eunbil · H00N2B5FD7 · 2013-01-01 00:00:00 — och inre marknad () Europeiska terminen (European semester) (a) Årliga tillväxrapporten (Annual Growth Survey 2013) (b) Integrationsrapporten för utvecklingen på den inre marknaden (State of the Single Market Integration 2013) (c) Inremarknadsakterna I och II – Lägesrapport (Single Market Act I & II – State of Play) Dokument: 5894/13 Presidency Note for Policy Debate on European Semester/Annual Growth Survey 2013 on Internal market, Industry, Research and Innovation aspects. 5915/1/13: Single Market Act I & II – State of Play dokument: 2010/11:FPM112, 2012/13:FPM19, 2012/13:FPM 32, 2012/13:FPM 35. Frågan tidigare delvis behandlad vid samråd med 2012. Bakgrund presenterade kommissionen sin årliga tillväxtrapport (AGS). Den utgör startskottet för den europeiska terminen för förstärkt ekonomisk samordning inom EU. Rapporten ligger till grund för diskussionen vid . Vid möte kommer en policy-diskussion att äga rum mot bakgrund av kommissionens tillväxtrapport, integrationsrapporten om utvecklingen på den inre marknaden och läget i förhandlingarna om SMA I och II (State of Play). Som vägledning för diskussionen har ordförandeskapet presenterat ett underlag med ett antal frågeställningar. Rättslig grund och beslutsförfarande Ej relevant: Policy-diskussion. Svensk ståndpunkt Regeringen anser att utvecklingen och fördjupningen av den inre marknaden är av avgörande vikt för tillväxt och konkurrenskraft och en drivkraft för nationella strukturreformer. Tillväxt- och konkurrenskraftsfrågorna bör behandlas som en helhet, dvs. inte uppdelat mellan industripolitik och inre marknad eller mellan varor och tjänster. Detta ska ses mot bakgrund av det allt större tjänsteinnehållet i varuhandeln och den stora tillväxtpotentialen inom ramen för tjänstedirektivet. Tjänstedirektivets genomförande bör påskyndas genom att de ekonomiska behovstesterna (economic needs test), som fortsatt tillämpas i vissa medlemsstater, avskaffas. Vidare bör oproportionerliga hinder för viss tjänsteutövning och antalet reglerade yrken minskas. För regeringen är det centralt att än mer fokuserar på uppföljningen av ett korrekt genomförande och enhetlig tillämpning av beslutade inremarknadsregler, som det huvudsakliga ansvaret åvilar respektive medlemsstat. Fortsatt regelförenkling och förbättrad tillgång till gränsöverskridande riskkapital är väsentliga delar för att stärka konkurrens- och innovationskraften och utvecklingen av ny teknologi. En ökad samstämmighet mellan inremarknadsregelverket och den externa handelspolitiken blir allt viktigare för konkurrenskraften då globala värde- och produktionskedjor spelar en allt större roll för den europeiska varu- och tjänsteindustrin. inställning är medbeslutande till nyckelåtgärderna i inremarknadsakten. Förslaget Det irländska ordförandeskapet har inför mötet presenterat ett underlag som vägledning inför rådsdiskussionen med tre frågeställningar (på området industrins konkurrenskraft och inre marknaden) samt en bilaga inriktad på den europeiska terminen och den årliga tillväxtrapporten . Innehållet i bilagan diskuterades vid högnivågruppens för konkurrenskraft och tillväxt (HLG Compcro) möte . De tre frågorna inriktas på: -Hur EUs industripolitik kan stärka tillverkningsindustrins konkurrenskraft, delaktighet i nya globala värdekedjor och tillgång till nya marknader och teknologier. -De viktigaste åtgärderna för att undanröja kvarvarande hinder i tjänstesektorn och förbättra genomförandet av tjänstedirektivet. -De mest effektiva åtgärderna på EU-nivå för att förbättra styrningen (governance) på den inre marknaden. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Ej relevant – endast diskussionspunkt. Ekonomiska konsekvenser Ej relevant – endast diskussionspunkt.