rir · H1B517 · 2013-11-28 00:00:00 — I praktiken finns emellertid ett tryck för tjänstgöringsgrader som kan vara svårförenliga med effektiv språkinlärning. Vidare är en konsekvens av nystartsjobbens undanträngning av instegsjobben att den nyanländas svenskinlärning riskerar att försenas eller försämras. Om instegsjobbens och nystartsjobbens inverkan på svenskinlärningen handlar nästa avsnitt. 5.2.1Språkundervisning parallellt med arbetsmarknadskontakt En rad rapporter och utredningar konstaterade 2006–2007 att nyanländas introduktion och etablering skulle kunna bli mer effektiv om språkinsatser, samhällsorientering och arbetsmarknadsinsatser såsom praktik och arbete genomfördes så fort som möjligt efter uppehållstillstånd och parallellt med varandra.105 Därmed identifierades ett behov av fler möjligheter till insatser med arbetsmarknadsanknytning parallellt med sfi. I samband med instegsjobbens introduktion anförde regeringen att arbetsmarknaden ska vara öppen även för dem som inte genomgått språkutbildning.106 Syftet var att instegsjobben skulle ge Arbetsförmedlingen ytterligare ett redskap i arbetet för att påskynda etableringen på arbetsmarknaden parallellt med sfiundervisningen för nyanlända. Språkets betydelse för integrationen liksom fördelarna med parallella åtgärder är också tydliga grundidéer bakom etableringsreformen.107 Sfi och samhällsorientering gjordes till obligatoriska delar i etableringsuppdraget och både individens och kommunernas drivkrafter till snabb arbetsmarknadsetablering stärktes. 104IFAU (2010). 105Se exempelvis Ds 2007:4, (2006 och 2007), SNS (2006) samt SKL (2007). 2006/07:100, s. 31. 2009/10:60 bet. 2009/10:AU, rskr. 2009/10:208. ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? 5.2.2Kombinationen sfi och arbete i praktiken Det kan i praktiken finnas utmaningar med att kombinera sfi-studier med ett arbete. Nästan hälften () av arbetsförmedlarna i förmedlarenkät, svarade att det ofta händer att arbetssökande som enligt förmedlarens bedömning skulle behöva läsa mer svenska avbryter studierna för arbete (fråga 6, förmedlarenkäten). Givet att nystartsjobb i viss utsträckning tränger undan instegsjobb, finns det i dessa fall en påtaglig risk för att den nyanländas sfi-studier blir lidande. På kort sikt kan det medföra avbrott eller fördröjningar i svenskstudierna. På lite är det därmed inte säkert att nystartsjobbet kommer att leda till bättre förutsättningar på den ordinarie arbetsmarknaden om inte den sökande har tillräckliga svenskkunskaper och tillräcklig utbildning. När det gäller instegsjobben, som ju syftar till att möjliggöra sfi parallellt med ett arbete, finns också risker. Många arbetsgivare vill helst anställa på heltid. Om denna önskan får slå igenom i praktiken i form av instegsjobb med högre tjänstgöringsgrader kan det leda till att den sökande, för att få ett instegsjobb, minskar sina planerade sfi-studier, inte klarar av den överenskomna studietakten eller hoppar av sfi helt och hållet. I sådana fall förfelas grundsyftet med instegsjobben. Vidare kan det i många små kommuner och kommuner i glesbygd finnas rent praktiska hinder för att kombinera ett arbete med sfi. I synnerhet kan det finnas begränsningar i hur flexibelt sfi-utbud kommunerna kan erbjuda med deltidskurser, kvällsundervisning etc. Även restider är vanligen längre i dessa områden.108 Slutligen kan de kortsiktiga ekonomiska fördelarna med ett instegsjobb – och kanske förhoppningar om ett framtida fast jobb – för den nyanlända individen överväga det mer långsiktiga behovet av fullgjord sfi. Trots att arbetsmarknadserfarenheter ofta är värdefulla, ser vi alltså en risk för att vissa nystartsjobb och instegsjobb kan leda till att etableringen i själva verket försenas i de fall då språkstudierna blir alltför lidande till följd av anställningen. Dokumenterade språkkunskaper bör också väsentligt förbättra möjligheterna att ta tillvara utrikes föddas övriga kompetens. är utrikes födda i högre grad än inrikes födda överkvalificerade för de anställningar de har. Det är därför av stor betydelse att nyanlända har incitament att läsa klart sfi, och att instegsjobb och nystartsjobb inte påverkar dessa incitament i negativ riktning. 108 Intervju, , . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 5.2.3Omfattning av sfi-studier parallellt med instegsjobb och nystartsjobb De formella sfi-kraven för instegsjobb I förordningen (1997:1275) om anställningsstöd anges att instegsjobb är något som endast kan utgå för anställda som bedriver sfi-studier parallellt med anställningen109. ska utgångspunkten för sfi enligt skollagen (2010:800) vara den enskildas behov och förutsättningar.110 I det interna beslutstöd man inom Arbetsförmedlingen tagit fram för handläggningen av instegsjobb, har detta tolkats på följande sätt: Instegsjobb är ett kombinationsprogram. För att bli anvisad instegsjobb ska programtid inkludera både anställning och studier i svenska inom skolformen Sfi. [] Studierna ska enligt skollagen omfatta minst / veckan. Den arbetssökande kan dock själv med sfi-skolan komma överens om annan studietakt. Finns en sådan, dokumenterad, överenskommelse kan vi godkänna den omfattningen av studierna.111 Enligt förordningen kan undantag från studiekravet medges endast i de fall instegsjobbaren under ett pågående instegsjobb avslutat sfi på nivå D (räcker det med avslutad sfi på nivå C). I dessa fall kan den anställda få fortsätta sitt instegsjobb perioden ut och dessutom få möjlighet till ännu en sexmånaders anvisning med instegsjobb.112 Omfattningen av sfi i praktiken Hos finns inga uppgifter om faktiska studietakter för sfi-studier. Inte heller Arbetsförmedlingen samlar in uppgifter om instegsjobbarnas sfi-studier. Inom etableringsuppdraget registrerar förmedlarna aktiviteter inom den nyanländas etableringsplan i ärendehanteringssystemet . En etableringsplan omfattar aktiviteter om . För instegsjobbare registreras anställningens omfattning i etableringsplanen. Om instegsjobbet är på heltid registreras därmed arbete och eventuella sfi-studier registreras därmed inte alls.113 För övriga instegsjobbare registreras ingen uppgift om studietakt. Som tidigare nämnts ska arbetsförmedlaren inför beslut om instegsjobb kontrollera att instegsjobbaren är inskriven (eller åtminstone antagen) på sfi. Om studierna bedrivs på annan 1095 c § förordningen (1997:1275) om anställningsstöd. 11022 kap 2 § skollagen (2010:800). 111Arbetsförmedlingen (2013f). 112Den enda gång det går att anvisa till instegsjobb utan att sökande studerar Sfi är när sökande blev klar med Sfi C under en tidigare anvisningsperiod med instegsjobb, under förutsättning att 24 månaders period inte är förbrukad, uttrycks det i handläggarstödet, se Arbetsförmedlingen (2013f). 113E-post, Arbetsförmedlingen, . ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? omfattning än den normala, vilket alltså angivits , ska förmedlaren kontrollera att det finns en dokumenterad överenskommelse mellan skolan och den nyanlända om annan studietakt. Det finns emellertid inga rutiner för att under eller efter instegsjobbet kontrollera att sfi-åtagandet fullgörs. Det har därmed inte varit möjligt i granskningen att studera sambandet mellan studietakt och studieresultat inom sfi och instegsjobb respektive nystartsjobb baserat på primärdata. I enkäterna till tidigare arbetsgivare för instegsjobbare och nystartsjobbare ställdes därför frågor om omfattningen av den anställdas sfi-studier. Denna sorts andrahandsuppgifter är förstås behäftade med en större osäkerhet, särskilt när det gäller nystartsjobben där det inte finns något i stödets utformning som gör att arbetsgivaren behöver känna till den anställdas sfistudier vid sidan av anställningen. I tabell 5.1 framgår svarsfördelningen. Arbetsgivarnas uppgift om instegsjobbarnas och nystartsjobbarnas sfi-studier parallellt med anställningen, procent inom respektive stöd. Hur många timmar i genomsnitt ägnade den anställde åt att följa undervisning i svenska för invandrare? Deltog inte alls i sfi Deltog /vecka* Deltog /vecka* Deltog /vecka* Källa: Fråga 2, instegsenkäten, nystartsenkäten. *Vid frågeformuleringen var en utgångspunkt de som i Arbetsförmedlingens handläggarstöd anges som normal studietakt. Av tabell 5.1 framgår att många arbetsgivare inte kände till om den anställda deltagit i sfi. Med tanke på att arbetsgivaren inför Arbetsförmedlingens beslut om instegsjobb ska lämna in en plan på hur arbetstiden ska förläggas i förhållande till sfi, är det något förvånande att så många som en tredjedel av instegsarbetsgivarna inte kände till den anställdas sfi-studier. Det förefaller mer naturligt att drygt hälften av alla nystartsarbetsgivare inte kände till den anställdes sfi-studier. Enligt de nystartsarbetsgivare som hade lämnat en uppgift, var det hela sex av tio114 nystartsjobbare som läste sfi parallellt med anställningen. Bland dessa var det vanligaste en studietakt på . Bland instegsjobbarna var det som väntat betydligt fler som hade 114 Av de som inte svarade vet ej, var det som läste sfi i någon grad. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Av de arbetsgivare som angav en uppgift var det hela 95 procent115 som svarade att den anställda deltagit i sfi i någon utsträckning. Även bland dessa var en studietakt på det vanligaste; av tabell 5.1 framgår att lite mer än fyra av tio av alla instegsjobbare som läste sfi, läste på mindre än ordinarie studietakt. För att undersöka om det fanns ett samband mellan studietakt och tjänstgöringsgrad fördelades svaren från instegsarbetsgivarna utifrån anställningens tjänstgöringsgrad, se tabell 5.2. Tabellen bekräftar att de eller högre tjänstgöringsgrad läste mindre sfi än övriga. Skillnaden är statistiskt signifikant.117 Arbetsgivarnas uppgift om instegsjobbarnas sfi-deltagande, procent och per tjänstgöringsgrad. Hur många timmar i genomsnitt ägnade den anställde åt att följa undervisning i svenska för invandrare? Deltog inte alls i sfi Källa: Fråga 2, instegsenkäten. Som framgått ovan är det fullt möjligt att läsa sfi i lägre studietakt, till exempel på halvfart, och ändå vara berättigad till ett instegsjobb. För andra studietakter än normalkursernas har Arbetsförmedlingen, enligt handläggarstödet, valt att kräva en dokumentation av en överenskommelse om annan studietakt mellan studenten och sfi-skolan innan de anvisar ett instegsjobb. har inte undersökt om och hur detta skett i praktiken. 115(27+15+21) / 66 = . 11627/63=43. Vid frågeformuleringen var en utgångspunkt de som i handläggarstödet angavs som normal studietakt. har det framkommit att när sfiundervisningen är förlagd till exempel till förmiddagar anges som studietakt i etableringsplanen, vilket kan förklara den relativt höga svarsfrekvensen på alternativet . Alternativet bör dock fortfarande återspegla deltidsstudier. 117Hypotesen att summan av svarsalternativen deltog ej och <15 timmar jämfört med summan av övriga svarsalternativ var högre för gruppen med 75 procents tjänstgöring eller mer kunde inte förkastas på 5-procentsnivån. Samma analys och test genomfördes där fördelningen skedde kring 50 procents tjänstgöringsgrad. De kvalitativa resultaten blev desamma. ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? Enligt tabellen 5.1 var det av arbetsgivarna som svarade att den anställda inte deltagit i sfi alls. Av de arbetsgivare som visste hur mycket sfi den anställda hade läst motsvarar detta . för enkät kunde en instegsjobbare som avslutat sfi på nivå D under pågående instegsjobb få fortsätta anställningen perioden ut och även få en förnyad sexmånadersperiod. Det är svårt att bedöma hur många instegsjobbare som på detta sätt regelenligt varit befriade från sfi-kravet. var det av alla nyanlända sfi-studenter som studerade på nivå D.118 Därför är det kanske inte helt orimligt att av de instegsarbetsgivare som lämnade uppgift om sfi, hade haft anställda som inte deltagit alls i sfi. Undantag från sfi-kravet för att ett instegsjobb ska bli av Av arbetsförmedlarna inom etableringsuppdraget svarade ja på frågan om det har hänt att de gjort undantag från sfi-kravet för att ett visst instegsjobb skulle bli av (fråga 8, förmedlarenkäten). etableringsförmedlare uppgav att de skulle kunna tänka sig att göra undantag från sfi-kravet för att ett visst instegsjobb ska bli av. Detta kan möjligen bero på en svårighet för Arbetsförmedlingen att få fram tillräckligt många instegsjobb för nyanlända inom etableringsuppdraget som skulle behöva ett, varvid handläggaren bedömer att studier i sfi får vänta. är det troligen denna grupp som bäst behöver svenskundervisning. 5.3Troliga förklaringar till insatskedjans goda arbetsmarknadsresultat I kapitel 3 såg vi att de nystartsjobbare som hade haft ett instegsjobb tidigare, hade en betydligt större sannolikhet att få osubventionerat arbete än dem som bara haft nystartsjobb. Vi kunde dock inte se någon uppenbar orsak till varför gruppen nystartsjobbare som först hade instegsjobb skulle ha särskilda personliga fördelar framför gruppen som gick direkt till nystartsjobb. Skillnaderna mellan gruppernas resultat kan dock förklaras av vad vi har diskuterat i detta kapitel. till skillnaderna i gruppernas resultat skulle kunna vara att de arbetsgivare som efter avslutat instegsjobb anställer den nyanlända med ett nystartsjobb har haft på sig att lära känna personen, och att den arbetssökande har haft på sig att lära sig sina arbetsuppgifter. Det goda resultatet kan också bero på ett större långsiktigt engagemang från arbetsgivaren som initialt anpassat arbetstiden så att den anställda kan läsa sfi. 118 E-post, , . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION uttryckt förefaller det troligt att fler oseriösa arbetsgivare skulle anställa en arbetssökande med nystartsjobb än med instegsjobb. Den undanträngning vi tidigare beskrivit – det vill säga situationer där en nyanländ egentligen skulle behöva ett instegsjobb men får ett nystartsjobb – kan också kasta ljus över resultaten. De skillnader vi såg mellan nystartsjobbare med respektive utan tidigare instegsjobb skulle kunna bero på att det bland gruppen som direkt fick ett nystartsjobb sannolikt finns individer som skulle ha behövt studera mer sfi än vad ett nystartsjobb tillåter. Skillnaderna i arbetsmarknadsutfall mellan de två grupperna kan således även bero på skillnader i gruppernas språkkunskaper som inverkar på stödens effektivitet i enskilda fall. bedömer att det finns en risk för att den höga koncentrationen av instegs- och nystartsjobb inom hotell- och restaurangbranschen minskar dessa stödjobbares möjlighet att gå vidare till ett osubventionerat arbete efter avslutat stöd. Det finns även en risk för att oseriösa arbetsgivare sätter i system att ta in arbetslösa stödjobbare istället för att anställa ordinarie arbetskraft. Det finns vidare indikationer på att en stor andel av instegsjobbarna får anställningar där man pratar lite eller ingen svenska på arbetsplatsen, vilket försvårar vidare etablering på arbetsmarknaden. Syftet med instegsjobben är att erbjuda den nyanlända en fruktbar arbetsmarknadserfarenhet parallellt med svenskstudier. konstaterar att det för instegsjobben i praktiken kan finnas ett tryck för högre tjänstgöringsgrader, möjligen både från arbetsgivare och nyanlända. Det finns en påtaglig risk för att höga tjänstgöringsgrader ökar risken för avhopp och förseningar i den nyanländas sfi-studier. Stödets syfte att nyanlända ska ta del av parallella aktiviteter förfelas därmed. Avhopp och förseningar i sfi innebär också att stödets samhällsekonomiska värde sjunker. Nystartsjobbens undanträngning av instegsjobben, som vi påvisade i kapitel 4, innebär en påtaglig risk för att den nyanlända får svårt att kombinera sfi med sitt nystartsjobb. Det riskerar att leda till avhopp och förseningar inom sfi. Med tanke på betydelsen av utbildning och dokumenterade svenskkunskaper på den svenska arbetsmarknaden är det därmed inte säkert att de nystartsjobb som tränger undan instegsjobb medför några förbättrade arbetsmarknadsutsikter på för nystartsjobbaren. Nystartsjobbarens etablering och integration kan därmed i själva verket försenas. ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? På grund av att instegsjobbarnas och nystartsjobbarnas sfi-studier inte registrerats eller följts upp är det emellertid inte möjligt att avgöra vidden av dessa risker och problem. Vi kan inte se någon uppenbar orsak till varför gruppen nystartsjobbare som först hade instegsjobb skulle ha särskilda fördelar framför gruppen som gick direkt till nystartsjobb. En förklaring skulle kunna vara att många av dem som har haft både instegs- och nystartsjobb har blivit anställda hos samma arbetsgivare efter instegsjobbet. Därmed har de haft på sig att etablera kontakten med arbetsgivaren. Det är även troligt att dessa individer i större utsträckning har blivit anställda av seriösa arbetsgivare. Vidare har den här gruppen fått särskild tid avsatt att läsa sfi jämfört med gruppen som bara haft nystartsjobb och kan därför ha haft bättre förutsättningar att tillägna sig det svenska språket. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 6 Varför skapas det inte fler instegsjobb? I förra kapitlet såg vi att nystartsjobbens undanträngning av instegsjobben kan vara en förklaring till att instegsjobben inte nått upp till de nivåer som regeringen uttryckt i sina prognoser. I detta kapitel presenterar vi ytterligare förklaringar till varför instegsjobben inte blivit fler. En hypotes är att många av dem som är berättigade till stödet inte har de kvalifikationer som arbetsgivare efterfrågar. Arbetsgivare kan också av andra skäl välja bort instegsjobben: för att de helt enkelt inte känner till stödet eller för att de inte anser dem tillräckligt attraktiva. Ett sätt att skapa fler instegsjobb skulle kunna vara att Arbetsförmedlingen arbetar mer med att marknadsföra stödet och med arbetsgivarkontakter. I kapitlet beskrivs därför Arbetsförmedlingens uppsökande arbete gentemot arbetsgivare. En rad frågor i enkät till arbetsförmedlare handlade om varför det bildas relativt få instegsjobb och hur det skulle kunna bildas fler. När det gäller att förklara varför det bildats så få instegsjobb fick förmedlarna först ta ställning till om en viss faktor förekommer och sedan om den i så fall bidrar (inte, delvis eller starkt) till att det inte bildas fler instegsjobb. De summerade resultaten för svarsalternativen bidrar delvis och bidrar starkt presenteras i tabell 6.1. Enkätsvaren är uppdelade i två kategorier: arbetsförmedlare som arbetar med nyanlända genom etableringsuppdraget och övriga arbetsförmedlare. ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? Förklaringar till att instegsjobben inte blir fler, procent och per förmedlarkategori. I vilken utsträckning förekommer och bidrar följande till att det inte skapas fler instegsjobb? Förekommer och bidrar delvis eller bidrar starkt till få instegsjobb Instegsjobb trängs i många fall ut av Arbetsgivare upplever att de berättigade till stödet ofta inte är tillräckligt kvalificerade Arbetsgivare känner inte till att instegsjobb Arbetsgivare anser det ofta som negativt att instegsjobb måste kombineras med sfi Begränsningar i hur länge man kan ha instegsjobb upplevs som negativt av Arbetsgivare upplever kraven på förmåner och Arbetsgivare upplever administrationen som Nivån på subventionen upplevs som för låg av Källa: Fråga 3 a–g, förmedlarenkäten. Tabellen visar att utifrån förmedlarnas perspektiv är arbetsgivares bristande kännedom om instegsjobb det största hindret följt av för få kvalificerade personer bland de berättigade samt försäkringskravet (som behandlades i kapitel 4). 6.1Kvalifikationerna hos de berättigade Det går inte att med tillgängliga data bedöma i vilken utsträckning det finns lämpliga instegsjobbare bland de berättigade. Om vi tittar på formell utbildning kan vi konstatera att de som fått ett instegsjobb i genomsnitt inte har högre utbildning än de som inte fått instegsjobb.119 Det har också skapats många instegsjobb för nyanlända med högst grundskoleutbildning, trots att gymnasiekompetens inte sällan är ett krav för att få ett arbete på den svenska arbetsmarknaden. till utbildningsnivå skulle det därmed kunna finnas berättigade nyanlända som skulle kunna ta ett instegsjobb. Men ofta krävs mer och annan kompetens än formell utbildning, exempelvis goda språkkunskaper. 119Avser pågående instegsjobb 2012. Källa: Datamaterialet, se bilaga A, Beskrivning av data och variabler. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION I de allra flesta yrken krävs grundfärdigheter i svenska, inte minst för att kunna förstå instruktioner och för att säkerställa säkerheten på vissa arbetsplatser.120 Begränsade svenskkunskaper hos nyanlända kan därför bidra till att arbetsgivare väljer bort att anställa med instegsjobb. Tjänstemän vid Arbetsförmedlingens huvudkontor som intervjuat bedömer att det finns kvalificerade berättigade som skulle kunna ta ett instegsjobb om det bara erbjöds.121 enkät till arbetsförmedlare ger en mer delad bild. uppgav att många berättigade till stödet inte är tillräckligt kvalificerade (se tabell 6.1) och att detta bidrar delvis eller starkt till att det inte bildas fler instegsjobb. svarade en lika stor andel att de inte tror att bristande kvalifikationer bidrar till att instegsjobben inte är fler (fråga 3, förmedlarenkäten). Signifikant fler handläggare inom etableringsuppdraget ansåg att kompetensen hos de nyanlända är ett problem, vilket kan förklaras av att de nyanlända inom etableringen i genomsnitt har sämre förutsättningar än övriga.122 6.2Kvinnor får instegsjobb i lägre utsträckning än män Utrikes födda kvinnors sämre tillgång till arbetsmarknaden är alltjämt en av de stora utmaningarna för integrations- och jämställdhetspolitiken.123 I huvudbetänkande presenterades analyser och förslag till åtgärder för att påskynda nyanlända kvinnors arbetsmarknadsetablering. En central slutsats var att nyanlända kvinnor – både bland flyktingar och anhöriginvandrare – hos Arbetsförmedlingen och kommunerna erbjuds mindre omfattande och mindre relevanta arbetsmarknadsinsatser jämfört med nyanlända män.124 Nyanlända kvinnor får till exempel, enligt utredningen, i betydligt lägre omfattning ta del av arbetsmarknadsutbildningar och subventionerade anställningar, vilket är de arbetsmarknadsinsatser som bedöms vara mest effektiva för deltagarna (se kapitel 3). Bland de nyanlända inom etableringsuppdraget fick kvinnor endast hälften så ofta instegsjobb som männen.125 120Intervju, arbetsgivare, och intervju, arbetsgivare, . 121Intervju, Arbetsförmedlingen, . 122AKKA-utredningen tar upp skillnaden mellan flyktingar och övriga anhöriginvandrares förutsättningar att etablera sig på arbetsmarknaden, se SOU 2012:69 s. 17. I datamaterial ser vi en tydlig skillnad i utbildningsnivå mellan nyanlända inom respektive utanför etableringsuppdraget. 123Se till exempel interpellationsdebatt i , anf. 134 av statsrådet , protokoll 2012/13:65, 12 § Svar på interpellation 2012/13:216. 124SOU 2012:69, s. 17 samt s. 186–187. 125SOU 2012:69, s. 17–18 samt s. 183–187. ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? datamaterial bekräftar att kvinnor får instegsjobb i lägre utsträckning än män. Detta gäller såväl inom etableringsuppdraget som bland anhöriginvandrarna. 2012 utgjorde kvinnor ungefär hälften av de berättigade till stödet och de hade också i stort sett motsvarande utbildningsnivå som män. av instegsjobbarna var emellertid kvinnor. Annorlunda uttryckt var det nästan dubbelt så hög sannolikhet för en berättigad man att få ett instegsjobb jämfört med en berättigad kvinna (av männen och av kvinnorna fick ett instegsjobb 2012).126 När vi har kontrollerat för skillnader i utbildningsnivå, ålder, födelseland, familjesituation, kommun etc.