rir · H1B56 · 2013-05-14 00:00:00 — Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot arbetsgivare UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. följande granskningsrapport över effektivitetsrevision: Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot arbetsgivare har granskat om statens insatser genom Arbetsförmedlingen för att stödja ungdomars etablering på arbetsmarknaden är effektiva. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Företrädare för Arbetsförmedlingen och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på utkast till slutrapport. Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen och Arbetsförmedlingen. Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisionsledare har varit föredragande. Revisionsledare , revisionsledare och revisionsdirektör har medverkat vid den slutliga handläggningen. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE Ungdomars etablering på arbetsmarknaden Arbetsmarknadspolitik riktad till unga Vilka system finns för individen? Kommunala insatser för att stödja ungdomar nå arbetssökande ungdomar? Arbetsförmedlingens matchningsstöd till jobbsökande ungdomar Ungdomars förväntningar på Arbetsförmedlingen Få aktiva insatser som syftar till matchning mot arbetsgivare Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter Individanpassning i Arbetsförmedlingens insatser för ungdomar Förutsättningar för individanpassning? Kommunala arbetsmarknadsinsatser – dubbelarbete eller Vilka slags insatser erbjuder kommunerna? Samordningen med kommunerna kan förbättras Arbetsförmedlingen behöver arbeta mer metodiskt för att nå 7.3Otillräcklig tid till arbetsgivarkontakter ger bristande förutsättningar för matchning mot praktik och arbete Förutsättningarna för att anpassa Arbetsförmedlingens insatser efter individuella behov kan förbättras Risk finns för dubbelarbete mellan arbetsförmedling och kommun Regeringens styrning har inriktats på Jobbgarantin för ungdomar UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE Det övergripande målet för arbetsmarknadspolitiken är en väl fungerande arbetsmarknad. De senaste årens konjunkturnedgång har drabbat ungdomar särskilt hårt och bidragit till att ungdomsarbetslösheten nu ligger på en högre nivå . Den uppgick till bland ungdomar i åldern 15–, vilket motsvarar knappt 152 000 ungdomar. har pekat på risken för att de ungdomar som får problem att etablera sig på arbetsmarknaden kan komma att fastna i långvarig arbetslöshet. Ungdomar är nya på arbetsmarknaden och de ska delta på arbetsmarknaden . Arbetslöshet bland ungdomar riskerar därför att få långsiktiga negativa effekter för samhällsekonomin och för de enskilda ungdomarnas inkomstnivå och möjligheter till arbete . För att vara effektiva bör de insatser som staten ger vara anpassade efter de olika behov som individerna i ungdomsgruppen har. Åtgärder som sätts in i onödan kan t.o.m. riskera att förlänga tiden i arbetslöshet. Det statliga åtagandet på arbetsmarknadsområdet utgörs huvudsakligen av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten vid Arbetsförmedlingen. Men även kommunerna erbjuder ofta arbetsmarknadsinsatser till ungdomar. Det är därför viktigt att samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna är effektiv. Arbetslösheten bland ungdomar ligger generellt på en högre nivå än för andra grupper. Ungdomsarbetslösheten har också ökat sedan den senaste konjunkturnedgången. I de fall en hög ungdomsarbetslöshet blir långvarig är det ett allvarligt problem. har därför bedömt det som relevant att granska regeringens och Arbetsförmedlingens insatser för att stödja ungdomars etablering på arbetsmarknaden, och hur dessa statliga insatser samspelar med kommunernas insatser för arbetslösa ungdomar. Syftet med granskningen är att undersöka om Arbetsförmedlingens arbetssätt för att stödja ungdomars arbetsmarknadsetablering är effektivt. sammanfattande bedömning är att statens stöd för ungdomars arbetsmarknadsetablering kan förbättras. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att förbättra stödet men granskningen visar att Arbetsförmedlingens arbete gentemot arbetslösa ungdomar kan bli effektivare. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE Arbetsförmedlingens insatser för att nå ungdomar som inte är inskrivna men som kan ha behov av insatser från förmedlingen behöver utvecklas. Det handlar både om strategisk styrning och samordning av Arbetsförmedlingens arbete för att nå dem som inte är inskrivna och om utveckling av det arbete som sker lokalt. Det är viktigt att Arbetsförmedlingen når unga med en särskilt svag ställning på arbetsmarknaden. Även Arbetsförmedlingens arbete för de ungdomar som är inskrivna kan förbättras och tydligare inriktas mot huvuduppgiften att individuellt matcha arbetssökande mot arbetsgivare. Granskningen tyder på att Arbetsförmedlingens insatser är mer inriktade på att hantera stora volymer av arbetssökande ungdomar – som själva förutsätts vara aktiva inom ramen för de insatser som förmedlingen erbjuder – och mindre på individuellt anpassade insatser för att åstadkomma en konkret matchning mot arbetsgivare. Granskningen visar också att regelverket upplevs som hindrande. Regeringen bör därför noga följa resultatet av de insatser som görs samt analysera om regelverket hindrar ett tidigt och aktivt matchningsstöd. Regeringen bör också följa hur Arbetsförmedlingen arbetar med att tidigt bedöma ungdomars individuella behov. Av granskningen framgår också att formerna för samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna behöver utvecklas. Ansvarsförhållandet mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna bör klargöras när det gäller arbetsmarknadspolitiska insatser till ungdomar eftersom det finns risker för dubbelarbete mellan dessa bägge aktörer. Arbetsförmedlingen behöver arbeta mer metodiskt för att nå arbetslösa ungdomar som inte är inskrivna gör bedömningen att Arbetsförmedlingens arbete för att nå ungdomar som inte är inskrivna men som kan ha behov av myndighetens insatser kan utökas och göras mer strukturerat. Det är inte känt hur många ungdomar som inte är inskrivna men som skulle behöva insatser från Arbetsförmedlingen. En del av dessa ungdomar kan finnas i den grupp som saknar försörjning enligt de offentliga registren eller som enligt SCB:s Arbetskraftsundersökningen () varken arbetar, studerar eller söker arbete. Storleken på denna grupp 16–24-åringar kan uppskattas till mellan 35 000 och 50 000 . De arbetsförmedlingskontor som försöker nå ungdomar som inte är inskrivna men som kan vara i behov av Arbetsförmedlingens stöd gör framför allt detta genom kontakt med gymnasieskolor eller via kontakter med kommunerna. Kontakter i form av informationsträffar på gymnasieskolor är viktiga men leder inte självklart till kontakter med de ungdomar som står längst från arbetsmarknaden och behöver extra stöd. Arbetsförmedlingen har ingen heltäckande bild av de lokala arbetsförmedlingarnas arbete för att nå dessa ungdomar. De lokala arbetsförmedlingarnas arbete för att nå icke inskrivna ungdomar följs heller inte upp via Arbetsförmedlingens löpande produktionsstyrning. Regeringen har inte riktat något särskilt uppdrag till Arbetsförmedlingen att försöka nå ungdomar som inte är inskrivna vid förmedlingen. Det arbete som myndigheten gör för att nå arbetslösa ungdomar som inte är inskrivna men som kan vara i behov av myndighetens stöd gör Arbetsförmedlingen på eget initiativ. har dock påtalat att Arbetsförmedlingen behöver bedriva ett arbete för att fånga upp de ungdomar som inte kommer till förmedlingen men som kan vara i behov av stöd från myndigheten. Genom strategisk styrning och samordning av arbetet på lokal nivå kan Arbetsförmedlingens arbete för att nå ungdomar som är i behov av myndighetens stöd men som inte är inskrivna förbättras. Otillräcklig tid till arbetsgivarkontakter ger bristande förutsättningar för matchning mot praktik och arbete bedömer att Arbetsförmedlingen kan utveckla sitt arbete med att stödja ungdomar i deras sökande efter arbete – framför allt det aktiva arbetet gentemot arbetsgivare på lokal nivå. nätverk på arbetsmarknaden och kan därför behöva mer stöd i att komma i kontakt med arbetsgivare jämfört med övriga arbetssökande. De aktiva insatser som Arbetsförmedlingen riktar till ungdomar består i huvudsak av insatser som ska motivera ungdomarna och bygga upp deras egen förmåga att söka och få ett arbete. Däremot får ungdomarna mer sällan aktiv och konkret individuell matchning i form av tips på lämpliga jobb eller praktikplatser att söka. Trots att Arbetsförmedlingen har lagt fokus på jobbsökaraktiviteter visar enkät att en fjärdedel av ungdomarna inte har sökt något arbete alls under de som föregick undersökning. Ungdomarnas låga sökaktivitet verkar inte bero på att de varit inlåsta i aktiviteter som hämmat deras möjligheter att söka jobb. kan konstatera att ungdomarna deltar relativt få timmar i organiserade aktiviteter vid Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen har uppmärksammat dessa förhållanden och försöker komma tillrätta med problemet i sin interna styrning. Av granskningen framgår att brist på tid är ett återkommande problem för arbetsförmedlarna i deras arbete med arbetsgivarkontakter. Den tid som arbetsförmedlarna avsätter för arbetsgivarkontakter har heller inte ökat i jämförelse med granskning av Jobb- och utvecklingsgarantin . har regeringen ställt krav på att myndigheten utvecklar sitt arbete med arbetsgivarkontakter. Arbetsförmedlingen har också själva satt ett ökat fokus på arbetsgivarkontakter i sin interna styrning. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE För att förbättra möjligheterna att ge ungdomar aktivt stöd bedömer att Arbetsförmedlingen i högre utsträckning bör erbjuda individuella matchningsinsatser tidigt . Det förutsätter att arbetsförmedlarnas möjlighet till arbetsgivarkontakter prioriteras så att deras möjligheter att arbeta med individuell matchning stärks. Förutsättningarna för att anpassa Arbetsförmedlingens insatser efter individuella behov kan förbättras granskning visar på flera olika möjligheter att förbättra förutsättningarna för att anpassa Arbetsförmedlingens insatser efter individers behov. Det är svårt att direkt mäta i vilken utsträckning de insatser som ungdomar får är anpassade till deras individuella behov. ungdomar i huvudsak tar del av liknande insatser oavsett om de deltar i något av garantiprogrammen, Jobbgarantin för ungdomar eller Jobb- och utvecklingsgarantin, eller inte. Av undersökning framgår att såväl arbetsförmedlare som arbetssökande ser begränsningar i möjligheterna till en individuell anpassning. Arbetsförmedlare pekar ut såväl det arbetsmarknadspolitiska regelverket som bristande tid som begränsande för deras möjligheter att erbjuda individanpassade insatser. Mot bakgrund av de begränsningar i regelverket som arbetsförmedlare upplever bör regeringen analysera om det finns faktorer kopplade till regelverket som står i vägen för en tidig individuell anpassning av de insatser som Arbetsförmedlingen erbjuder arbetssökande ungdomar. För att förbättra möjligheterna att ge ungdomar aktivt stöd bedömer att Arbetsförmedlingen i högre utsträckning bör erbjuda individuella matchningsinsatser tidigt . Det förutsätter att arbetsförmedlarnas möjlighet till arbetsgivarkontakter prioriteras så att deras möjligheter att arbeta med individuell matchning stärks. Den undersökning som gjort av kommuners stöd till arbetslösa ungdomar indikerar dels att Arbetsförmedlingens insatser inte fullt ut är anpassade till samtliga ungdomsgrupper dels, att de kommer sent. I viss utsträckning erbjuds arbetslösa ungdomar stöd från kommunerna som ska komplettera Vissa kommuner ger också stöd till arbetslösa ungdomar innan de tar del av aktiva insatser från Arbetsförmedlingen. Det finns indikationer på att Arbetsförmedlingen i viss utsträckning kan behöva utveckla arbetsmetoder som är särskilt anpassade för ungdomar med svagare förankring på arbetsmarknaden. bedömer därför att Arbetsförmedlingens arbete i högre utsträckning bör stödja också denna grupp ungdomar. Risk finns för dubbelarbete mellan arbetsförmedling och kommun I granskningen har framkommit att det finns risker för onödigt dubbelarbete mellan kommuner och arbetsförmedlingar när det gäller arbetsmarknadsinsatser till ungdomar. Vid intervjuer med arbetsförmedlare framkommer att information om vilka ungdomar som har fått eller får insatser av kommunen skulle kunna förbättra Arbetsförmedlingens stöd till berörda individer. Granskningen visar att ansvarsfördelningen mellan Arbetsförmedlingen och kommunen när det gäller arbetslösa ungdomar inte uppfattas som helt tydlig varken av kommunerna eller lokala arbetsförmedlare. Granskningen indikerar att kommunernas insatser i hög grad är inriktade på att matcha ungdomar mot praktikplatser. Kommunerna, som ofta är stora arbetsgivare, erbjuder bl.a. praktikplatser till arbetslösa ungdomar inom den egna verksamheten. Överenskommelser mellan Arbetsförmedlingen och kommuner gällande praktikplatser skulle kunna göra det möjligt för fler ungdomar med behov av praktikplats att ta del av en sådan insats. Regeringens styrning har inriktats på Jobbgarantin för ungdomar Arbetsförmedlingen har enligt regelverket ett handlingsutrymme att prioritera när under en arbetssökandes inskrivningsperiod som förmedlingsinsatser såsom vägledning och platsförmedling främst ska erbjudas. En individuell handlingsplan ska dock enligt förordningen om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten upprättas inom en månad. Hur Arbetsförmedlingens insatser utformas beror på regeringens styrning av myndigheten. Regeringen har fokuserat på Arbetsförmedlingens arbete med de ungdomar som deltar i Jobbgarantin för ungdomar. Regeringens styrning kan vara en förklaring till att Arbetsförmedlingen arbetar mindre med ungdomar som ännu inte kvalificerat sig för Jobbgarantin. har vissa förändringar skett i styrningen och fokus har i viss utsträckning också riktats mot arbetet med ungdomar som ännu inte deltar i Jobbgarantin. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder som ökar möjligheten att ge arbetslösa ungdomar ett individanpassat stöd . visar granskningen att regelverket upplevs som hindrande. bedömer därför att regeringen ytterligare bör analysera om regelverket hindrar ett tidigt och aktivt matchningsstöd för ungdomar som söker arbete. Regeringen bör också närmare följa upp hur Arbetsförmedlingens arbetar med att tidigt bedöma ungdomars individuella behov. Att både Arbetsförmedlingen och kommunerna ger arbetslösa ungdomar stöd innebär risker för dubbelarbete som det kan inträffa att individer hamnar mitt emellan myndigheterna. Granskningen visar att Arbetsförmedlingens och kommunernas arbete skulle kunna samordnas bättre och mer effektivt genom en mer tydlig ansvarsfördelning. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE rekommendation till regeringen: Regeringen bör analysera om regelverket hindrar att arbetssökande ungdomar får tidiga och individuellt anpassade insatser och matchning mot praktik Regeringen bör vidare analysera om ansvarsfördelningen mellan Arbetsförmedlingen och kommuner är tillräckligt tydlig när det gäller arbetsmarknadspolitiska insatser till ungdomar. rekommendationer till Arbetsförmedlingen: Arbetsförmedlingen bör genom strategisk styrning och samordning av arbetet på lokal nivå utveckla arbetet för att nå ungdomar som är i behov av myndighetens stöd men som inte är inskrivna. Arbetsförmedlingen behöver utveckla metodstöd och organisera det lokala arbetet för att underlätta arbetsförmedlarnas möjlighet att tidigt göra en individuell bedömning och att aktivt matcha ungdomar mot arbetsgivare. Arbetsförmedlingen bör utreda möjligheten att göra överenskommelser med kommunerna som kan möjliggöra praktikplatser för ungdomar med behov av en sådan insats. Det övergripande målet för arbetsmarknadspolitiken är en väl fungerande arbetsmarknad.1 De senaste årens konjunkturnedgång har drabbat ungdomar särskilt hårt och bidragit till att ungdomsarbetslösheten nu ligger på en högre nivå än tidigare.2 har varnat för att de ungdomar som får problem att etablera sig på arbetsmarknaden kan komma att fastna i långvarig arbetslöshet.3 Arbetslöshet bland ungdomar riskerar att få långsiktigt negativa effekter för individ och samhälle.4 uppgick arbetslösheten bland ungdomar i åldern 15–till , vilket är en ökning med sedan 2008.5 En stor del av denna ökning kan förklaras av ett försämrat konjunkturläge. finns det även en långsiktig trend som visar på att ungdomsarbetslösheten ökat tydligt de senaste decennierna.6 Trots att ungdomar i genomsnitt hittar jobb snabbare än äldre arbetslösa är det viktigt att rätt insatser görs för att komma till rätta med den ökande arbetslösheten bland ungdomar.7 För att vara effektiva bör de insatser som staten ger leda till att arbetssökande kommer i kontakt med arbetsgivare och åtgärderna bör anpassas efter de olika behov som individerna i ungdomsgruppen har. viktigt för insatsernas effektivitet att tidigt identifiera vilka ungdomar som har behov av särskilt stöd. Åtgärder som sätts in i onödan kan t.o.m. riskera att förlänga tiden i arbetslöshet.8 1Proposition 2011/12:1, betänkande 2011/12:AU2, riksdagsskrivelse 2011/12:88. , Svensk Finanspolitik – Finanspolitiska rådets rapport . 3Betänkande 2011/12:AU2. 4Se t.ex. , , , Ungdomars och invandrares inträde på arbetsmarknaden –2003, IFAU, rapport 2007:18. 5SCB, databaser, , helår 2012. 6Nordström , O. (2009) Varför är den svenska ungdomsarbetslösheten så hög? Rapport till 2009/6. , Svensk finanspolitik – Finanspolitiska rådets rapport . 8Forslund & , Arbetsmarknadspolitikens effekter på sysselsättning och arbetslöshet – en översikt, bilaga 1, , Vägen till arbete – arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsintroduktion. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE Det statliga åtagandet på arbetsmarknadsområdet utgörs huvudsakligen av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten vid Arbetsförmedlingen.9 var totalt 1 075 000 individer inskrivna som arbetssökande varav 273 000 ungdomar. Jobbgarantin för ungdomar är Arbetsförmedlingens centrala insats för ungdomar.10 har Arbetsförmedlingens arbete med ungdomar fått kritik och regeringen har bland annat ökat resurserna till myndigheten. Regeringen har bedömt att aktivitetsnivån bland deltagarna i Jobbgarantin för ungdomar varit för låg och har uppmanat Arbetsförmedlingen att öka kvaliteten.11 En förutsättning för att få ta del av statens huvudsakliga stödinsatser till arbetslösa är inskrivning vid Arbetsförmedlingen.12 Jämfört med arbetslösa generellt skriver ungdomar in sig vid Arbetsförmedlingen i lägre utsträckning.13 Det innebär en risk för att ungdomar som skulle vara i behov av Arbetsförmedlingens stöd inte nås av myndighetens kompetens på området. Myndigheten kan därför behöva vidta riktade åtgärder för att få dessa ungdomar att skriva in sig. Även kommunerna kan erbjuda arbetsmarknadsinsatser till ungdomar. Enligt Socialtjänstlagen kan kommunerna ställa krav på att arbetslösa ungdomar som får ekonomiskt bistånd tar del av praktik eller annan kompetenshöjande åtgärd för att kunna försörja sig själva.14 Att en annan aktör vid sidan av Arbetsförmedlingen kan arbeta med arbetslösa ungdomar medför en risk för dubbelarbete som går ut över effektiviteten. Det är därför viktigt att samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna fungerar väl. Generellt är arbetslösheten bland ungdomar högre än för andra grupper på arbetsmarknaden. En hög ungdomsarbetslöshet är ett allvarligt problem, särskilt i de fall den blir långvarig. Ungdomar som har svårt att få in en fot på arbetsmarknaden riskerar att fastna i en längre tids arbetslöshet, vilket i sin tur påverkar deras möjligheter att etablera sig i samhället. har av dessa skäl bedömt det som relevant att granska regeringens och Arbetsförmedlingens insatser för att stödja ungdomars etablering på arbetsmarknaden och hur dessa statliga insatser samspelar med kommunernas insatser för gruppen. 9Proposition 2012/13:1 utgiftsområde 14. 10Proposition 2006/07:118, betänkande 2007/08:AU2, riksdagsskrivelse 2007/08:9. 11Proposition 2011/12:1 utgiftsområde 14. 12Regeringen har även vidtagit åtgärder inom t.ex. skattesystemet med syfte att bl.a. underlätta ungdomars inträde på arbetsmarknaden (se avsnitt 2.2). 13AKU, Temarapport om ungdomsarbetslöshet. 144 kap. 4 § socialtjänstlagen (2001:453). Syftet med granskningen är att undersöka om regeringens styrning och Arbetsförmedlingens arbete för att stödja ungdomars arbetsmarknadsetablering är effektivt. Med effektivitet menas att arbetslösa ungdomar som är i behov av stöd nås av Arbetsförmedlingen, att förmedlingen genom sitt matchande arbete och genom goda kontakter med arbetsgivare stödjer ungdomar i deras inträde på arbetsmarknaden samt att förmedlingens insatser anpassas efter ungdomars individuella behov. Granskningen syftar också till att bedöma om Arbetsförmedlingens samarbete med kommuner angående arbetslösa ungdomar är effektivt. Granskningen utgår från följande fem revisionsfrågor vilka behandlas i olika kapitel i rapporten: Är Arbetsförmedlingens insatser för att nå ungdomar i behov av myndighetens stöd effektiva? (kapitel 3) Är Arbetsförmedlingens arbete med matchning ett väl fungerande stöd till ungdomar i deras inträde på arbetsmarknaden? (kapitel 4) Är Arbetsförmedlingens insatser för arbetslösa ungdomar anpassade till ungdomarnas individuella behov? (kapitel 5) Är Arbetsförmedlingens samverkan med kommuner angående arbetslösa ungdomar effektivt? (kapitel 6) Har regeringens styrning skapat förutsättningar för Arbetsförmedlingen att effektivt stödja ungdomar i deras arbetsmarknadsetablering? (kapitel 2 och kapitel 7). Granskningen tar sin utgångspunkt i målen för arbetsmarknadspolitiken och Arbetsförmedlingens övergripande uppdrag samt i regeringens och ställningstaganden kring insatser riktade till arbetslösa ungdomar. En ytterligare utgångspunkt är budgetlagens krav på hög effektivitet i statens verksamhet.15 Arbetsförmedlingen är den huvudsakliga myndigheten för genomförande av arbetsmarknadspolitiken.16 Av Arbetsförmedlingens instruktion framgår att myndigheten ansvarar för den offentliga arbetsförmedlingen 153 § budgetlag (2011:203). 16Betänkande 2012/13:AU2. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE och dess arbetsmarknadspolitiska verksamhet. Enligt instruktionen ska Arbetsförmedlingen verka för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt genom att effektivt sammanföra dem som söker arbete med dem som söker arbetskraft, prioritera dem som befinner sig långt från arbetsmarknaden samt bidra till att stadigvarande öka sysselsättningen på lång sikt.17 nå arbetslösa ungdomar som är i behov av stöd? Arbetsförmedlingen ska enligt sin instruktion prioritera dem som står långt från arbetsmarknaden.18 Det finns i instruktionen inget krav på inskrivning för att en person ska anses tillhöra målgruppen för Arbetsförmedlingens insatser. Enligt bedömning kan det därför anses följa av instruktionen att Arbetsförmedlingen bör försöka nå arbetslösa ungdomar oavsett om de är inskrivna vid förmedlingen eller inte. För att en arbetssökande ungdom ska få del av förmedlingens programinsatser förutsätts dock att han eller hon är inskriven vid myndigheten. Är Arbetsförmedlingens arbete med matchning ett väl fungerande stöd till ungdomar i deras inträde på arbetsmarknaden? En av Arbetsförmedlingens huvuduppgifter är att effektivt sammanföra dem som söker arbete med dem som söker arbetskraft.19 Ungdomar är nya på arbetsmarknaden och har därför inte så många jobbrelaterade meriter att utgå från i sitt jobbsökande.