rfr · H00WRFR10 · 2013-06-11 00:00:00 — Hur kan ny kunskap komma till bättre användning i skolan Riksdagstryckeriet, , 2013 Genom forskning får vi ny kunskap som kan vara till nytta för skolan. Men att omsätta ny kunskap i praktisk användning är ofta en svår konst som kräver god organisation och ihärdighet. I den svenska går omkring 900 000 elever som möter nära 85 000 lärare i fler än 4 600 skolor. För att ny kunskap ska komma eleverna till del behöver skolan utmärka sig som en modern och professionell kunskapsorganisation som regelmässigt kan ta till vara och integrera kunskapen. På uppdrag av utbildningsutskottet har en studie genomförts i syfte att öka förståelsen för hur ny kunskap kan komma till bättre användning i skolan. Med bättre förståelse för hur skolan kan fungera som kunskapsorganisation ökar förutsättningarna för välgrundade politiska beslut. En styrgrupp från utbildningsutskottet med företrädare för samtliga partier har gett riktlinjer för arbetet. Forskningssekreterare och från utvärderings- och forskningssekretariatet vid utskottsavdelningen har ansvarat för studien och författat rapporten. Författarna svarar själva för innehållet. , , och från utbildningsutskottets kansli har bistått i arbetet. Litteratursökningar har genomförts tillsammans med och vid . Rapporten har faktagranskats av , universitetslektor i pedagogik vid Linnéuniversitetet i ; , adjungerad professor i pedagogik vid och huvudsekreterare för vid ; Per , docent i socialmedicin vid och , professor i matematik vid . (M) Ordförande i utskottets styrgrupp för uppföljning och utvärdering (S) Ledamot i utskottets styrgrupp för uppföljning och utvärdering 1.2.1 Ansvar och skyldigheter på olika nivåer i skolsystemet 2 Metod ...................................................................................och innehåll 3 Kunskap ...........................................................och kunskapsanvändning 3.1.1 Vad är forskningsbaserad kunskap? 3.1.2 Evidens och kunskapsbasering – vad innebär det? 3.1.3 Beprövad erfarenhet – vad innebär det? 3.2.1 Implementeringsvetenskap som eget forskningsfält 3.2.2 Uppföljning och utvärdering av implementeringsinsatser 3.2.3 Kunskapsanvändning inom hälso - och sjukvården 3.2.4 Top down och bottom up – både och eller varken eller? 4 Implementering ...................................................som en stegvis process 4.1.1 Identifiera behov och möjliga nya arbetssätt 4.1.2 Välj metod och förankra beslutet 4.1.3 Utbilda och implementera 4.1.4 Följ upp, utvärdera och anpassa 4.1.5 Håll fast vid det nya i den ordinarie verksamheten The County, , Models of 5 Viktiga ...............................faktorer för ett lyckat implementeringsutfall Det som ska implementeras (implementeringsobjektet) 5.1.1 Egenskaper hos metoder som påverkar implementeringen Användarna – individuella egenskaper av betydelse för förändring 38 5.2.1 Individens utbildning och yrkeserfarenhet 5.2.2 Individens attityder ................................................................. Effektivitet i implementeringsarbetet............................................... 5.3.1 Hård och mjuk implementering .............................................. 5.3.3 Kollaborativt lärande och coachning....................................... 5.3.4 Praktiknära utveckling i lärargruppen ..................................... Sammanhanget – organisationens kapacitet för förändring ............. 5.4.1 Inre kontext ............................................................................. 5.4.2 Yttre kontext ........................................................................... 6 Sammanfattande slutsatser av litteraturgenomgången .............................. 7 Enkät till lärare och skolledare ................................................................. Syfte och omfattning........................................................................ 7.3.1 Tjänstgöring, examina och fortbildning .................................. 7.3.2 Behov av kunskap från ny forskning....................................... 7.3.3 Inhämtning av kunskap från ny forskning............................... 7.3.4 Användning av kunskap från ny forskning ............................. 7.3.5 Underlättande respektive hindrande faktorer .......................... 7.3.6 Lärares och skolledares allmänna reflektioner........................ 7.3.7 Resultat av efteranalyser ......................................................... 8 Intervjuer med centrala aktörer................................................................. Vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet................................... Tillgängliggör forskning för skolan ................................................. Förutsättningar för den regelbundna kunskapsanvändningen .......... Visioner och hinder.......................................................................... Enkätmetod och resultat tabeller .................................................. Genom forskning får vi ny kunskap som kan vara till nytta för skolan. Men att omsätta ny kunskap i praktisk användning är ofta en svår konst som kräver god organisation och ihärdighet. I den svenska går omkring 900 000 elever som möter nära 85 000 lärare i fler än 4 600 skolor. För att ny kunskap ska komma eleverna till del behöver skolan utmärka sig som en modern och professionell kunskapsorganisation som regelmässigt kan ta till vara och integrera kunskapen. Rapporten består av tre delar: en litteraturgenomgång, en enkät som gjorts i syfte att undersöka hur lärare och skolledare tar till vara kunskap från ny forskning och en sammanställning av ett antal intervjuer med några aktörer som arbetar för nyttiggörandet av forskningsresultat i skolutbildningen. Vad säger litteraturen om kunskapsimplementering? Människor är inte passiva mottagare av kunskap. Kunskapsimplementering kan därför aldrig förenklas till att handla om att övertyga människor om vad som är rätt. Det finns inte heller några snabba, enkla lösningar. Däremot är det viktigt att öka förståelsen för de olika faktorer som kan påverka en implementeringsprocess. Dessa faktorer tycks kunna ha lika stor betydelse för att nå önskat resultat som det som ska implementeras. Det är i första hand användarnas subjektiva uppfattningar som avgör hur ny kunskap tas emot. När det gäller stora och komplexa samhällsverksamheter som skolan finns många aktörer som på olika sätt påverkar kunskapstillväxten. Det kan också finnas olika uppfattningar, såväl inom skolan som utanför, om vilken typ av kunskap som är mest relevant. Första steget i en implementeringsprocess bör därför vara behovsanalysen. Ny kunskap måste möta angelägna behov för att få genomslag. Behovsanalysen behöver förankras väl och utmynna i ett fåtal tydliga prioriteringar. Organisationen bör också ha en plan för vilka insatser som behövs, vilka resurser som krävs, hur resultaten ska följas upp och en beredskap för att hantera ett eventuellt motstånd. Om nya arbetssätt ska ersätta gamla måste de upplevas som potentiellt bättre och ha förutsättningar för att fungera väl i sitt sammanhang. Är arbetssätten enkla och om det går snabbt att lära sig dem är det också en stor fördel. Men man känner sig aldrig säker förrän man har prövat. Att snabbt kunna återgå till ett tidigare arbetssätt eller pröva något annat gör användarna mer benägna att våga satsa. För att kunna nyttiggöra forskning är det viktigt att man är väl förberedd och att det finns bra förutsättningar för lokal bearbetning i skolan. Att enbart få information presenterad räcker oftast inte. Att ha en ändamålsenlig utbildning räcker inte heller. För lärare handlar det om att få träna i klassrummet. Bra träning betyder att tillsammans med kolleger eller SAMMANFATTNING 2012/13:RFR10 handledare kunna pröva, diskutera och bearbeta nya arbetssätt för att på så vis utveckla och förfina sina färdigheter. En modern kunskapsorganisation kännetecknas av att det finns en kunskapsfrämjande kultur. Ledarskapet är avgörande för organisationskulturen. Tydliga visioner och ett ledarskap som uppmuntrar till att söka efter nya lösningar gynnar också det regelbundna utvecklingsarbetet. Utöver rektorns ansvar som pedagogisk ledare är det en fördel om det finns en tydlig struktur av medarbetare med särskilda ansvarsområden. Därmed bör man bygga upp specialiserade och hållbara funktioner för att ta emot ny kunskap och stimulera att den kommer till användning. Även politiker och tjänstemän på olika nivåer inom skolsystemet är viktiga kulturskapare. Men det räcker inte att sända tydliga signaler om att en utbildning på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet är högt prioriterat, det behövs också konkreta rutiner för hur det ska gå till i de lokala verksamheterna i vardagen. Det finns flera exempel på kollaborativa ansatser i syfte att få till stånd ett professionellt lärande där skolor regelbundet kan fånga upp, bearbeta, utveckla och börja använda kunskap från ny forskning. Det tar tid och kraft, men är förmodligen väl värt investeringen på lång sikt. Hur tar lärare och skolledare till vara kunskap från ny forskning? Nedan sammanfattas resultaten från den enkät som gjorts i syfte att undersöka hur lärare och skolledare tar till vara kunskap från ny forskning. En stor majoritet av lärare och skolledare svarar att de har behov av kunskap från ny forskning för att kunna utveckla utbildningen. De flesta har mest nytta av nya tekniker och verktyg för att förbättra undervisningen. Många behöver även nya ämneskunskaper och mer kunskap om den psykosociala miljön i skolan. De allra flesta uppger också att de regelmässigt tar del av och använder ny kunskap i sitt arbete. Trots det är det bara omkring hälften av lärarna som anser att detta egentligen ingår i arbetsuppgifterna. Generellt sett stämmer upplevda behov väl överens med den typ av kunskap man också menar att man använder. Men det är få skolor som har en plan för hur kunskapsimplementeringen ska gå till. Endast en fjärdedel av skolledarna och en av tio lärare uppger att det finns en sådan plan. Lärare hämtar ny kunskap främst från , kolleger och skolledningen. Skolledare har också som främsta källa, men söker kunskap även hos lärosätena och utbildningsförvaltningarna i hemkommunerna. Knappt hälften av lärarna upplever att de får stöd i sin kunskapsinhämtning från skolledningen och ungefär lika många upplever stöd från kollegerna. Av skolledarna är det något större andel som svarar att de får stöd från sin närmaste ledning. Drygt hälften av både lärare och skolledare anser att deras grundutbildningar har gett dem mycket eller ganska bra förutsättningar för att inhämta och använda kunskap från ny forskning. En majoritet av skolledarna har även deltagit i någon form av kompetensutveckling som också har förbättrat förutsättningarna. Vanligast är det s.k. Rektorsprogrammet. 2012/13:RFR10 SAMMANFATTNING det bara tre av tio som uppger att deras kompetensutveckling har varit värdefull i det här avseendet och över hälften av lärarna har inte deltagit i någon kompetensutveckling. Nio av tio lärare, och nästan lika många av skolledarna, anser att de inte får tillräckligt med tid för att nyttiggöra kunskap från ny forskning i sitt arbete. Utöver att få mer tid tycker man att det är underlättande att känna motivation och att syftet med den nya kunskapen är tydligt. Däremot är det få lärare som skattar stöd från kollegerna som en väsentlig faktor. Men fyra av tio lärare svarar att dåligt stöd från ledningen utgör ett hinder. Med få undantag är det inga skillnader mellan kommunala och fristående skolor, stora och små skolor respektive skolor i större och mindre kommuner. För lärare tycks det inte heller vara några skillnader med avseende på om man är behörig eller inte, vilken typ av examen man har eller hur som gått sedan man tog sin examen. Vidare svarar nästan alla av skolledarna som genomgått Rektorsprogrammet att de använder kunskap från ny forskning i sitt arbete, även om nio av tio av de övriga också menar att de gör det. En skola på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet – intervjusammanställningen Nedan sammanfattas vad som kommit fram vid genomförda intervjuer. Intervjupersonerna redovisar sina organisationers synpunkter. I den nya skollagen står att utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Skrivningen har fått stor uppmärksamhet inom skolan och i samhällsdebatten. Det har också lett till att många skolor känner behov av stöd för att tolka skrivningens praktiska innebörd. Vetenskaplig grund handlar om att skolorna ska såväl använda nya forskningsrön som anta ett kritiskt förhållningssätt för att kunna urskilja, formulera och lösa problem. Alla som berörs måste ta ansvar: beslutsfattare och tjänstemän på alla nivåer, liksom skolledare och lärare på de enskilda skolorna. Erfarenheter är också viktig kunskap. Men de måste samlas, bearbetas, dokumenteras och tillgängliggöras för att kunna komma till nytta för fler. Endast så kan de betecknas som beprövade. Oavsett om det är vetenskaplig forskning eller beprövad erfarenhet som ger vägledning för ett visst arbetssätt är målet att i varje situation kunna använda bästa tillgängliga kunskap. Även om det behövs mer och bättre praxisnära forskning inom fältet behövs också en kraftsamling kring att systematiskt sammanställa den forskning som faktiskt finns. Det gäller såväl svensk forskning som forskning från andra länder. Att forskningsspridningen inom skolområdet sedan engagerar många aktörer kan vara en styrka så länge samordningen fungerar. För att ny kunskap ska komma till användning behöver skolan ha förmåga att bedöma relevans och kvalitet i det man förväntas ta till sig, och nyckeln är att utgå från behoven. Därmed är det nödvändigt att yrkesverksamma lärare tillsammans arbetar med ny kunskap och kontinuerligt kan utvecklas i samverkan inom kollegiet. Så kan varje skola bygga upp varaktiga profes- SAMMANFATTNING 2012/13:RFR10 sionella arbetslag som observerar och lär av varandra. En lärarutbildning som gör nya lärare väl förberedda när det gäller att systematisera och sortera information är också angeläget. Ledarna har huvudansvaret för att bygga en professionell organisation. Ett sätt att främja specialiseringen inom skolan är att inrätta specifika lärartjänster som inrymmer särskilt utvecklingsansvar. Skolan bör också kunna lära av andra yrkesområden. Genom att släppa in andra professioner som ledarskaps- och organisationsexperter kan skolan bli en attraktiv arbetsplats för flera. Det skulle underlätta om hela ledningskedjan, såväl politiker som tjänstemän, ser nyttan av att använda kunskap genererad från forskning och förstår vad som krävs för att ny forskning ska bli ny praktik. får elever i den svenska skolan inte alltid tillgång till de metoder som gör mest nytta. Vare sig det rör sig om det utbildningsvetenskapliga området eller andra områden med relevans för skolans verksamhet kommer ny kunskap inte till användning. Man brukar säga att det finns ett glapp mellan det vi vet och det som faktiskt görs, det s.k. implementeringsgapet. Problemet är inte unikt för skolan: att nyttiggöra forskningsresultat i praktiken är svårt och kräver ofta kraftfulla och regelbundna insatser . Men medvetenheten om betydelsen av att använda vetenskap som grund för en professionell verksamhet kan skilja sig mellan olika områden. Olika verksamheter i samhället kan också ha olika förutsättningar att utvecklas till moderna kunskapsorganisationer, t.ex. på grund av deras storlek och uppbyggnad, tillgång till personal och ekonomiska resurser [1-5]. I den nya skollagen som trädde i kraft finns en skrivning om att utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet [6]. Med detta menas att såväl det som lärs ut (ämnesinnehållet) som skolans arbetsmetoder ska ha stöd i vetenskaplig forskning och beprövad erfarenhet. Det medför också att skolans medarbetare ska anta och verka för ett kritiskt förhållningssätt i sitt dagliga arbete [7]. Ett antal aktörer inom utbildningssektorn i har enats om en gemensam vision för skolan [8]1. I visionen formuleras flera nödvändiga insatser för att skolan genom att använda forskning på rätt sätt ska utvecklas med hög kvalitet för att ska stå starkt i ett internationellt kunskaps- och konkurrensperspektiv. Exempel på insatser som lyfts fram är följande: att öka den vetenskapliga kompetensen hos lärare och skolledare, att skapa fler mötesplatser och dialog mellan verksamma i skolan och forskare samt att forskningsresultat måste kommuniceras på ett mer målgruppsanpassat sätt. betonar också i sin senaste lägesrapport att lärares professionella utveckling behöver stärkas bl.a. genom ett bättre kollegialt lärande där lärare gemensamt reflekterar över arbetsmetoderna [9]. Man efterlyser även en kraftsamling för att sprida goda exempel och göra forskning mer lättillgänglig för både lärare och rektorer. Att föra in ny kunskap i en verksamhet betyder att gamla metoder måste utrangeras eller förändras. Men att ersätta invanda och etablerade arbetssätt är ofta en utmaning [1-3]. Det gäller för såväl forskare och myndighetsföreträdare som personal på olika nivåer inom en verksamhet. Nya metoder är inte heller nödvändigtvis redo att börja användas i verksamheten, trots att de genom vetenskaplig forskning har visat sig vara effektiva. 1 Kommuner och Landsting, , , , och Även om en ny metod har starkt vetenskapligt stöd får den inte automatiskt genomslag. Ny kunskap måste förmedlas och bearbetas på olika sätt på olika nivåer och insatserna för förändring behöver se olika ut för olika mottagargrupper. Utvecklingsinsatser behöver utformas utifrån vem som behöver vilken insats när för att en förändring ska kunna genomföras. Därför är det viktigt att framhålla att det inte finns några snabba lösningar för att få forskningsrön att komma till användning i praktiken. Däremot finns det starka argument för att öka förståelsen för de olika faktorer som kan påverka en utvecklingsprocess [1-3]. Forskning visar att dessa faktorer har lika stor betydelse för att nå önskat resultat som den kunskap som ska implementeras. Det är till och med så att bristfällig implementering av bra och effektiva metoder i värsta fall kan leda till ett sämre slutresultat [1, 10-13]. När det gäller stora och komplexa verksamheter som skolan är det många aktörer som på olika sätt påverkar kunskapstillväxten. Det kan också finnas olika uppfattningar om vilken typ av kunskap som är mest relevant. Ny kunskap kan härröra från forskning och erfarenheter eller bottna i politiska direktiv. Den är sällan helt neutral och den är inte heller alltid av godo eller okontroversiell [14]. 1.2 Utgångspunkter och avgränsningar Genom forskning får vi ny kunskap som kan vara till nytta för skolan. Det kan vara verktyg och metoder för att förbättra undervisningen, förbättrade ämneskunskaper, metoder för att främja den psykosociala miljön eller kunskap om organisatoriska frågor. Forskning om undervisning och lärande är ett område som växer internationellt, men har resultaten svårt att nå fram till såväl utbildningspolitiker och professionella praktiker som lärarstudenter [15]. har fokus ökat på behovet av kunskap som har direkt betydelse för lärarnas uppgifter i skolan. En fråga för debatt är därför vilken slags forskning det är skolan behöver. Den traditionella akademiska forskningen inom fältet får ofta kritik för att inte i tillräcklig utsträckning bidra till att förbättra praktiken. Det gäller såväl i som i många andra länder. Som en följd av detta har forskningsansatser växt fram som involverar eller drivs av lärare i klassrummet. Ansatserna kan ha olika syften. De kan medföra dels att den kunskap som produceras blir mer relevant för praktiken, dels att lärarna som deltar utvecklar en bättre förmåga att ta till vara forskning i allmänhet. Vissa ansatser har mer fokus på skolutveckling än forskning, men leder då inte alltid till en dokumentation som kan kommuniceras till andra [15-17]. Hur ny kunskap inom skolområdet bäst genereras är naturligtvis viktigt att diskutera, men ingår inte som en frågetällning i den här rapporten. Den här rapporten handlar om implementering av ny kunskap, dvs. hur denna systematiskt kan fångas upp, anpassas och integreras i skolan som en modern kunskapsorganisation. En viktig utgångspunkt är därför att det finns användbar forskningsbaserad kunskap inom både det utbildningsvetenskap- liga området och andra områden med relevans för skolans verksamhet. en grundförutsättning för att ny kunskap inom skolområdet ska komma elever till godo är att det finns en tydlig koppling mellan den kunskap som tas fram och skolans behov. Dessutom krävs att kunskapen görs tillgänglig på ett sätt som möjliggör att den kan komma till praktisk användning [18]. 1.2.1 Ansvar och skyldigheter på olika nivåer i skolsystemet I följande avsnitt görs en översiktlig beskrivning av ansvar och skyldigheter på olika nivåer i skolsystemet: staten, huvudmannen och den enskilda skolan. Syftet är att belysa olika roller i det gemensamma målet mot en skola där ny kunskap regelbundet fångas upp och används. Det är viktigt att understryka att elevers och skolors resultat i hög grad påverkas av faktorer som främst relaterar till samhällsförhållanden, t.ex. socioekonomiska faktorer [15, 19]. Det medför att prioriteringarna kan behöva se olika ut på olika håll och att lokala behov bör utgöra grunden för insatserna. I flera undersökningar har man studerat viktiga framgångsfaktorer för skolan på systemnivå ur ett internationellt perspektiv. Utgångspunkten har varit att identifiera områden och åtgärder för att bygga en struktur som ger de bästa förutsättningarna för elevernas lärande. Eftersom skolsystemen ser olika ut i olika länder skiljer sig också fokus för vilka insatser som anses mest angelägna. För svensk del innebär det bl.a. att utveckla formerna för lärarnas systematiska och professionella samtal om undervisningen i den dagliga verksamheten samt utveckla lärarnas individuella kompetens [9, 20- 22]. Det krävs att alla nivåer inom skolsystemet tar ansvar i kunskapstillväxten. Alla nivåer utgör väsentliga implementeringsaktörer i strävan efter en skola som fungerar som en modern kunskapsorganisation [23]. Det är statens ansvar att ta fram relevanta styrdokument och utöva tillsyn för att säkerställa att dessa följs. I samband med t.ex. inspektion och granskning ska vägledning ges i vad som kan behöva åtgärdas för att skolverksamheten ska motsvara kraven [19]. I och med den nya skrivningen om en utbildning på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet blir en uppgift att också granska skolornas arbete med att se till att detta efterlevs. När det gäller statens roll i bevakning och spridning av ny forskning inom skolområdet är det som har huvudansvaret [24]. Därutöver finns en mängd andra aktörer som på olika sätt bidrar till att sprida forskningsinformation inom fältet [18]. Staten erbjuder också olika former av stöd och råd för att främja att ny forskning kommer till användning [9, 25]. Som exempel kan nämnas deltagande i både nationella och internationella samarbeten kring evidensbaserad praktik och kunskapssammanställningar samt arbete med att föra ut akademisk forskning inom utbildningsvetenskap [18, 25, 26]. genomför en granskning av statens främjande av kunskapsspridning inom skolan [27]. Granskningens syfte är att undersö- ka om staten – regeringen och – genom en effektiv spridning av kunskap till huvudmän, lärare och rektorer bidrar till att undervisningen i högre utsträckning kan bygga på vetenskap och beprövad erfarenhet. När det gäller uppgift att sprida forskningsinformation har det tidigare bedömts att myndigheten svarar väl upp mot de krav som kan ställas [18]. Huvudman för skolan är kommunerna eller enskilda som godkänts av . Det är huvudmannen som ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med författningarna. Huvudmannen har också ansvar för att systematiskt följa upp och utveckla utbildningen [6]2.