rir · H1B515 · 2013-11-20 00:00:00 — GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Bilaga 1 Statistik om antalet anmälningar om kränkande behandling, diskriminering och trakasserier I denna bilaga redogörs för statistik om antalet anmälningar om kränkande behandling och trakasserier som inkommer till Skolinspektionen/BEO och till DO samt statistik om antalet överförda ärenden mellan myndigheterna. I diagram 1.1 presenteras antalet inkomna anmälningar om kränkande behandling till Skolinspektionen och antalet anmälningar om diskriminering –2012. De inkomna ärendena till DO avser inkomna ärenden inom hela utbildningsområdet, det vill säga inte bara skolområdet. Anmälningarna kan även handla om andra former av diskriminering än trakasserier och sexuella trakasserier.1 Diagram 1.1 Antalet inkomna anmälningar om kränkande behandling till Skolinspektionen samt antalet anmälningar om diskriminering till DO 2009–20122 DOs faktagranskning 2 . E-post från Skolinspektionen , e-post från DO . KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? Av statistiken framgår att de allra flesta anmälningar kommer in till Skolinspektionen. Drygt 1 000 anmälningar kommer in till Skolinspektionen jämfört med 200–300 anmälningar till DO. Det kan bero på att Skolinspektionen är den naturliga myndigheten för framförallt elever och föräldrar att vända sig till i skolfrågor. Enligt DO är mörkertalet vad gäller diskriminering stort och endast en begränsad andel av de personer som känner sig diskriminerade anmäler det.3 Antalet inkomna ärenden till Skolinspektionen om kränkande behandling har ökat över åren. Det beror, enligt Skolinspektionen, på att det har blivit lättare att anmäla via webben och att medvetenheten om möjligheten att anmäla har ökat bland allmänheten i och med inrättandet av BEO 2006.4 har antalet anmälningar varit relativt stabilt. Fördelning av antalet ärenden inom Skolinspektionen Inom Skolinspektionen görs en fördelning av ärenden som innehåller kränkande behandling. BEO utreder ärenden som enbart innehåller uppgifter om kränkande behandling medan myndighetens regionkontor utreder ärenden som innehåller uppgifter om kränkande behandling och någon annan anmälningsgrund. En vanlig annan anmälningsgrund är exempelvis rätten till särskilt stöd eller långvarig frånvaro. Fördelningen av ärenden mellan de olika kontoren presenteras i tabell 1.1. Tabell 1.1 Antal ärenden om kränkande behandling som har inkommit och beslutats på Skolinspektionen 2012 fördelat på BEO och regionkontoren Ungefär hälften av alla ärenden som rör kränkande behandling är rena kränkningsärenden och utreds av BEO. Regionkontoret i utreder minst antal 3Diskrimineringsombudsmannen (2013b) s. 20. 4Skolinspektionen (2012a) s. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET ärenden med drygt 40 ärenden medan , och utreder 130–200 ärenden årligen.5 Antalet ärenden som förs över mellan Skolinspektionen/BEO och DO I tabellen nedan presenteras antalet ärenden om kränkande behandling som har förts över av Skolinspektionen/BEO till annan myndighet. Ärenden förs över till annan myndighet om frågan faller utanför Skolinspektionens tillsyn eller om det är ett ärende med både kränkande behandling och trakasserier, men att trakasserierna överväger. I Skolinspektionens statistikdatabas registreras inte vilken myndighet ärendet har förts över till. Enligt Skolinspektionen har majoriteten av dessa ärenden förts över till DO.6 I tabellen presenteras också antalet ärenden som har överlämnats från DO till Skolinspektionen/BEO. Tabell 1.2 Antal ärenden om kränkande behandling som har förts över från Skolinspektionen till annan myndighet samt ärenden som förts över från DO till Skolinspektionen/BEO7 Ärenden från Skolinspektionen/ Ärende från DO till BEO till annan myndighet Mellan har 86 ärenden förts över från Skolinspektionen till en annan myndighet och 22 ärenden har förts över från DO till Skolinspektionen. Antalet ärenden som har lämnats över är dock fler än vad som framgår av tabellen.8 Statistiken visar inte de ärenden där uppgifter om annan diskriminering än trakasserier överlämnas från Skolinspektionen till DO. Enligt Skolinspektionen lämnas sådana ärenden över i relativt stor omfattning, men syns inte i statistiken ovan eftersom inte hela ärendet lämnas över. DO har även i ett flertal fall lämnat över hela eller delar av en anmälan till Skolinspektionen/BEO. Exempelvis ärenden som faller utanför myndighetens tillsyn. De delar som har lämnats över har inte handlat om kränkande behandling utan om andra frågor som regleras i skollagen, till exempel rätten till särskilt stöd. 5E-post från Skolinspektionen . 7E-post Skolinspektionen , DOs faktagranskning . KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? dock inte någon möjlighet att sitt diarium få fram i hur många fall hela eller delar av anmälan har överlämnats. Dessa finns därför heller inte presenterade i tabellen ovan.9 Antalet anmälningar som leder till ersättning Tidsperioden –har BEO fattat 150 skadeståndsbeslut. Det motsvarar av det totala antalet ärenden som BEO fattat beslut i under den granskade perioden.10 Anledningen till den låga andelen skadeståndsbeslut är främst bevisningsläget och att det inte finns förutsättningar för en framgångsrik domstolsprocess.11 Det högsta beloppet som en huvudman har valt att betala i skadestånd är . BEO har 11 domar som är i laga kraft. 12 Bland BEOs domar finns inte någon där BEO har yrkat om både skadestånd och diskrimineringsersättning.13 har DO tagit ställning i 20 ärenden inom skolreglerad verksamhet, varav 15 fall rör trakasserier och sexuella trakasserier.14 I tre av ärendena har DO inte drivit ärendet vidare efter ställningstagandet utan i stället valt att granska skolans arbete för att motverka diskriminering och trakasserier.15 Det högsta ersättningsbeloppet som en elev har fått i ett utbildningsärende hos DO är . Ärendet handlade dock både om trakasserier och kränkande behandling före och efter 2009. Det vill säga såväl som den nu upphävda barn- och elevskyddslagen var tillämplig, som efter 2009 då diskrimineringslagen och skollagen var tillämplig.16 DO har en dom som gäller både kränkande behandling och trakasserier. Därtill finns fyra förlikningar som rör både kränkande behandling och trakasserier.17 Dessa gäller emellertid den nu upphävda barn- och elevskyddslagen. 9DOs faktagranskning och . 11Intervju med beslutsfattare på BEO . 13Intervju med BEO . 14Varav sex ärenden inkommit till tidigare ombudsmän. Källa: DOs faktagranskning . 15DOs faktagranskning 2 . GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Bilaga 2 Enkät till rektorer I denna bilaga presenteras genomförandet av enkät till rektorer samt svarsfrekvens och bortfall. Enkätens frågor finns sist i bilagan. Syftet med enkäten var att ta reda på rektorers uppfattning om statens stöd för att motverka kränkningar i skolan. Under utformningen av enkäten genomfördes en pilotenkät med två rektorer. Dessutom hade samråd med kommuner och landsting samt med . Kränkande behandling definieras i enkätens inledning som både kränkningar som enligt skollagen är ett uppträdande som kränker en elevs värdighet samt trakasserier och diskriminering som enligt diskrimineringslagen är ett uppträdande som kränker en elev och har samband med någon av diskrimineringsgrunderna kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning eller funktionshinder. Enkäten var en totalundersökning som omfattade 5 079 rektorer vid grund- och gymnasieskolor och genomfördes . Populationen hämtades med hjälp av skolregister.18 valde att rikta enkäten till rektorer eftersom en stor del av statens stöd i skolfrågor vänder sig till rektorer. E-postadresserna från skolregister avsåg i de flesta fall skolor och därmed inte rektorer direkt. I en annan pågående granskning19 har haft tillgång till e-postadresser till 1 365 rektorer vars skolor blivit inspekterade av Skolinspektionen – . I syfte att öka svarsfrekvensen i den här enkäten ersatte dessa e-postadresser, där så var möjligt, den e-postadress till skolan som hämtats från register. Totalt ersattes 943 skoladresser med personliga e-postadresser till rektorer. 18Förteckning med namn på skolor, e-postadresser till skolor, typ av huvudman, om det är en grund- eller gymnasieskola, kommunstorlek, samt kommun och län. I förteckningen saknades det e-postadresser till 520 skolor. 19Riksrevisionens granskning om Skolinspektionens regelbundna tillsyn. KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? I skolregistret fanns det 1 873 skolor med icke unika e-postadresser. En icke unik e-postadress kan till exempel bero på att en skola har flera rektorer eller att en person är rektor för flera skolor. I det förstnämnda fallet ska flera enkäter skickas till samma e-postadress eftersom avsikten är att varje rektor ska besvara en enkät var. inte samma rektor få flera enkäter. Mot denna bakgrund togs dubbletter bort i möjligaste mån. Urvalet gjordes genom att behålla den skola vars namn kommer först i alfabetisk ordning. Kvar blev 5 073 adressrader med unika e-postadresser till rektorer och skolor som enkäten skickades till. Efter utskick återkom några skolor med information om att de har flera rektorer samt e-postadresser till dessa. Eftersom rektorer är den primära urvalsgrunden lades de rektorerna till i dessa fall. Behandlingen av personuppgifter har anmälts till personuppgiftsombud. De två nedanstående tabellerna presenterar urvalet fördelat på huvudman samt grund- och gymnasieskola. Tabell 2.1 Antal individer i urvalet fördelat på huvudman Tabell 2.2 Antal individer i urvalet fördelat på grundrespektive gymnasieskola Datainsamlingen gjordes i form av en webbenkät som skickades ut via e-post till 5 073 rektorer . Två skriftliga påminnelser skickades ut . I enkätundersökningen erhölls 1 603 svar. Svarfrekvensen beräknades till . Det har också funnits ett partiellt bortfall för vissa frågor i undersökningen. I tabell 2.3 har urvalet delats in i kategorier som baseras på Statistikersamfundets rekommendationer.20 20 Standard för bortfallsberäkning, Sektionen för Surveystatistik, . GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Tabell 2.3 Resultat av enkätundersökningen Svar (S) Bortfall (B) Okänd status (O) Övertäckning (Ø) Rampopulation (N) Kategorin bortfall utgörs av rektorer som med säkerhet tillhör målpopulationen, men som inte har besvarat enkäten. Det är rektorer som har avböjt medverkan i undersökningen. Kategorin övertäckning utgörs av rektorer som med säkerhet inte tillhör målpopulationen. Till exempel har de meddelat att de inte arbetade som rektorer när enkäten skickades ut. Information om storleken på övertäckningen har främst erhållits genom rektorer som på eget initiativ skickat e-post till . Övertäckningen beror bland annat på att vi i adressfilen hade icke-uppdaterad information. Rektorer som vi har skickat enkäten till kan ha avslutat sin tjänst, en annan förklaring kan vara att skolan lagts ned och därmed inte är en del av målpopulationen. Vidare har vi bett individer som är rektorer för flera skolor att enbart svara på en av de enkäter som de har mottagit. Kategorin okänd status utgörs av rektorer som inte har hörts av, varför det är okänt om de tillhör målpopulationen. Enkäten skickades vid majoriteten av skolorna till skolans I av fallen fanns tillgång till rektorernas personliga e-postadresser. Att Riksrevisonen inte har haft tillgång till samtliga rektorers personliga e-postadresser har sannolikt fått till följd att ett stort antal rektorer inte har nåtts av enkäten och inte har haft möjlighet att besvara den. Antalet med okänd status är således högt. En låg svarsfrekvens från en målgrupp medför att det är svårt att veta om de som besvarade enkäten är representativa för hela målgruppen. På grund av den låga svarsfrekvensen finns det skäl att vara försiktig med att dra några långtgående slutsatser om rektorers uppfattningar om statens insatser. Ett generellt stort bortfall och skillnader i bortfallstorlek ökar risken för snedvridningar av resultaten och påverkar därmed generaliserbarheten. I en analys av bortfallet har befintliga registervariabler använts. Syftet är att bedöma skillnader i svarsandelar mellan olika grupper av rektorer och om representativiteten kan påverkas av bortfallet. I bortfallsanalysen har följande registervariabler varit tillgängliga och relevanta att använda: om skolan inspekterats av Skolinspektionen KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? – , grund- eller gymnasieskola, huvudman, skolstorlek och kommunstorlek. Generellt är kvaliteten på registervariablerna god. I bortfallsanalysen undersöks om det finns olikheter i svarsfrekvens med utgångspunkt i tillgängliga registervariabler. Den totala svarfrekvensen var . haft tillgång till personliga e-postadresser till rektorer vars skolor har blivit inspekterade av Skolinspektionen –. Svarsfrekvensen bland dessa skolor är , och alltså jämförbar med svarsfrekvensen för rektorerna totalt. I tabell 2.4 presenteras svarsandelen för grundskolor respektive för gymnasieskolor fördelat på huvudmannakategori. Fördelat på huvudmän framgår att svarsandelen är något högre bland enskilda huvudmän. Skillnaden mellan kommunala och enskilda huvudmän är dock inte särskilt stor. När det kommer till skolor som har en landstingskommunal huvudman är dessa få, 7 av 19 skolor har besvarat enkäten. Tabell 2.4 Svarsandel fördelat på huvudman och skolkategori Gymnasieskolor har besvarat enkäten i något högre utsträckning än grundskolor. Skillnaden är dock marginell. Det finns vissa skillnader i mellan enskilda och kommunala skolor. Grundskolor med enskilda huvudmän har en högre svarsfrekvens än kommunala. I gymnasieskolan förhåller det sig tvärtom. De kommunala gymnasieskolorna har besvarat enkäten i något högre utsträckning än gymnasieskolor som har en enskild huvudman. Tabell 2.5 Svarsandel fördelat på skolstorlek 1–50 elever 51–200 elever 201–500 elever 501 elever eller fler I tabell 2.5 presenteras svarsandelarna för skolor med olika antal elever. Även i detta fall är det inte någon stor skillnad i svarsfrekvens mellan de olika skolstorlekarna. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET De största skolorna har svarat i något högre utsträckning än resterande skolor men skillnaden är inte markant. Tabell 2.6 Svarsandel fördelat på kommunstorlek Upp till 10 000 invånare 10 001–20 000 invånare 20 001–50 000 invånare 50 001 eller fler invånare I tabell 2.6 redovisas svarsfrekvensen för kommuner av olika storlek. Som framgår i tabellen skiljer sig inte svarsfrekvensen nämnvärt mellan stora och små kommuner. Sammantagen bedömning av bortfallet Det finns risk för snedvridna resultat i form av under- eller överskattning av vad rektorerna anser om statens stöd och utvecklingsinsatser på grund av den låga svarsfrekvensen. Det är till exempel inte helt orimligt att anta att det finns en större benägenhet hos de rektorer som tagit del av statens stödinsatser att svara på enkäten. Det är sannolikt att rektorer som har besvarat enkäten har en mer positiv inställning till statens insatser och har ett större engagemang i frågorna än rektorer i allmänhet. Det här skulle kunna innebära en överskattning av enkätens resultat. Detta har vi dock inte haft möjlighet att mäta. Vad gäller bortfall för olika kategorier, till exempel skolstorlek eller typ av skola finns det inte några stora skillnader i bortfallet som skulle kunna ge skevheter i resultaten. Olika kategorier av skolor etc. har besvarat enkäten i ungefär samma utsträckning. KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? Enkäten om rektorers uppfattning om statliga stödinsatser Nedan följer den enkät som skickade till rektorerna. Frågorna i enkäten syftar till att ge en uppfattning om insatser som staten för att stödja skolor för att motverka kränkande behandling av elever. Som rektor är du en central person och ingår i en viktig målgrupp för statens stödinsatser. Det är därför viktigt för oss att få din uppfattning om hur statens stödinsatser fungerar och skapar nytta på din skola. Vi är också intresserade av att få lärares uppfattningar i dessa frågor. Sist i enkäten blir du därför ombedd att uppge e-postadresser till två lärare på din skola som kan tänka sig att bli kontaktad av oss i ett senare skede. Med kränkande behandling menar vi i denna enkät kränkningar som enligt skollagen är ett uppträdande som kränker en elevs värdighet. Vi menar även trakasserier och diskriminering som enligt diskrimineringslagen är ett uppträdande som kränker en elev och har samband med någon av diskrimineringsgrunderna kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan tros uppfattning, sexuell läggning eller funktionshinder. Finns det en plan mot kränkande behandling på din skola? I vilken grad anser du att planen mot kränkande behandling på din skola kan användas som ett verktyg i praktiken? I mycket hög grad I ganska hög grad I ganska låg grad I låg grad eller inte alls GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET I vilken grad kan du som rektor skilja mellan Trakasserier och kränkande behandling? Trakasserier och diskriminering? Kränkande behandling och diskriminering? I mycket hög grad I ganska hög grad I ganska låg grad I låg grad eller inte alls I vilken grad upplever du att det finns en samsyn bland din personal om när en elev utsatts för kränkande behandling? I mycket hög grad I ganska hög grad I ganska låg grad I låg grad eller inte alls Har din skola rutiner för att ta reda på vad som hänt när någon blivit utsatt för kränkande behandling? Ja, skriftligt dokumenterade rutiner Ja, men inte skriftligt dokumenterade rutiner Har din huvudman upprättat system och rutiner för hur skolan ska utreda kränkande behandling? KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? Har din huvudman gett dig muntliga och/eller skriftliga riktlinjer om när ni på er skola ska rapportera kränkande behandling till huvudmannen? Har din skola utarbetat rutiner för att underrätta nedanstående myndigheter vid allvarliga incidenter som rör elever (t.ex. om en elev har blivit slagen)? Har personalen på din skola fått information om arbetet mot kränkande behandling? (Flera svarsalternativ är möjliga.) Ja, från skolhuvudmannen, t.ex. en eller liknande Ja, från Skolinspektionen Ja, från mig som rektor Ja, från annan källa GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Vilka av följande statliga stödinsatser har du som rektor tagit del av i det förebyggande arbetet mot kränkande behandling? (Flera svarsalternativ är möjliga.) föreskrifter om kränkande särbehandling i arbetslivet allmänna råd om arbetet mot diskriminering och kränkande behandling stödmaterial Nolltolerans mot diskriminering och kränkande behandling Annat material från (t.ex. rapporten om utvärderingar av metoder mot mobbning eller rapporten trakasserad, kränkt?) webbaserade verktyg för plan mot diskriminering och kränkande behandling i förskolan och skolan handledning Lika rättigheter i skolan Konferenser som berört arbetet mot kränkande behandling som anordnats av någon myndighet, kommuner och landsting, eller liknande högskolekurs Värdegrund i teori och praktik Webbinarium om arbetet mot diskriminering och kränkningar Skolinspektionens kvalitetsgranskning om skolornas arbete vid trakasserier och kränkande behandling KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? I vilken grad anser du att nedanstående material är användbart i praktiken för att motverka kränkande behandling på din skola? föreskrifter om kränkande särbehandling i arbetslivet allmänna råd om arbetet mot diskriminering och kränkande behandling stödmaterial Nolltolerans mot diskriminering och kränkande behandling Annat material från (t.ex. rapporten om utvärderingar av metoder mot mobbning eller rapporten trakasserad, kränkt?) webbaserade verktyg för plan mot diskriminering och kränkande behandling i förskolan och skolan handledning Lika rättigheter i skolan Konferenser som berört arbetet mot kränkande behandling som anordnats av någon myndighet, kommuner och landsting, eller liknande högskolekurs Värdegrund i teori och praktik Webbinarium om arbetet mot diskriminering och kränkningar Skolinspektionens kvalitetsgranskning om skolornas arbete vid trakasserier och kränkande behandling I mycket hög grad I ganska hög grad I ganska låg grad I liten grad eller inte alls Inte tagit del av GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Har personalen på din skola fått delta i någon av dessa utbildningar/konferenser? högskolekurs Värdegrund och likabehandling i teori och praktik Konferenser som berört arbetet mot kränkande behandling anordnade av någon myndighet, kommuner och landsting, eller motsvarande organisation kurs Lika rättigheter och möjligheter i skolan Ja, all personal/de flesta Ja, någon eller några Nej, inte någon Ange e-postadressen till den yngsta läraren i idrott och hälsa på din skola Ange e-postadressen till den äldsta läraren i svenska på din skola Stort tack för din medverkan! KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Bilaga 3 Enkät till lärare I denna bilaga presenteras enkätundersökningens genomförande samt svarsfrekvens och bortfall. Enkätens frågor finns sist i bilagan. Syftet med enkäten var att ta reda på lärarnas uppfattningar om statens stöd för att motverka kränkande behandling i skolan samt de svårigheter lärarna möter vid arbetet mot kränkande behandling. Under utformningen av enkäten hade samråd med kommuner och landsting. Kränkande behandling definieras i enkätens inledning som både kränkningar som enligt skollagen är ett uppträdande som kränker en elevs värdighet samt trakasserier och diskriminering som enligt diskrimineringslagen är ett uppträdande som kränker en elev och har samband med någon av diskrimineringsgrunderna kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning eller funktionshinder. Målpopulationen i undersökningen utgörs av lärare vid grund- och gymnasieskolor och enkäten genomfördes . E-postadresser till lärare erhölls genom den enkät som tidigare gick ut till rektorer.21 I rektorsenkäten ombads respondenterna att uppge e-postadress till den äldste läraren i svenska och till den yngste läraren i idrott och hälsa på sin skola. Avsikten med att specificera typen av lärare var för att minska risken för skevhet i svaren som kan uppstå till följd av rektorns val av lärare. På detta sätt samlades 2 519 adresser in och en webbenkät skickades ut till dessa lärare. Behandlingen av personuppgifter har anmälts till personuppgiftsombud. Datainsamlingen gjordes i form av en webbenkät som skickades ut via e-post till 2 519 lärare . Två skriftliga påminnelser skickades ut . 21 Se bilaga 2, Enkät till rektorer. KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? I enkätundersökningen erhölls 881 svar. Svarfrekvensen beräknades till . Det har också funnits partiellt bortfall för vissa frågor i undersökningen. På grund av den låga svarsfrekvensen finns det skäl att vara försiktig med att dra några långtgående slutsatser om lärares uppfattningar om statens insatser. Ett generellt stort bortfall ökar risken för skevheter i resultaten. I enkäten har inte ett slumpmässigt urval gjorts, utan rektorer som har besvarat enkät har valt ut två lärare som ska besvara lärarenkäten i samband med att de besvarade enkät till rektorer (se bilaga 2). Eftersom urvalet inte är slumpmässigt är det inte heller möjligt att generalisera resultaten. Därmed är det inte nödvändigt att göra en bortfallsanalys som baseras på tillgängliga registervariabler för att undersöka om olika grupper av lärare har besvarat enkäten i olika stor utsträckning. Sammantagen bedömning av bortfallet Sammantaget kan den bild som framkommer av enkäten vara något mer positiv än den generella bilden. Både på grund av urvalet och på grund av den låga svarsfrekvensen.