eunbil · H00N2B6468 · 2013-01-01 00:00:00 — Rådets möte (KKR) Rubrik: Europeiska forskningsområdet (diskussionspunkt) COM(2012) 392, Communication from the Commission on a reinforced European Research Area Partnership for Excellence and Growth COM(2012) 401, Communication from the Commission : Towards better access to scientific information: Boosting the benefits of public investments in research C(2012)4890, Commission Recommendation on access to and preservation of scientific information Fakta-PM: 2011/12:FPM170, 2011/12:FPM171 behandlad vid samråd med : inför Europeiska rådets möte . behandlad i : inför regeringens svar på kommissionens konsultation om ERA. beslutade vid sitt möte att Europeiska forskningsområdet (ERA) ska vara förverkligat . lanserade kommissionen en konsultation om ERA. Regeringen svarade på konsultationen . Kommissionens meddelande om ERA presenterades (KOM(2012) 392). presenterade kommissionen sitt meddelande om bättre tillgång till vetenskaplig information (KOM(2012) 401). presenterade kommissionen en rekommendation om tillgång till och bevarande av vetenskaplig information C(2012)4890. KKR ska diskutera kommissionens meddelanden och rekommendation vid mötet . Rådslutsatser planeras till KKR . Rättslig grund och beslutsförfarande Artikel 179 anger att unionen ska ha som mål att stärka unionens vetenskapliga och tekniska grund genom att åstadkomma ett europeiskt forskningsområde med fri rörlighet för forskare, vetenskapliga rön och teknik. Artikel 182.5 anger att och rådet ska föreskriva nödvändiga åtgärder för att genomföra det europeiska forskningsområdet. Regeringen är positiv till kommissionens meddelande om ERA. Utvecklingen av ERA är av stor betydelse för genomförandet av 2020-strategin och dess flaggskeppsinitiativ Innovationsunionen. Enligt regeringen är de prioriteringar som lyfts fram i meddelandet centrala och substantiella på en generell nivå. De är också i linje med den inriktning som regeringen förespråkat under konsultationen. Många av de insatser som kommissionen lyfter fram i sitt meddelande är redan föremål för svenska reformer och ambitioner. Exempelvis har regeringen redan infört en ny modell för resurstilldelning till universitet och högskolor där vetenskaplig kvalitet påverkar tilldelningen. är även aktivt inom området gemensam programplanering och svenska forskningsfinansiärer deltar inom nästan alla gemensamma programinitiativ som tagits. Inom området forskningens infrastruktur gör betydande satsningar på exempelvis ESS och i . kommer regeringen att studera kommissionens meddelande mer i detalj och utveckla svenska ståndpunkter till förhandlingarna om de rådslutsatser som väntas bli antagna vid KKR . Regeringen kommer i detta arbete att inhämta synpunkter från de statliga forskningsfinansiärerna samt från representanter för lärosäten och forskningsinstitut. Meddelandet och rekommendationen om tillgång till vetenskaplig information Regeringen anser att god tillgång till vetenskapliga publikationer och forskningsdata är centralt för framgångsrik forskning och innovation. Insatser för ökad tillgång leder därmed till bättre kvalitet, högre effektivitet och större nytta. Regeringen välkomnar därför, på en generell nivå, kommissionens meddelande och rekommendation. Kommissionen framhåller kunskapens betydelse i den nutida ekonomin. Världsledande forskning och innovation är därmed centralt. Indikatorer visar dock att vetenskapens kvalitet och effekter inom EU försvagas. ERA bör fortsatt bestå av 27 nationella forskningssystem som baseras på ländernas egna styrkor och styrkeområden. Kommissionen menar dock att de nationella systemen måste vara öppnare i förhållande till varandra och till omvärlden samt vara mer sammanlänkade och samverkande. Det behövs både mer konkurrens och mer samarbete. Givet den korta tid som står till förfogande för ERA:s förverkligande 2014 menar kommissionen att det behövs ett förstärkt partnerskap som, förutom medlemsstater och kommissionen, även inbegriper intresseorganisationer inom forskningsområdet. Många av de förslag som förs fram i meddelandet riktar sig därför mot de sistnämnda. Kommissionen kommer att följa utvecklingen av ERA genom ett uppföljningssystem baserat på indikatorer. En första framstegsrapport kommer att tas fram 2013, vilken kommer att innehålla en jämförelse med situationen 2012. Kommissionen kommer därefter att 2014 presentera en mer omfattande bedömning av hur ERA utvecklats. Om framstegen är otillräckliga kommer olika handlingsalternativ, inklusive lagstiftning, att övervägas. Kommissionen lyfter fram nedan fem prioriteringar i meddelandet. Konkurrens på den nationella nivån är centralt för att maximal nytta ska uppnås med offentliga medel. Forskningsmedel bör fördelas genom öppna utlysningar där ansökningarna bedöms av sakkunniga experter. Sådana bedömningar bör även användas för att fördela medel på institutionell nivå, t.ex. till lärosäten. Optimalt transnationellt samarbete och konkurrens För att hantera de stora samhällsutmaningar som EU står inför behövs gränsöverskridande forskningssamarbete och konkurrens. Gemensamma forskningsprioriteringar behöver definieras och implementeras via gemensamma, eller åtminstone synkroniserade utlysningar, vilka använder internationella sakkunniga för utvärdering av ansökningar. Detta skulle leda till värdefull konkurrens på europeisk nivå. Investering och användning av forskningsinfrastruktur Excellent forskning är beroende av forskningsinfrastruktur i världsklass. Sådan infrastruktur attraherar talanger och stimulerar till innovation och affärsmöjligheter. Den s.k. ESFRI-listan, som innehåller de mest angelägna forskningsinfrastrukturerna som behöver byggas i , kräver nationella insatser. är investeringarna så stora att de inte kan genomföras av enskilda medlemsländer. Även forskares möjligheter och villkor vad gäller användning av infrastruktur i andra medlemsländer är en viktig fråga. En öppen arbetsmarknad för forskare Forskarmobilitet bidrar till excellens, men det finns ett antal hinder för att uppnå en fungerande europeisk arbetsmarknad för forskare. Ett betydande hinder är frånvaron av öppen och meritbaserad rekrytering. Mobiliteten skulle också gynnas av ett system där icke medborgare ges möjlighet att söka forskningsmedel som får föras över nationsgränser. Det finns även andra hinder för ökad mobilitet, t.ex. inom socialförsäkringsområdet. Trots strategier på nationell och europeisk nivå används inte kvinnors forskarkompetens på ett resurseffektivt sätt. Rådet beslutade om ett mål att av de ledande befattningarna inom offentlig forskning skulle innehas av kvinnor, men 2009 var nivån inom akademin kvinnor. Förutom andelen kvinnor är även inkluderingen av genusaspekter inom forskningen för begränsad enligt kommissionen. Optimal spridning och överföring av vetenskaplig kunskap Forskning och innovation gynnas av att forskare och näringsliv delar befintlig vetenskaplig kunskap. En stor utmaning är att implementera Öppen tillgång (Open Acess) på bred front, dvs. ge fri tillgång till vetenskapliga publikationer och forskningsdata via Internet. Kommissionen har därför publicerat ett meddelande om denna specifika fråga (KOM (2012) 401). Även Öppen innovation (Open Innovation) och kunskapsöverföring mellan offentliga och privata aktörer, behöver utvecklas för att öka de ekonomiska effekterna av forskning. Meddelandet och rekommendationen om tillgång till vetenskaplig information Kommissionen avser enligt meddelandet att vidta flertalet åtgärder, både på policynivå och mer konkret nivå i form av budgetallokering. Man har även tagit fram en rekommendation (C(2012)4890) om tillgång till och bevarande av vetenskaplig information. I den senare uppmanas medlemsstaterna sammanfattningsvis att definiera strategier för spridning av och öppen tillgång till vetenskapliga publikationer som bygger på offentligfinansierad forskning och för data från offentligfinansierad forskning. Medlemsstaterna rekommenderas också att förstärka bevarandet av vetenskaplig information och vidareutveckla e-infrastrukturer som stödjer system för spridning av vetenskaplig information. På institutionell nivå har kommissionen föreslagit att etablera öppen tillgång som generell princip inom Horisont 2020 (det kommande ramprogrammet för forskning och innovation) med målet att av all vetenskaplig publicering med finansiering från Horisont ska ske med öppen tillgång. Kostnader för självpublicering ska också kunna ersättas. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Meddelandet innehåller inga konkreta förslag till lagstiftning. Medlemsstaterna bjuds istället in att inom de fem prioriterade områdena se över och avlägsna eventuella nationella regler som hindrar förverkligandet av ERA. Meddelandet och rekommendationen om tillgång till vetenskaplig information Svensk lagstiftning berörs inte av förslaget, eftersom meddelandet inte innehåller några lagförslag. Inga budgetära konsekvenser förutses.