rfr · H10WRFR2 · 2013-11-27 00:00:00 — I budgetpropositionen för utgiftsområdet skriver regeringen för flertalet av områdena att bedömningen av resultatet utgår i från insatser inom de olika delområdena. Gruppen välkomnar därför en utvecklad resultatredovisning med fokus på vilka resultat som statens insatser har genererat. Det är önskvärt att redovisa längre tidsserier för alla resultatindikatorer då det underlättar för utskottets möjligheter att bedöma resultat över tiden. Ett bra exempel är de indikatorer som redovisas för flera av de nationella scenkonstinstitutionerna. Indikatorerna visar resultatutvecklingen . För att underlätta en uppföljning och bedömning av den långsiktiga resultatutvecklingen menar därför gruppen att statistik för med fördel kan redovisas för de indikatorer som regeringen anser vara centrala för att kunna följa måluppfyllelsen för utgiftsområdet. Det är även önskvärt att jämförelseåren i möjligaste mån är desamma för alla indikatorer. Det är vidare lämpligt om samma indikatorer redovisas . 4.2.4 Resultatbedömning och måluppfyllelse Utgiftsområdet omfattar många olika delområden. Regeringens mål- och resultatredovisning omfattar 15 olika delområden, alltifrån breda och sektorsövergripande områden som ungdomspolitik och politik för det civila samhället till smala och specifika områden som arkiv och tillsyn över spelmarknaden. Detta leder till att analysen av faktiskt uppnådda resultat av statliga insatser inom utgiftsområde 17 ibland blir knapphändig. Delmål och indikatorer ligger till grund för regeringens granskning av måluppfyllelsen. Det vore värdefullt om regeringen på ett tydligare sätt redovisar huruvida den anser att de olika delmålen har uppfyllts eller inte för de olika områdena. Gruppen kan vidare konstatera att det inte görs någon samlad bedömning av måluppfyllelse för hela utgiftsområdet i budgetpropositionen. Det vore därför värdefullt om regeringen gör en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen för hela utgiftsområdet. Det skulle underlätta för att ta ställning till förslag om t.ex. ny resurstilldelning samt bidra till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får. 2013/14:RFR2 4 UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNING 4.2.5 Sambandet mellan mål, statliga insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag Kulturområdet är ett av de mest komplexa politikområdena sett till t.ex. antalet myndigheter och verksamheter. Gruppen menar att det finns ett fortsatt behov av att tydliggöra sambandet mellan mål, statliga insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. Som framgår ovan är flera av målen för kulturområdet, t.ex. de nationella kulturpolitiska målen, generellt formulerade och anger färdriktningen för kulturpolitiken. Sådana mål innebär att det blir svårt att fastställa orsakssamband och att särskilja politikens effekt. Detta ställer än högre krav på att regeringen beslutar om indikatorer som ska användas för att kunna följa graden av måluppfyllelse. Det är ibland svårt att fullt ut se kopplingen mellan uppnådda resultat och de mål som ska uppnås. Beskrivningen av museer och utställningar skulle kunna utvecklas och förtydligas genom att t.ex. koppla frågan om museernas regionala arbete till målet att främja allas möjlighet till kulturupplevelser. Ett annat exempel är statens stöd till trossamfund där det konstateras att stödet används i enlighet med målen för stödet. Det framgår inte på vilka grunder, dvs. kvalitativa och kvantitativa data, som regeringen drar denna slutsats. För att förtydliga resultatredovisningen bör innehållet och analysen av resultat göras på ett liknande sätt för alla områden. Indikatorerna redovisas inte på ett konsekvent sätt när regeringen analyserar resultatutvecklingen för de olika områdena. För vissa områden omnämns indikatorerna och måluppfyllelsen kommenteras explicit, t.ex. teater, dans och musik, medan detta saknas för andra områden, t.ex. kulturskaparnas villkor. Det är, enligt gruppen, viktigt att resultatanalysen görs på ett snarlikt sätt för alla områden. Utgångspunkten bör vara att alla identifierade indikatorer kommenteras, samt att regeringen uttalar sig huruvida reformer och andra statliga insatser har inneburit att graden av måluppfyllelse har ökat. Resultatredovisningens innehåll kan förbättras genom att tydliggöra kopplingen mellan uppsatta mål och diskussion om mål i analys och slutsatser. Regeringen skriver t.ex. relativt frekvent att insatser har bidragit till en positiv utveckling inom ett område utan att göra en mer explicit koppling till de fastställda målen. För vissa områden saknas en sammanfattande bedömning av huruvida insatser etc. totalt sett har haft avsedd effekt. Detta är speciellt viktigt för de områden där resultatredovisningen delas upp i ett större antal områden. Till exempel delas resultatredovisningen för området medier upp i åtta separata områden, vilket gör det svårt att få en helhetsuppfattning av området. Avsnittet analys och slutsatser bör renodlas och inte referera till insatser och resultatmått. Detta bör i stället göras i ett separat informationsavsnitt. Till exempel refererar regeringen till studier från SCB och statistik rörande utri- 4 UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNING 2013/14:RFR2 kesfödda elever i avsnittet utbildning och lärande/ungdomspolitik, och när det gäller tillsynen över spelmarknaden redogörs för antalet kontroller som Lotteriinspektionen har gjort av den legala och den illegala spelmarknaden. Det förekommer också att regeringen beskriver beslut om uppdrag/utredningar i avsnittet analys och slutsatser, se t.ex. ungdomspolitik och kulturskaparnas villkor. Denna typen av information bör i första hand redogöras för under avsnittet allmän information. För att öka överblickbarheten och lättare kunna bedöma hur anslagna medel används är det viktigt att resultatredovisningen fokuserar på de resultat som har uppnåtts. Inom området ungdomspolitik ges bidrag till och till nationell och internationell ungdomsverksamhet. Resultatredovisningen borde därmed kunna renodlas och i högre utsträckning fokusera på de resultat som uppnåtts med dessa medel. Regeringen kan därför överväga om delar av resultatredovisningen som refererar till andra utgiftsområden därmed skulle kunna slopas alternativt redovisas under ett nytt avsnitt allmän information. 4.2.7 Strukturen på redovisningen av varje sakområde Regeringens resultatredovisning är ett viktigt underlag för budgetberedning. För att få en god förståelse och ett relevant beredningsunderlag är det enligt gruppen angeläget att redovisningen av sakområdet har en tydlig struktur. Resultatredovisningen bör t.ex. kunna renodlas i högre utsträckning och allmänna beskrivningar av bedömningsgrunder och inriktningsmål bör inte redovisas i dessa avsnitt. Till exempel beskrivs inriktningsmålen inom områdena kultur, medier och idrott i anslutning till redogörelsen för resultat av funktionshinderspolitiken. Gruppen välkomnar att beskrivningen av resultatutvecklingen för de olika områdena görs på ett brett sätt då det ger en helhetsbeskrivning av utgiftsområdet. Denna breda redovisning gör emellertid resultatredovisningen mer komplex. Enligt gruppens mening vore det önskvärt om indikatorer och resultatmått som är centrala för att kunna bedöma graden av måluppfyllelse redovisas på ett tydligare sätt. Detta skulle kunna uppnås om annan resultatinformation redovisas i ett separat avsnitt. Det finns, enligt gruppens mening, utrymme att utveckla sakområdets struktur i syfte att göra den mer transparent och lättillgänglig. Redovisningen av varje sakområde kan t.ex. struktureras på följande sätt: Mål/delmål för respektive områden. Beskrivning av centrala resultatindikatorer. Resultatredovisning som i huvudsak utgår från indikatorerna. Allmän information: redovisning av central information av betydelse, men som inte rör de specificerade indikatorerna, t.ex. statistik från myndigheter, tilldelning av medel till myndigheter, beslut om regeringsuppdrag. 2013/14:RFR2 4 UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNING Analys och slutsatser av måluppfyllelsen för respektive mål och en bedömning av huruvida måluppfyllelsen har ökat eller minskat som ett resultat av den förda politiken. 5 Regeringens redovisning för frågor som tidigare följts upp av utskottet 5.1 Pris- och löneomräkning har vid olika tillfällen behandlat frågor kring pris- och löneomräkning av anslag inom kulturområdet.31 Utskottet genomförde 2005 en uppföljning av gjorda pris- och löneomräkningar och kostnadsutvecklingen för teater- och dansinstitutioner samt fria grupper.32 Uppföljningen var inriktad på vilka konsekvenser som pris- och löneomräkningen får för teater- och dansverksamheten, varför anslagen pris- och löneomräknas på olika sätt och om undersökningar har gjorts av vilka möjligheter det finns att öka produktiviteten inom teater- och danssektorn. gav 2007 till känna att regeringen inom befintliga system ska sträva efter att få till stånd en jämn medelsfördelning till fria grupper m.m. vars anslag inte omfattas av någon pris- och löneomräkning.33 Regeringen redovisade i budgetpropositionen , utgiftsområde 17, att den även fortsättningsvis ska verka för goda förutsättningar för den fria scenkonsten och har vidare hänvisat till att anslaget 2:3 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikinstitutioner har ökat med totalt mellan 2008– 2010. 5.2 Pensionsvillkoren inom scenkonstområdet genomförde 2008 en uppföljning av pensionsvillkoren inom scenkonstområdet.34 Syftet med uppföljningen var att kartlägga problem kring pensioner som kan finnas för scenkonstnärer samt tjänstepensionsavgifternas påverkan på institutionernas och de fria gruppernas val av repertoar och anställningsbeslut. har behandlat frågan om pensionsvillkoren inom scenkonstområdet och föreslog i betänkande 2011/12:KrU1 ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen inom ramen för den ordinarie budgetprocessen, gärna i budgetpropositionen , utgiftsområde 17, skulle återkomma till med besked om hur scenkonstpensionsfrågan kan och bör lösas på ett statsfinansiellt ansvarsfullt sätt. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Regeringen anförde i budgetpropositionen att arbetsmarknadens parter bör ta över ansvaret för att genom kollektivavtal reglera pensionsvillkoren på scenkonstområdet. 31Se bl.a. bet. 2005/06:KrU1. 32Rapport från 2005/06:RFR5. 2007/08:KrU1. 34Rapport från 2008/09:RFR1. 2013/14:RFR2 5 REGERINGENS REDOVISNING FÖR FRÅGOR SOM TIDIGARE FÖLJTS UPP AV UTSKOTTET I budgetpropositionen skriver regeringen att den nuvarande statliga regleringen av tjänstepensionerna bör avvecklas fr.o.m. och ersättas med en kollektivavtalsreglerad ordning. Anställda vid scenkonstinstitutionerna som 2015 har eller mindre kvar till pensionsåldern ska ha rätt till pension enligt det gamla regelverket. Beredning av vilka övergångsbestämmelser som ska gälla vid avvecklingen av den statligt reglerade pensionsordningen pågår i . Inom ramen för ett reformerat pensionssystem behöver det, enligt regeringen, finnas möjlighet till omställning och karriärväxling för yrkesgrupper som av konstnärliga och fysiska skäl inte kan arbeta inom sina konstnärliga yrken till . Regeringen anför vidare att ett framtida system bör upprätthålla arbetslinjen och att en hög konstnärlig kvalitet möjliggörs vid institutionerna. Den nya ordningen ska vidare motsvara pensionssystem på den övriga arbetsmarknaden. De medel som frigörs inom utgiftsområde 17 vid övergången från dagens pensionssystem till en ordning med ett pensionssystem som motsvarar de villkor som gäller på den övriga arbetsmarknaden ska i dialog med berörda aktörer avsättas till kvalitetsförstärkningar på scenkonstområdet. Regeringen avser att återkomma till parterna om ramarna för en statlig finansiering av den nya pensionsordningen. 5.3 Hyressättning inom kulturområdet genomförde en uppföljning av hyressättningen inom kulturområdet.35 I utvärderingen framfördes bl.a. att de särskilda problem som pris- och löneomräkningsmodellen av lokalkostnader har lett till inom kulturområdet bör lösas i första hand genom generella åtgärder. Vidare uppmärksammades frågor kring antikvariska merkostnader, hur underhållet hålls på en väl avvägd nivå i de fall där kostnadshyra används och den fortsatta utvecklingen av Statens fastighetsverks administrationskostnader, liksom stöd till myndigheter i hyresförhandlingar och andra lokalförsörjningsfrågor. har givit regeringen till känna att regeringen bl.a. bör överväga de särskilda problem som systemet med ändamålsfastigheter och kostnadshyra fört med sig inom kulturområdet, belysa i vad mån kulturinstitutionernas lokalkostnader påverkas av antikvariska merkostnader, verka för att deras underhåll kan hållas på en väl avvägd nivå samt ge dem incitament att fortsatt förbättra tillgängligheten och verka för en långsiktigt hållbar utveckling.36 Regeringen har i skrivelse 2012/13:75 hänvisat till de förslag som Utredningen om översyn av statens fastighetsförvaltning lämnade (SOU 2011:31). Utredningen föreslog principer och utgångspunkter för nya hyresavtal mellan och fem kulturinstitutioner som har kost- 35Rapport från 2008/09:RFR13. 36Betänkande 2009/10:KrU1. 5 REGERINGENS REDOVISNING FÖR FRÅGOR SOM TIDIGARE FÖLJTS UPP AV UTSKOTTET 2013/14:RFR2 nadshyra, nämligen Operan, , , och . Vidare anförs att har i uppdrag att lämna en slutrapport innehållande nya hyressättningsprinciper gällande hyresavtalen för huvudbyggnaderna vid dessa institutioner. Syftet anges vara att förändra principerna för hyressättningen för berörda institutioner för att nå en mer ändamålsenlig hyressättning. Med anledning av bl.a. tillkännagivande och med utgångspunkt i förslaget i budgetpropositionen skriver regeringen att har fått i uppdrag att förbereda arbetet med att omförhandla hyresavtalen för de kulturinstitutioner som har kostnadshyra i syfte att förändra principerna för hyressättningen. har redovisat uppdraget till och regeringen avser att återkomma till med utfallet av omförhandlingarna. Vidare framgår det i budgetpropositionen att regeringen med utgångspunkt i förslagen från betänkande tillsatt en utredning för att kartlägga vilka kulturhistoriskt värdefulla fastigheter och byggnader som fortsatt bör ägas av staten. Utredningen lämnade sitt betänkande till regeringen i september 2013.37 genomförde en uppföljning av de tre allianser inom scenkonstområdet som ger medel till. Syftet var att undersöka om mål för statsbidraget har uppnåtts.38 Utvärderingen visade att reformen med scenkonstallianser på ett avgörande sätt har ökat den sociala och ekonomiska tryggheten för de scenkonstnärer som anställts. Det kan dock finnas skäl att överväga i vilken mån kravet på att i viss omfattning ha arbetat inom statligt/offentligt finansierad verksamhet för att komma i fråga för en anställning alltjämt är relevant eller bör förändras. Ut- värderingsgruppen föreslog att regeringen skulle ge lämplig förvaltningsmyndighet i uppdrag att i samråd med berörda aktörer/parter närmare utreda frågan. I utvärderingen konstaterades att statsbidraget till allianserna inte räknas om för att kompensera för förändrade kostnader för löneökningar som avtalats mellan parterna. Detta ligger i linje med den grundläggande principen för systemet med pris- och löneomräkning (PLO) och borde enligt utvärderingsgruppen inte frångås i detta fall. Statsbidraget har i stället ökat genom att reformmedel tillskjutits. Det är vidare angeläget att staten återkommande följer upp att statsbidraget till scenkonstallianserna används i enlighet med de syften och villkor som statsmakterna beslutat om och att regeringen redovisar relevanta uppgifter för . har i betänkande 2012/13:KrU1 hänvisat till utvärderingen och anfört att utskottet delar utvärderingsgruppens slutsatser. 38Rapport från 2011/12:RFR10. 2013/14:RFR2 5 REGERINGENS REDOVISNING FÖR FRÅGOR SOM TIDIGARE FÖLJTS UPP AV UTSKOTTET stryker bl.a. vikten av att kontinuerligt följa upp och utvärdera verksamheten vid allianserna. SOU 2012:72 Folkbildningens samhällsvärden – En ny modell för statlig utvärdering. SOU 2013:55 Statens kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden. Betänkande 1989/90:KrU29 om arkiv m.m. Betänkande 1997/98:KrU14 Framtidsformer – Handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design. Betänkande 1999/2000:KrU7 Kulturarv – kulturmiljöer och kulturföremål. Betänkande 1999/2000:KU5 Staten och trossamfunden – stöd, medverkan inom totalförsvaret, m.m. Betänkande 2000/01:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Betänkande 2000/01:KU23 inför 2000-talet. Betänkande 2002/03:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Betänkande 2002/03:KrU8 Vissa frågor inom spelområdet m.m. Betänkande 2003/04:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Betänkande 2004/05:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Betänkande 2005/06:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Betänkande 2005/06:KrU5 Fokus på film – en ny svensk filmpolitik. Betänkande 2005/06:KU21 i en ny tid. Betänkande 2007/08:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Betänkande 2008/09:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Betänkande 2008/09:KrU8 Statens stöd till idrotten. 2013/14:RFR2 REFERENSER Betänkande 2009/10:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Betänkande 2009/10:KrU5 Tid för kultur. Betänkande 2009/10:KrU7 En politik för det civila samhället. Betänkande 2010/11:KrU3 Framtidens friluftsliv. Betänkande 2010/11:KU14 En reformerad budgetlag. Betänkande 2011/12:KrU2 Folkbildningsfrågor. Betänkande 2012/13:KrU4 Mål för friluftslivspolitiken. Betänkande 2012/13: KrU9 Kulturmiljöns mångfald. Framställning och redogörelse /01:RS1 inför 2000-talet. Framställning och redogörelse /06:RS3 i en ny tid. Proposition 1989/90:72 om arkiv m.m. Proposition 1997/98:117 Framtidsformer – Handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design. Proposition 1998/99:114 Kulturarv – kulturmiljöer och kulturföremål. Proposition 1998/99:124 Staten och trossamfunden – stöd, medverkan inom totalförsvaret, m.m. Proposition 2002/03:93 Vissa frågor inom spelområdet m.m. Proposition 2005/06:3 Fokus på film – en ny svensk filmpolitik. Proposition 2008/09:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 17. Proposition 2008/09:126 Statens stöd till idrotten. Proposition 2009/10:3 Tid för kultur. Proposition 2009/10:55 En politik för det samhället. Proposition 2009/10:238 Framtidens friluftsliv. Proposition 2010/11:40 En reformerad budgetlag. Proposition 2012/13:96 Kulturmiljöns mångfald. Regeringens skrivelse 2012/13:51 Mål för friluftslivspolitiken. Riksdagsskrivelse 1989/90:307. Riksdagsskrivelse 1997/98:225. Riksdagsskrivelse 1999/2000:45 Riksdagsskrivelse 1999/2000:196. Riksdagsskrivelse 2002/03:212. REFERENSER 2013/14:RFR2 Riksdagsskrivelse 2005/06:98. Riksdagsskrivelse 2008/09:92. Riksdagsskrivelse 2008/09:243. Riksdagsskrivelse 2009/10:145. Riksdagsskrivelse 2009/10:195. Riksdagsskrivelse 2010/11:37. Riksdagsskrivelse 2010/11:38. Riksdagsskrivelse 2012/13:273. Budgetlagen (2011:203). Lag (1999:932) om stöd till trossamfund. Myndigheten för kulturanalys rapport 2012:2 Att utveckla indikatorer för utvärdering av kulturpolitik - redovisning av ett regeringsuppdrag Rapport från 2005/06:RFR5 Statsbidrag till teater och dans – En uppföljning av pris- och löneomräkningens konsekvenser. Rapport från 2008/09:RFR1 Uppföljning av pensionsvillkoren inom scenkonstområdet. Rapport från 2008/09:RFR13 Uppföljning av hyressättningen inom kulturområdet. Rapport från 2011/12:RFR10 Verksamheten vid scenkonstallianserna – En utvärdering. RiR2011:12 Statens stöd till studieförbunden. Biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft – offentliga utfrågning om forsk- Offentlig utfrågning om biologisk mångfald i rinnande seminarium om en nordisk same- eHälsa – nytta och näring Frågeinstituten som kontrollinstrument Volym 1 och 2 öppna utfrågning på temat Missbruks- och beroendevård – vem ska ansvara för vad? Tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg – En 2011 om järnvägens vinterberedskap Verksamheten vid scenkonstallianserna – En utvärdering Kunskapsöversikt om nationella minoriteter Förstudie – utbildningsvetenskaplig forskning Breddad rekrytering till högskolan Uppföljning av undantag från normalskattesatsen för Del 1 Offentligt seminarium Offentlig utfrågning om life science-industrins framtid i Statlig styrning och ansvarsutkrävande Utfrågningsprotokoll EU, euron och krisen offentliga utfrågning om framtida MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTET OCH NÄRINGSUT- Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet Forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde Kontraheringsplikt vid tecknandet av barnförsäkringar KU, FiU, KrU, UbU, MJU och NU Öppet seminarium om mål- och resultatstyrning: vilka mål, vilka resultat? offentliga utfrågning om gymnasiereformen – Utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande Hur kan ny kunskap komma till bättre användning i skolan öppna seminarium om folkhälsofrågor onsdagen Mogen eller övermogen? seminarium om erfaren arbetskraft Offentlig utfrågning om sjöfartens kapacitetsmöjligheter Offentlig utfrågning om flygtrafikledningstjänsten – har vi landat i den bästa lösningen? Offentlig utfrågning om oredlighet i livsmedelskedjan offentliga utfrågning om hur ny kunskap bättre ska kunna komma till användning i skolan offentliga utfrågning om en fossiloberoende Etisk bedömning av nya metoder i vården – en uppföljning av landstingens och statens insatser