan dock vara av stor betydelse inom pensionärsgruppen. Diagrammet nedan visar andelen berättigade pensionärer som erhåller bostadstillägg och andelen berättigade pensionärer som går miste om bostadstillägg inom de olika beloppsintervallen. Diagram 3.3 Fördelning av belopp som inte erhålls Går miste om 25– Går miste om 466– Går miste om 931– Går miste om 1 Går miste om 1 Går miste om 2 326– Går miste om 3 256–Pensionärer med BTP Källa: Beräkningar av mörkertalet i BTP för pensionärer och äldreförsörjningsstödet för pensionärer. SCB, 2013. Utöver vad som framgår i diagrammet ovan visar undersökning också att mörkertalet är högst inom de grupper som är berättigade till lägre belopp. Mörkertalet minskar inom samtliga åldersgrupper ju högre belopp pensionären är berättigad till. Inom gruppen som är berättigad uppgår mörkertalet till . Inom gruppen som är berättigad uppgår mörkertalet till . 3.4.3Mörkertalet är högst bland pensionärer med ägd bostad Bland pensionärerna som ingår i mörkertalet bor 66 000 i hyresrätt och resterande 51 500 i bostadsrätt eller småhus vilket speglar att det är fler berättigade som bor i hyresrätt än i bostadsrätt eller småhus. Inom respektive grupp är mörkertalet dock högre bland pensionärer som äger sin bostad än bland dem som hyr sin bostad vilket redovisas i tabellen nedan. Pensionärer som äger sin bostad tycks således söka bostadstillägg i mindre utsträckning. Pensionärerna som bor i hyresrätt går däremot miste om högre belopp än de som äger sin bostad, i genomsnitt jämfört med för pensionärer i bostadsrätt och för pensionärer i småhus. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER till var i pensionärerna bor är mörkertalet marginellt lägre bland de som bor i , och Malmös H-region96 jämfört med övriga landet. Däremot kan det fastställas att av de pensionärer som ingår i mörkertalet bor i andra regioner än , eller Malmös H-region. Tabell 3.4 Punktskattat mörkertal per boendeform och H-region inte erhållits, kr Källa: Beräkningar av mörkertalet i BTP för pensionärer och äldreförsörjningsstödet för pensionärer. SCB, 2013. 3.4.4 Indikationer på mycket högt mörkertal inom äldreförsörjningsstödet Som konstaterades i avsnitt 3.3 har ingen mörkertalsundersökning inom äldreförsörjningsstödet tidigare genomförts och någon jämförelse kan därför inte göras. granskning visar att det tycks finnas ett betydande mörkertal inom äldreförsörjningsstödet. SCB skattar att mörkertalet inom äldreförsörjningsstödet är så högt som och att därmed drygt 60 000 pensionärer går miste om stödet. Enligt skattningen beräknas gruppen gå miste om . Precis som för undersökningen av mörkertalet för bostadstillägget förekommer dock osäkerheter i materialet och i skattningen97. Vad gäller osäkerheten i materialet är det också sannolikt att andelen sammanboende som av SCB inte identifieras som sammanboende är högre bland pensionärer med äldreförsörjningsstöd än bland övriga 96H-regioner (H = Homogena med avseende på befolkningsunderlaget) är en gruppering av kommuner efter lokalt och regionalt befolkningsunderlag, längs skalan storstad-glesbygd. 97Förutom punktskattningen har ett 95-procentigt konfidensintervall bildats. För mörkertalet som andel av antalet ÄFS-berättigade är osäkerheten +/- . För mörkertalet som andel av beräknat belopp till ÄFS-berättigade är osäkerheten +/- . Hur osäkerheter i materialet påverkar mörkertalet är svårare att bedöma. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? I undersökningen framgår att mörkertalet är högre inom gruppen ensamstående pensionärer berättigade till äldreförsörjningsstöd än inom gruppen som är sammanboende. Det är också betydligt fler ensamstående