rfr · H10WRFR3 · 2013-11-26 00:00:00 — De norska förlagen och biblioteken har haft svårt att komma överens om avtalen för e-böcker.150 lanserade dock Den norske Forleggerforening en ny modell. Samma principer ska gälla för e-böcker som för tryckta böcker – biblioteken köper e-böcker titel för titel, och boken kan endast lånas ut till en person i taget. Förläggarna accepterar också att sälja till sammanslutningar av bibliotek (konsortier). Modellen ska prövas fram till slutet av 2015 och sedan utvärderas och utgöra grund för en permanent lösning.151 Norsk Bibliotekforening är positiv till förslaget, inte minst då det innebär att Den norske Forleggerforening uppmanar sina medlemmar att sälja e-böcker till bibliotek.152 har endast ett fåtal bibliotek kunnat erbjuda e-böcker och då enbart de titlar som haft stöd från det norska . inleddes nämligen en provverksamhet, som innebar att titlar med statligt inköpsstöd skulle tillgängliggöras som e-böcker.153 Det tog dock innan biblioteken i realiteten kunde erbjuda e-böcker till låntagarna, och hade endast två bibliotekssammanslutningar påbörjat utlåning. Projektet har förlängts till 2014 med motiveringen att det tagit så att sätta igång.154 146 Förstudie: Sammanhållet nationellt system för distribution av e-böcker till bibliotek, 2013 s. 12. , : Priskrig på e-böcker en försäljningssuccé, 2012. 147 Nord, : E-böcker på folkbibliotek. Fokus på prismodell och bestånd, 2012, s. 11-12. När kommer boomen?, 2011, s. 19. 148 2012, s. 57–59. 149 E-bøker stadig mer populært, Tidene . 150 Det blir ikke e-bøker i bibliotekene, . 151 E-utlån: anbefaling till medlemsforlagene, Den Norske Forleggerforening 2013. 152 Uttalelse om Forleggerforeningens modell for e-bøker i bibliotek, Norsk Bibliotekforening 2013. 153 Bibliotekene og e-bøker – en statusbeskrivelse, 2012, s. 8–9. 154 Fortsatt e-bøker på , Tidene . 7 E-BOKSFRÅGAN I ANDRA LÄNDER Dessutom har det genomförts ett pilotprojekt i ett norskt fylke (Buskerud). Projektet startade med stöd av den dåvarande biblioteksmyndigheten och Nasjonalbiblioteket och i samarbete med det enda förlag som då producerade e-böcker. Det är framför allt i i Buskerud fylke som kommit igång med utlåning av e-böcker och inte minst läsplattor.155 Det har ställts krav på ett större politiskt engagemang i . Till exempel krävde bibliotekariernas fackförbund att kulturministern och skulle definiera vilka förhållanden som ska gälla för e-böcker och vem det är som ska sköta förhandlingarna, men så har inte skett.156 Om man i haft svårt att hitta former för e-boksutlåning vid biblioteken, har man däremot kommit igång med digitalisering av litteratur. Det norska Nasjonalbiblioteket initierade det digitala Bokhylla . Bokhylla ska i princip täcka alla böcker utgivna i till och med . Man började med att digitalisera böcker utgivna på 1690-, 1790-, 1890- och 1990-talen.157 Medan upphovsrättsligt fria böcker ska kunna laddas hem kommer upphovsrättsskyddade verk endast att gå att läsa strömmande. fanns 50 000 böcker i Bokhylla, men man hoppas att det kommer att vara 250 000 titlar . För att kunna digitalisera och tillgängliggöra böckerna finns ett avtal mellan Nasjonalbiblioteket och författarnas upphovsrättsliga representant . Nasjonalbiblioteket fick inledningsvis betala och senare för varje sida som digitaliseras.158 har Nasjonalbiblioteket anslagit för att bekosta ersättningen till Kopinor. Om en genomsnittlig bok är 185 sidor blir det totalt närmare 20 miljoner i upphovsrättsersättning för samtliga böcker som ska ingå i Bokhylla. Vid sidan av kostnader för upphovsrättsersättning tillkommer kostnader för arbetstid och utrustning.159 Projektet har kritiserats från folkbiblioteken i för att det tar resurser från annat arbete med e-böcker.160 I har författarnas förening begärt att biblioteksersättningen (bibliotekvederlaget) ska anpassas till den digitala utvecklingen och även omfatta e-böcker.161 155Bibliotekene og e-bøker – en statusbeskrivelse, 2012, s. 6. Dessutom fick projektet statliga utvecklingsmedel . Sex kommuner ingick, och målet var att åstadkomma ett gemensamt virtuellt bibliotek, men projektet har försenats, se Bibliotekene og e-bøker – en statusbeskrivelse, 2012, s. 7. 156E-bøker i sneglefart mot bibliotekene, Adressa.no . 157Bibliotekene og e-bøker – en statusbeskrivelse, 2012, s. 7–8. 158E-böcker fria på norska bibliotek, . 159Solberg, Per : Bokhylla.no: koster Nasjonalbiblioteket mellom 10 og 13 millioner, Bok . Engan, : 100 000 norske bøker gratis på nett, 160Gundersen, : - Taust og selvsentrert, . 161Tilleggsinspill til , Den norske Forfatterforening, 2013. Established PLR Schemes, webbplats. 7 E-BOKSFRÅGAN I ANDRA LÄNDER Den danska e-boksmarknaden är – liksom den svenska – centrerad kring biblioteken, medan den övriga marknaden ännu är marginell.162 Danska bibliotek har lånat ut e-böcker . var länge ett nationellt resurscenter för e-böcker. Projektet lanserades 2011 och bekostas av myndigheten (f.d. Styrelsen for Bibliotek og Medier). Målet är att se till att biblioteken får ett bärkraftigt och hållbart e-boksutbud som inte är bundet till en viss plattform. I projektet ingår de sex centralbiblioteken, tre större folkbibliotek, två stora förlag och två systemleverantörer.163 En viktig del i projektet är portalen E-reolen, som sjösattes som ett samarbete mellan samtliga kommuner och en majoritet av de danska förlagen. Representanter för förlag och bibliotek tog gemensamt fram ett avtal som angav villkoren för utlåningen. Låntagarna fick tillgång till hela utbudet, och vid ett utlån betalade en ersättning till förlaget. Ersättningen varierade beroende på antal utlån och titelns ålder. De deltagande förlagen var tvungna att lägga ut alla sina e-titlar. E-reolen erbjöd som mest över 4 000 titlar till folkbibliotekens användare och blev snabbt en succé bland låntagarna.164 fanns det en del kritik. Många menade att kostnaden per lån var för hög och man ifrågasatte varför inte staten själv kunde sköta förhandlingarna med förlagen, i stället för att överlåta den uppgiften på en projektgrupp.165 När avtalet skulle omförhandlas stötte man på problem, och förhandlingarna mellan danska Forlæggerforeningen och Biblioteksforening bröt samman. Antalet tillgängliga titlar i E-reolen minskade därmed till mindre än hälften. Forlæggerforeningen hävdade att utlåningen som pågått hade skadat den kommersiella e-boks- marknaden eftersom böckerna lagts ut utan karantän eller andra hinder. Biblioteksforening menar att även om biblioteken varit pionjärer på e-boksområdet, så gynnas den kommersiella marknaden på sikt.166 Några danska förlag har i stället förordat en ny tjänst för e-bokslån, Ebib. Modellen innebär att biblioteken ska köpa in varje e-bok till nettopris och sedan ha rätt att låna ut den fyra gånger, men bara en gång i taget. Vill man kunna låna ut flera e-böcker så måste biblioteken alltså köpa in fler exemplar. När de fyra utlånen är gjorda försvinner e-boken ur bibliotekens sortiment. Priset för böckerna i det system förlagen nu vill införa varierar dessutom – populära böcker är dyrare. Biblioteksforenings ordförande menar att utvecklingen är positiv, eftersom han menar 162Nord 2012, s. 10. 163Bibliotekene og e-bøker – en statusbeskrivelse, 2012, s. 14–15. 164Förstudie: Sammanhållet nationellt system för distribution av e-böcker till bibliotek, 2013, s. 11. , : Danska förlag lanserar lånesystem för e-böcker, . 165Bibliotekene og e-bøker – en statusbeskrivelse, 2012, s. 14. 166Förstudie: Sammanhållet nationellt system för distribution av e-böcker till bibliotek, 2013, s. 11. , : Avbrutna e-boksförhandlingar i , 2012. 7 E-BOKSFRÅGAN I ANDRA LÄNDER att det är viktigt att pröva olika e-boksmodeller. Vissa kommuner har valt att teckna avtal med Ebib, medan andra fortsätter att erbjuda sina användare e-böcker via E-reolen.167 Ett annat omfattande projekt är Danskernes digitale bibliotek, DDB. Ursprunget är den stora danska biblioteksutredning som var färdig 2010. Tanken är att åstadkomma en gemensam organisation för nationella digitala bibliotekstjänster, som ska komplettera det lokala utbud. Biblioteken ska genom tjänsten kunna erbjuda digitala medier som film, spel, musik, litteratur och det digitaliserade kulturarvet. DDB är ett samarbete mellan , Kulturstyrelsen och Kommunernes (). Man har utrett hur ett sådant samarbete skulle kunna se ut, och biblioteken kan börja ansluta sig till DDB under hösten 2013.168 Även i har man diskuterat om biblioteksersättningen (bibliotekspenge/biblioteksafgift) ska gälla e-böcker.169 Utvecklingen med e-böcker på finska bibliotek har gått långsamt. Utbudet av e-böcker på finska har varit begränsat, men de tvåspråkiga biblioteken köper en del litteratur på svenska.170 Undervisnings- och kulturministeriet har finansierat en försöksverksamhet med e-böcker vid stadsbiblioteken i och Åbo. betat både med utlåning av e-böcker och läsplattor och med frågor kring avtal.171 erbjuder biblioteken i , Esbo, Grankulla och ett gemensamt elektroniskt utbud. bestod utbudet endast av 400 titlar, men man hoppas att antalet ska öka kontinuerligt.172 startade Rådet för de allmänna biblioteken173 ett projekt (SSYK) som finansieras av undervisnings- och kulturministeriet och handhas av (som fungerar som centralbibliotek för de finländska folkbiblioteken). Projektet arbetar med hur bibliotekens utbud av e-material kan utvecklas och breddas, och SSYK har tagit fram en grund för de allmänna bibliotekens e-strategi.174 167Bibliotekerne etablerer forsøgsordning med eBib.dk, Dansk Bibliotekforening 2013. 168Danskernes digitale bibliotek. Fælles løsning til digital formidling for folkebibliotekerne, , Kulturstyrelsen & Kommunernes 2012. 169PLR Internationals webbplats. 170Helsingfors stadsbibliotek satsar på e-böcker, Svenska Yle 2012. Bibliotekene og e-bøker – en statusbeskrivelse, 2012, s. 15. 171Digitalt innehåll till de allmänna biblioteken, Biblioteken.fi 2012. 172E-bibblan öppnar i huvudstadsregionen, 2012. 173Rådet för de allmänna biblioteken ska koordinera samarbetet mellan folkbiblioteken och är ett organ för gemensamma ställningstaganden. Rådet representerar folkbiblioteken i samarbetet kring det nationella biblioteksnätet. I rådet medverkar Centralbiblioteket för de allmänna biblioteken och landskapsbiblioteken samt utsedda representanter för biblioteken 174Digitalt innehåll till de allmänna biblioteken, Biblioteken.fi 2012. 7 E-BOKSFRÅGAN I ANDRA LÄNDER startade där de finländska folkbiblioteken deltar tillsammans med förlag och författare. Också detta projekt har statlig finan- Projektet strävar efter att skapa ett brett och lätthanterligt utbud för användarna och är ett försök att åstadkomma samarbete om prissättning, avtal, användarvillkor och tekniska lösningar.175 I finns FinELib, ett nationellt elektroniskt bibliotek under Det är ett konsortium som bildats av bland annat uni- versiteten och folkbiblioteken för anskaffning av e-resurser till medlem- Det är främst inriktat på forskning och undervisning.176 En viktig förklaring till att försäljning och läsning av e-böcker är mest utbrett i är att företaget där gått in målmedvetet för att etablera nya konsumtionsmönster. Amazon har satsat på gränssnitt, på teknikutveckling, på att hålla låga priser och på att knyta sitt e-boksutbud till en egen läsplatta. Den kommersiella e-boksutgivningen har varit begränsad i , och . Liksom i står biblioteken för en stor del av e-boksköpen. Även i andra länder än har det varit svårt för förlag och bibliotek att komma överens om hur utlåningen ska ersättas. De övriga nordiska länderna har prövat sig fram. Förvärvsmodellen är nu den vanligaste formen för ersättning för bibliotekens utlåning. Statliga insatser för att bredda e-boksutbudet förekommer i exempelvis och . Stora insatser för att åstadkomma digitalisering av litteratur pågår, liksom centralt organiserade åtgärder för att tillgängliggöra böcker digitalt. 175Biblioteken med i eReading-projektet, Biblioteken.fi 2012. 176Finelib – det nationella elektroniska , . 8 En bok är en bok är en bok? Denna fördjupningsstudie har visat att det i debatten och bland olika aktörer finns en kluven inställning till e-böcker. För många innebär de stora möjligheter, för andra förknippas de med problem. Några menar att e-böcker är en del . De gör det möjligt att bära med sig hela sitt bibliotek, med anteckningar och kommentarer. kan göra att läsandet blir socialt och interaktivt så till vida att de möjliggör en direkt kommunikation läsare sinsemellan och mellan läsare och författare. Utökade e-böcker kan komma att innehålla länkar, filmer, animationer och ljudeffekter. Andra tycker att e-böcker för utvecklingen bakåt. Många upplever att det är krångligt att ladda ned e-böcker och svårare och mindre tilltalande att läsa på en skärm. Möjligheten till uppkoppling gör att det är lättare att bli distraherad i sin läsning, och det finns farhågor om att förmågan att fördjupa sig i en text under kommer att försämras. En sak är säker: frågan om e-böcker väcker stort engagemang. Förmodligen beror det starka känslomässiga engagemanget på att e-böckerna tangerar såväl den mycket privata läsupplevelsen som dagsaktuella frågor om barns läsning och bibliotekens framtid i det digitala kunskapssamhället. hör man i debatten – både från förlags- och bibliotekshåll, liksom bland politiker från olika partier – att en bok är en bok är en bok, oavsett vilket medium som bär texten. På många sätt stämmer det förstås. En bok är en bok eftersom innehållet är exakt detsamma oavsett format och det för användaren inte alltid är så viktigt om man läser texten på papper eller skärm. finns det skillnader mellan tryckta böcker och e-böcker, vilka får större följder än man först kanske tänker på. Att köpa en e-bok ger inte samma tillgänglighet och behörighet som när man köper en traditionell bok. Utgivningen och distributionen av e-böcker ser annorlunda ut jämfört med traditionell förlags- och bokförsäljningsverksamhet, vilket på ett fundamentalt sätt påverkar rollen för författare, förlag och distributörer. Den digitala tekniken förändrar läsningen och läsarens relationer till upphovsmannen och till andra läsare; både författaren och andra läsare kan ta del av understrykningar och kommentarer, och det finns nya möjligheter till en dialog om texten. Dessutom ger tekniken möjligheter att följa och spara information om läsaren och läsningen. Informationen kan utgöra en grund för nya tjänster, men det finns en oro för att den kan hamna i orätta händer. Att det ibland blir svårt att ringa in vad e-böcker är, beror också på att den traditionella boken kanske är mer fysisk till sin karaktär än vi uppfattat. Även om många länge uppskattat att hålla en bok i handen, gjorde e-boken genom sin immaterialitet det tydligt hur viktig boken är som artefakt. På det sättet har e-bokens inträde gjort att frågan om vad en bok egentligen är har ställts på sin spets – hur stor betydelse har bokens innehåll i relation till boken som objekt? 8 EN BOK ÄR EN BOK ÄR EN BOK? Det faktum att boken som företeelse är så förknippad med papper har gjort att förlag och distributörer har försökt efterlikna pappersbokens ut- seende och kvaliteter när de skapat exempelvis e-boksappar. det kan vara lättare att introducera nya grupper till e-läsning om det man möter när man öppnar en e-bok känns bekant. Men det kan också finnas andra skäl att vilja likna e-boken vid en bok. Om e-boken är en bok kan den omfattas av samma momssats som tryckta böcker. Det går att hävda att den ska lånas ut på bibliotek under samma förhållanden som annan litteratur. Om en e-bok betraktas som en bok blir det också möjligt att argumentera för att den bör finnas med i systemet med biblioteksersättning. Att e-boken liknas vid och härmar pappersboken kan verka harmlöst, men det finns forskare och debattörer som hävdar att man därmed gör e-boken till något den inte är och att det försätter e-boken i ett dödläge. terandet av den tryckta boken kan enligt dessa hindra utvecklingen av nya tjänster och funktioner. Om e-boken kunde utvecklas till ett komplement till den tryckta boken snarare än ett substitut skulle läsarna kunna välja det medium som passar dem bäst i olika sammanhang, menar dessa forskare och kan vi se att läsarna ibland föredrar e-boken: man väljer en e-bok på resan, vid läsning av noveller eller serier eller när man bara vill läsa ett kapitel ur en bok. Många väljer hellre en pappersbok när man läser för barn eller i lampans sken en kulen höstdag. väl tänkas att utvecklingen mot att tryckta böcker och e-böcker kompletterar I synnerhet om utvecklingen mot så kallade utökade När e-boken blir mer etablerad kommer den antagligen inte heller att be- höva hämta legitimitet genom att imitera pappersböcker på samma sätt. Läsarna skulle bättre kunna veta vad de får om de väljer det ena eller det andra och inte som ibland behöva känna sig förvånade eller till och med vilseledda när e-boken är något annat än en bok som läses på en skärm. Förmodligen kommer därför skillnaden mellan tryckta böcker och e-böcker att bli större framöver. kommer att bli något annat än en digital variant av en tryckt bok, även om vi inte riktigt kan förutse hur den framtida e-boken kommer att se ut. Även om läsning av e-böcker blir vanligare är det få som tror att den traditionella boken är hotad. boken har sina särskilda kvaliteter, och inget tyder på att pappersboken kommer att försvinna. Tvärtom kan man se ett stort intresse för den har det varit yngre, etablerade läsare och personer i teknik- fronten som varit de främsta e-bokskonsumenterna. sammansättningen av läsargrupper att förändras om e-böckerna blir van- Frågan är om e-böckerna till och med har en läsfrämjande potential, alltså att man kan nå nya läsargrupper med hjälp av just e-böcker. kan e-boken som elektronisk tjänst och avsaknad av koppling till den traditionella pappersboken vara lockande för vissa. ibland att pojkar skulle vara mer benägna att läsa på skärm. som finns är begränsad, men motsäger i alla fall inte den tesen. antyder dock samma undersökningar att e-boksläsning minskar flickors 8 EN BOK ÄR EN BOK ÄR EN BOK? Det finns med andra ord all anledning att fördjupa kunskapen om hur det förhåller sig innan man drar några slutsatser. har allt fler börjat ställa frågor om hur e-boksläsningen kan iakttas och registreras och om det är ett problem. Om e-boken ses som en elektronisk tjänst kan företagens inblick ses som en del av en större nätkultur, där det är mer accepterat att konsumtionsmönster leder till tips eller där olika användare delar åsikter och kommentarer. Om en e-bok i stället betraktas som en bok väcker möjligheten till insyn vid e-läsning frågor om informationsfrihet, självcensur och övervakning. Bland andra menar att ett första steg för att undvika att e-boksläsare upplever situationen som ett problem kan vara att öka kännedomen om att insyn och informationsinsamling kan förekomma. För folkbibliotekens representanter är det självklart att man ska erbjuda e-böcker – det är en del av bibliotekens uppdrag enligt bibliotekslagen. E-böcker är ett i raden av de medieformat man tillgängliggör. Biblioteken upplever en efterfrågan på mediet och försöker tillgodose användarnas önskemål. Däremot har folkbiblioteken inte skriftligen i sina planer formulerat hur man ska arbeta med e-böcker, vid sidan om att tillgängliggöra dem. Förlagens utgångspunkt är en helt annan: de kan inte sälja en produkt till ett pris som inte täcker företagets kostnader. Om de inte får tillräckligt betalt för att e-böcker ska löna sig, avstår de från att producera e-böcker eller från att sälja dem till bibliotek. Att parterna haft svårt att komma överens handlar om att man har helt olika perspektiv snarare än att någondera parten har rätt eller fel. För utlåning av tryckta böcker finns ett utarbetat ersättningssystem som accepteras av de berörda parterna. Om e-böcker ska lånas ut på biblioteken måste ett motsvarande system åstadkommas för e-böcker. Det förefaller inte vara önskvärt eller realistiskt att ändra upphovsrättslagen, så balansen måste uppnås på andra sätt. Några stora förhoppningar om en gemensam överenskommelse finns inte för tillfället. De flesta verkar förvänta sig att utvecklingen – både i och utomlands – går mot att e-böck- erna i avtalen liknas vid tryckta böcker: exempelvis att de endast kan erbjudas en låntagare åt gången och att det finns en gräns för hur e-boken kan lånas ut. På vissa håll har man prövat idén om att låntagaren måste komma till för att kunna låna e-boken. Titlarnas ålder och popularitet kommer troligtvis att avgöra pris och utlåningsvillkor. Parallellt med försöken att komma överens om avtal för utlåning förs i en diskussion om hur man kan komma bort från fokuseringen på populära titlar. Både förlags- och bibliotekssidan hävdar att det finns ett värde i att tillgängliggöra ett bredare utbud av e-titlar. Olika försök att åstadkomma ett utvidgat e-utbud till medborgarna pågår. När allt kommer omkring handlar e-boksfrågan om att teknikutvecklingen har gjort att tidigare begrepp och regler inte är lika enkla att tillämpa längre. Att tekniska förändringar förorsakar instabilitet och anpassning av samhälleliga regleringar är inte unikt för frågan om e-böcker. Det är svårt att bedöma hur genomgripande förändringarna kommer att bli. I fallet med e-böcker handlar det mycket om begrepp som förändras. Den dag man kan besvara frågan om var gränsen går mellan en 8 EN BOK ÄR EN BOK ÄR EN BOK? e-bok, en tryckt bok och annat digitalt innehåll på nätet, kommer man också att ha svaret på många av de andra oklarheter som finns runt e-böcker. kommer det exempelvis att bli mer uppenbart vilken momssats som ska gälla, om e-böcker ska ingå i biblioteksersättningen och om det ska vara förlagens skyldighet att sälja e-böcker till bibliotek. Men än så länge är en e-bok en bok, fast ändå inte. Inför studien har sju intervjuer genomförts. Följande personer har intervjuats: , kansliråd , handläggare , expert kulturpolitik Kommuner och Landsting , direktör , generalsekreterare , ordförande Fyra frågor skickades ut i förväg. En första, allmän fråga gällde hur man betraktar e-böckerna och om man ser några fördelar respektive nackdelar med e-böcker jämfört med tryckta böcker. Den andra frågan berörde e-böcker kopplat till den pågående diskussionen om läsning och om e-boken har speciell betydelse för några särskilda grupper. Fråga tre rörde om man ser några problem med att man som e-boksläsare måste registrera sig och att läsningen och anteckningar kan följas och sparas, med andra ord att man som läsare inte kan vara lika anonym som när man läser en tryckt bok. Den fjärde och sista frågan handlade om hur man anser att ersättningsfrågan mellan förlag och bibliotek bör lösas och vem man menar har ansvar för att den blir löst. Under intervjun fanns också möjlighet att ta upp ämnen som inte rymdes inom ramen för frågorna. Med tanke på det begränsade utrymmet i rapporten har inte samtliga synpunkter kunnat beskrivas lika ingående, men huvuddragen i intervjupersonernas resonemang har redovisats. Samtalen spelades in, och intervjupersonerna har före publicering fått ta del av de avsnitt som bygger på deras respektive intervjuer. Offentliga utredningar, propositioner mm Regeringens proposition 2012/13:147 Ny bibliotekslag. Regeringens proposition 2013/14:3 Läsa för livet. Regeringsbeslut Ku2013/2086/KO, Uppdrag till Kungl. att inleda en försöksverksamhet med att tillgängliggöra e-böcker, . SOU 2012:65 , Läsandets kultur. 2013/14:KrU2 Ny bibliotekslag. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21. 2012/23:14 utskottssammanträde kulturutskottet. Rskr 2013/14:26 Ny bibliotekslag. Dir. 2006/115/EG om uthyrnings- och utlåningsrättigheter avseende upphovsrättsligt skyddade verk och om upphovsrätten närstående rättigheter. Förordning (1962:652) om . Lag (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. Adelsohn , : Regeringen driver på i e-boksfrågan, .