eunbil · H10N2C3D55 · 2013-12-02 00:00:00 — - enligt den preliminära dagordning som framkom i Coreper Godkännande av den preliminära dagordningen Återhämtning och rekonstruktion av banker Beaktande av ändringar som förberedelse för en politisk överenskommelse Rådet har att ta ställning till ändringsförslag i krishanteringsdirektivet (BRRD) inför fortsatta trilogförhandlingar. Överläggning har skett med , . har informerats vid sju tillfällen, . Samråd med har skett vid fem tillfällen, . Kommissionen presenterade ett direktivförslag till för hantering av banker, kreditmarknadsföretag och värdepappersföretag i kris. Direktivet syftar till att säkerställa att myndigheter har trovärdiga verktyg för att avveckla institut på ett sätt som minimerar spridningsrisker och bibehåller tillgången på grundläggande finansiella tjänster. (För vidare information, se faktapromemoria 2011/12:FPM165.) En allmän inriktning nåddes i rådet , och därefter påbörjades trilogförhandlingar med parlamentet som det litauiska ordförandeskapet ämnar slutföra . I ändringar föreslås vissa statliga verktyg, som i stort överensstämmer med den sortens verktyg som regeringen under förhandlingarna har förespråkat och som tidigare använt sig av vid hantering av bankkriser. Regeringen ställer sig tveksam till en tvingande tillämpning av bail-in-verktyget i alla lägen och förespråkar nationell flexibilitet i bedömningen.Regeringen stödjer förslag att inkludera vissa statliga verktyg. Vidare anser regeringen att föreliggande förslag ger alltför stora befogenheter till Europeiska bankmyndigheten () vad gäller möjlighet att utöva bindande medling och utfärda bindande tekniska standarder. Beaktande av ändringar som förberedelse för en politisk överenskommelse Rådet har att ta ställning till ändringsförslag i insättningsgarantidirektivet (DGS) inför fortsatta trilogförhandlingar. Överläggning har skett med . har därutöver informerats , senast . Information och samråd med skedde senast . presenterade kommissionen ett förslag till ett omarbetat insättningsgarantidirektiv (se faktapromemoria 2009/10:FPM121). Förslaget syftar till att harmonisera och stärka insättningsgarantisystemen i EU och därigenom öka konsumenternas skydd samt främja den finansiella stabiliteten. Förslaget innebär bl.a. att det införs harmoniserade regler för finansieringen av insättningsgarantisystemen, att utbetalningstiden vid ersättningsfall förkortas och att informationen till insättarna förbättras. Förhandlingar har förts i rådet . Vid Coreper enades medlemsstaterna om en allmän inriktning. har förhandlingar förts med Europaparlamentet.Förhandlingarna är ännu inte avslutade och befinner sig i en andra läsning. Ordförandeskapet ämnar slutföra dem tidigt . Krishanteringsdirektivet (BRRD) har direkta kopplingar till insättningsgarantidirektivet vad gäller frågor om finansiering och hur medel i insättningsgarantifonderna kan få användas vid avveckling av banker. Krishanteringsdirektivet förhandlas som nämnts ovan fortfarande i trilog med . Finansieringskopplingarna till krishanteringsdirektivet gör att de båda direktiven måste hanteras parallellt. Regeringens ståndpunkt är oförändrad : ersättningsbeloppet ska kunna anges i svenska kronor, den svenska modellen där en myndighet ansvarar för insättningsgarantin ska behållas, och fondens målnivå måste vara en miniminivå som medlemsstaterna är fria att överskrida. Avsikten är att rådet ska enas om en allmän inriktning om en förordning om en gemensam avvecklingsmekanism (SRM) för de medlemsstater som deltar i bankunionen. Samråd med skedde , överläggning i finansutskottet . Förslaget om en gemensam avvecklingsmekanism är en komponent i bankunionen. Det skulle innebära att bankavveckling i de medlemsstater som ingår i bankunionen – – sker centralt och att kommissionen får befogenhet att besluta om avveckling av enskilda banker. Det skapas också en gemensam avvecklingsfond för att täcka avvecklingskostnader. Mer information om förslaget finns i FaktaPM (2012/13:FPM148). Regeringen anser att den nya mekanismen inte får leda till att medlemsstater som inte deltar i bankunionen diskrimineras. Det är också viktigt att de nationella avvecklingsmyndigheterna från de deltagande medlemsstaterna ges så stort inflytande som möjligt i beslutsfattandet inom mekanismen. Rådet ska ha en diskussion om utkastet till ny förordning för betalningsbalansstöd. presenterade kommissionen ett förslag till en ny förordning om EU:s betalningsbalansstöd för icke-euroländer. Den ska ersätta den existerande förordningen . Kommissionen har framhållit att syftet med det nya förslaget till förordning bland annat är att uppnå mer lika villkor för finansiellt stöd för EU:s alla medlemsstater, förbättra stödinstrumenten i förordningen och att anpassa förordningen till den förstärkta ekonomisk-politiska samordningen. Ett reviderat förslag inkom till , vilket innehöll mer omfattande ändringar av förordningen än kommissionens ursprungliga förslag. Ett PM med information om förslaget skickades till . Den förnyade förordningen för betalningsbalansstöd har substansbehandlats i en rådsarbetsgrupp och det föreligger nu ett kompromissförslag från det litauiska ordförandeskapet. Ordförandeskapet har signalerat att man har för avsikt att stänga förhandlingarna under sitt ordförandeskap. Regeringen kan acceptera den kompromisstext som lagts fram och stödjer inriktningen i den nya förordningen som bland annat innebär att inkludera existerande praxis och att anpassa den till den förstärkta ekonomisk-politiska samordningen i EU. Regeringen anser att betalningsbalansstödet utgör ett viktigt stöd till icke-euroländer i ekonomisk kris och att det ska kunna fortsätta tillämpas vid behov, som det har gjorts i tex . Det litauiska ordförandeskapet har ambitionen att rådet ska träffa en politisk överenskommelse om ett reviderat sparandedirektiv. Samråd med skedde senast inför Ekofin . Med utgångspunkt från en rapport om hur sparandedirektivet har fungerat i praktisk tillämpning föreslog kommissionen en rad ändringar i direktivet. De viktigaste ändringarna gäller definitionen av räntebetalningar, som föreslogs bli vidare än . Förslaget omarbetades grundligt främst under det svenska ordförandeskapet 2009. Det pågår ett intensivt arbete med att få till stånd ett brett automatiskt informationsutbyte om kapitalinkomster. Inom arbetar man bl.a. med en global standard för formatet för sådant utbyte, liksom en modell för bilaterala eller multilaterala överenskommelser om utbytet. Inom EU behandlas ett förslag om att bygga ut det automatiska utbytet enligt direktivet om administrativt samarbete till att omfatta alla slags kapitalinkomster. Det råder enighet om att arbetet måste bedrivas samordnat, med inriktning på en enda, global standard för det bredare informationsutbytet. Vid Ekofin uttalade stöd för ett bredare automatiskt informationsutbyte om kapitalinkomster än det som regleras i sparandedirektivet. som arbetet med ett brett automatiskt informationsutbyte går vidare anser regeringen att det är angeläget att det reviderade sparandedirektivet antas möjligt, så att man kan täppa till de kryphål som det nuvarande direktivet är behäftat med. Punkten kommer att bli en a-punkt. Rapport från finansministrarna om skattefrågor inom ramen för europluspakten Punkten kommer att bli en a-punkt. Uppförandekoden (företagsbeskattning) Utkast till rådets slutsatser Rådet ska anta slutsatser om den rapport som uppförandekodgruppen ska lämna till rådet om sitt arbete under det litauiska ordförandeskapet. antog rådet en resolution om en uppförandekod för företagsbeskattning. Syftet med koden är att motverka skadlig skattekonkurrens. En särskild högnivågrupp inom rådet har inrättats för att genomföra uppförandekodens principer. Uppförandekodgruppen ska lämna en rapport till om sitt arbete under det litauiska ordförandeskapet. Gruppen har fortsatt sitt arbete med att granska nya skatteåtgärder (frysning) och avveckling av skatteåtgärder som bedömts vara skadliga. Vidare har gruppen arbetat med frågor som ingår i det arbetspaket som beslutades av rådet . Det rör sig om förhållandet till tredje länder, administrativ praxis, åtgärder för att motverka skattebedrägeri och annat missbruk samt övervakning av genomförande av överenskomna riktlinjer. Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till slutsatser. Revisionsrättens årsrapport om genomförande av budgeten för Revisionsrättens ska presentera årsrapporten för kommissionens genomförande av budgeten 2012. Årsrapporten blev offentlig . HG (ledamot i revisionsrätten) presenterade årsrapporten för . lämnar revisionsrätten sin årsrapport över EU:s budgetgenomförande för föregående budgetår. Årsrapporten innehåller en revisionsförklaring (DAS) om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. I årsrapporten sammanfattas även revisionsrättens granskningar under föregående budgetår. Årsrapporten kommer efter presentationen att beredas vidare. Beredningen i budgetkommittén ska resultera i en rekommendation från rådet till huruvida Europeiska kommissionen ska beviljas ansvarsfrihet för budgetgenomförandet för det aktuella budgetåret. Regeringen fäster stor vikt vid att de medel som hanteras av kommissionen, övriga EU-institutioner och medlemsstaterna förvaltas på ett korrekt och effektivt sätt. Revisionsrättens årsrapport utgör ett viktigt underlag för att säkra att så sker. Förfarande vid makroekonomiska obalanser – KOM:s rapport om förvarningsmekanismen Vid mötet kommer kommissionen presentera den årliga förvarningsrapporten om makroekonomiska obalanser (Alert Mechanism Report) och rådet ska ha en första diskussion om rapporten. Den årliga förvarningsrapporten om makroekonomiska obalanser 2014 publicerades . Rapporten är en del av det makroekonomiska obalansförfarandet, vilket är ett komplement till den finanspolitiska övervakningen i stabilitets- och tillväxtpakten. Denna process ska bestå av övervakning i syfte att förebygga och korrigera makroekonomiska obalanser. Detta sker genom uppföljning av ett antal ekonomiska variabler i en resultattavla (scoreboarden). Denna varningsmekanism utgör en första vägledning inför en djupare analys av eventuella obalanser. Kommissionen presenterar i rapporten att den planerar att göra en fördjupad granskning av de medlemsstater som den bedömer kan ha drabbats av obalanser, eller kan riskera att drabbas av obalanser. Kommissionen har meddelat att de avser att presentera de fördjupade analyserna och dessa ska sedan diskuteras av rådet. välkomnar kommissionens årliga förvarningsrapport om makroekonomiska obalanser. Vid mötet kommer kommissionen att presentera tillväxtrapporten (AGS) och rådet ska ha en första diskussion om rapporten. Ss Wåglund samrådde med inför presentation av AGS i GAC. samrådde näringsministern och handelsministern med inför presentation i KKR. samråder även arbetsmarknadsministern med inför presentation och diskussion i EPSCO. Tillväxtrapporten publicerades och utgör starten europeiska termin. I rapporten redovisar kommissionen sina prioriteringar inom den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken . förväntas välkomna de övergripande prioriteringar som föreslås i tillväxtrapporten. ska olika rådskonstellationer, inkluderat Ekofin, ha fortsatta diskussioner om dessa prioriteringar och anta slutsatser inför Europeiska rådets möte , som är vägledande inför medlemsstaternas rapportering inom 2020 och stabilitets- och tillväxtpakten. Regeringen välkomnar rapporten och kan på ett övergripande plan fortsatt ställa sig bakom de fem föreslagna prioriteringarna. Bedömning av de ekonomiska partnerskapsprogrammen Utkast till rådets yttrande Rådet ska godkänna yttranden föreslagna av kommissionen angående ekonomiska partnerskapsprogram (EPP) som tagits fram av , . Ekonomiska partnerskapsprogram är till för att stärka övervakningen av de offentliga finanserna i euroområdets medlemsstater och ska tas fram av länder som inträder i förfarandet om allt för stora underskott eller länder som får förlängd tidsfrist att åtgärda sitt allt för stora underskott. Programmen ska innehålla planer för strukturella reformer som permanent kan förstärka de offentliga finanserna. Regeringen anser att strukturella reformer är nyckeln till en stark och hållbar återhämtning i . Sådana reformer kan vara särskilt viktiga i länder som är i processen för alltför stora underskott. Endast euroländer deltar i beslut som rör dessa program. Genomförande av stabilitets- och tillväxtpakten Utkast till rådets beslut Utkast till rådets rekommendationer väntas anta rekommendationer och beslut inom ramen för stabilitets- och tillväxtpaktens korrigerande del. befinner sig 17 medlemsstater i underskottsförfarande vilket innebär att de bryter mot stabilitets- och tillväxtpaktens regler om alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser. bedöms inte ha tagit tillräckligt effektiva åtgärder för att komma till rätta med sitt alltför stora underskott och Rådet väntas ge en ny rekommendation att åtgärda de för stora underskotten till 2015. Regeringen avser att ställa sig bakom kommissionens rekommendationer. Endast länder med euro som valuta har rösträtt då beslut tas gällande andra euroländer. Samtliga medlemsstater deltar i besluten för icke-euroländer. Berörd medlemsstats röst räknas inte.