rir · H1B57 · 2013-05-21 00:00:00 — Både själv och Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har uppmärksammat att handläggningen uppvisar såväl kvalitetssom effektivitetsbrister.23 Under pågående granskning lagstiftade om att ge rätt att fatta tills vidare-beslut i ärenden rörande bostadstillägg och särskilt bostadstillägg. Förändringen innebar nya förutsättningar för myndighetens administration av tilläggsförmånerna och 18HEK – hushållens inkomstundersökning. Urvalsstorleken var drygt 17 000 hushåll. Hushållets sammansättning och boendeform avser förhållandet . I undersökningen finns även uppgifter om ålder och kön. Uppgifterna i HEK samlas in genom administrativa register tillsammans med telefonintervjuer med ett urval av befolkningen. Genom undersökningen redovisas inkomstfördelning för hushåll samt boendeförhållande, boende och boendeutgifter för hushållen. 19För de hushåll där uppgift om bostadskostnad saknas används en så kallad tvillinguppgift från ett hushåll i en liknande bostad avseende storlek, bostadsort och där bostadskostnaden är känd. Detta förfarande brukar kallas imputering. 20För de hushåll där uppgift om hushållsbildning saknas sker hushållsbildningen genom registeruppgifter. Det innebär att de som är sammanboende utan att vara gifta och saknar gemensamma barn betraktas som ensamstående i modellen. 21FASIT – Fördelningsanalytiskt statistiksystem för inkomster och transfereringar – en statisk mikrosimuleringsmodell med vissa dynamiska inslag. Utvecklas och underhålls av SCB i samarbete med m.fl. 22SCB:s mörkertalsundersökning finns att tillgå som elektronisk bilaga på webbplats. 23Pensionsmyndighetens årsredovisning 2011, s. 26 och 2012, s. 159. Handläggning av bostadstillägg. ISF, 2012. (ISF 2012:3). GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER granskningen har i och med det särskilt undersökt eventuella risker med reformen. påtalade också att det fanns en risk för att felaktiga utbetalningar ackumuleras om inte ändamålsenliga kontrollåtgärder vidtas i och med införandet av tills vidare-beslut.24 Att bostadstillägget leder till många felaktiga utbetalningar och därmed många återkravsärenden har själv redovisat.25 För att ta reda på de vanligaste orsakerna till felaktiga utbetalningar och sedan ställa dessa mot myndighetens planerade kontrollåtgärder genomfördes en aktgranskning. Aktgranskningen omfattade ungefär 380 återkravsärenden till följd av felaktigt utbetald tilläggsförmån. Omfattningen av ärenden i aktgranskningen gör det möjligt att med en viss statistisk säkerhet redovisa mer generella slutsatser om resultaten. Aktgranskningens urval gjordes genom ett obundet slumpmässigt urval bland ärenden som beslutats till och med november 2011.26 Genom aktgranskningen identifierades förutom de vanligaste felorsakerna bland annat: om eller pensionären genom sitt agerande orsakat den felaktiga utbetalningen, om eller pensionären uppmärksammade den felaktiga utbetalningen, omfattningen av felaktiga utbetalningar i kronor, och om felutbetalningen skedde i samband med beslut om bostadstillägg eller på grund av förändrade förhållanden under beslutets giltighetstid. Granskningen av ålderspensionens tilläggsförmåner omfattar regeringens och verksamheter. administrerades tilläggsförmånerna av , men myndigheten omfattas inte av granskningen eftersom de inte längre ansvarar för verksamheten. Däremot kommer tidigare insatser inom berörda områden att beskrivas. Personer som får sjuk- eller aktivitetsersättning från kan också ha rätt till bostadstillägg och särskilt bostadstillägg. 2010/11:SfU:16, s. 5. 25Pensionsmyndighetens årsredovisning 2011, s. 30 och 2012, s. 52. 26Valet av period är baserat på att det inte skedde någon produktionsstyrning mot vissa felorsaker eller återkravsbelopp . har också i sin egen kvalitetskontroll bedömt att ärenden beslutade innan inte är representativa återkrav då de till högre utsträckning bestod av extra utredningskrävande ärenden som skapades och som övertagits från . BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? inom ramen för pensionsområdet och därmed omfattas inte gruppen som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning av granskningen. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER 2 Framväxten av dagens tilläggsförmåner I det följande beskrivs översiktligt ålderspensionens tilläggsförmåner med betoning på hur bostadstillägget utvecklats införande. Inledningsvis beskrivs de nuvarande reglerna för förmånerna och de viktigaste begreppen. Reglerna är detaljrika och i vissa delar svårförståeliga vilket har medfört problem både för pensionärer och för de dåvarande allmänna försäkringskassorna och för Pensionsmyndigheten.27 Följande beskrivning syftar därför både till att ge en förståelse för utformningen av de grundläggande reglerna och en uppfattning om deras komplexitet. De nuvarande reglerna för bostadstillägg, särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd gäller i huvudsak när förmånerna reformerades och anpassades till det nya allmänna ålderspensionssystemet. Bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd är alltså knutna till pensionssystemet och ska möjliggöra att de pensionärer som har lägst inkomster ska kunna efterfråga en god bostad till rimlig kostnad. Om pensionärer som beviljats bostadstillägg ändå inte når upp till en skälig levnadsnivå29 på grund av en hög bostadskostnad kan ett kompletterande särskilt bostadstillägg beviljas. För att pensionärer med låg eller ingen pension ska nå upp till en skälig levnadsnivå kan ett äldreförsörjningsstöd utbetalas.30 Det krävs ingen särskild ansökan för det särskilda bostadstillägget och äldreförsörjningsstöd utan stöden beräknas automatiskt när ansökan om vanligt bostadstillägg prövas. Bostadstillägget och det särskilda bostadstillägget kan beviljas tills vidare men förutsätter att pensionären anmäler förändringar i sin ekonomi samt ändringar i bostads- och familjeförhållanden som kan påverka bostadstillägget.31 27SOU 1992:21, s. 35. SOU 1999:52, s. 68. 2010/11:152, s. 8. 2000/01:140, bet. 2001/02:SfU 3, rskr 2001/02:10 och prop. 2000/01:136, bet. 2001/02:SfU4, rskr. 2001/02:13. 29Skälig levnadsnivå är fastställt till för ogift pensionär och för gift pensionär. Skälig levnadsnivå uppräknas med prisbasbeloppet. 30Reglerna om bostadstillägg och särskilt bostadstillägg finns i 99–103 kap. och om äldreförsörjningsstöd i 74 kap. Socialförsäkringsbalken (2010:110). 3199–103 kap. Socialförsäkringsbalken (2010:110). BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? Äldreförsörjningsstödet beviljas under högst tolv sammanhängande månader och har samma anmälnings- och uppgiftsskyldighet som de övriga tilläggsförmånerna.32 2.1.1Inkomster, förmögenhet och bostadskostnad avgör Reglerna för bostadstillägg till pensionärer () innehåller många detaljer. Förmånen är en inkomstprövad och skattefri tilläggsförmån till Pensionärer som har fyllt och tagit ut hela sin allmänna pension kan beviljas bostadstillägg för en bostadskostnad av högst för den som är ogift och för den som är gift33. tillkommer också ett tillägg på för den som är ogift och för den som är gift. Tabell 2.1 Högsta möjliga bostadstillägg Källa: Socialförsäkringsbalken (2010:110) Det högsta möjliga bostadstillägget kan inte överstiga bostadskostnaden och bostadstillägget kan som högst uppgå till för den som är ogift eller för den som är gift. Bostadstillägg kan beviljas för såväl hyreslägenhet som bostadsrätt, eget hus och äldreboende. Bostadstillägget beviljas dock endast för den bostad som är pensionärens huvudsakliga boende.34 Vad som ska tas upp som bostadskostnad omfattar flera detaljer som delvis beräknas schablonmässigt.35 Bostadstillägget motsvarar skillnaden mellan pensionärens beräknade bostadskostnad och viss andel av beräknad reduceringsinkomst. I figuren nedan beskrivs bostadstilläggets beräkningssteg: 3274 kap. Socialförsäkringsbalken (2010:110). 33Med gift avses gift, samboförhållande och registrerad partner. Med ogift avses ensamstående och gift som inte samlever med maka/make. 34101 kap. 7 § Socialförsäkringsbalken (2010:110). 35Avser bland annat värmekostnad, bostadslån, avgift, hyra, se föreskrifter (PFS 2012:4). GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER Figur 2.1 Bostadstilläggets beräkningssteg Källa: Socialförsäkringsbalken (2010:110) Reduceringsinkomsten beräknas med utgångspunkt i pension och andra inkomster av tjänst, kapital och näringsverksamhet som viktas och justeras på olika sätt36. Till inkomsten läggs också ett förmögenhetstillägg på av pensionärens nettotillgångar37 för ensamstående och för gifta.38 Sammanfattningsvis avgörs rätten till och storleken på bostadstillägget i en process där respektive steg ska ge svar på följande frågor: 1.Är den sökande och uppbär en förmån som ger rätt till bostadstillägg? 2.Hur hög är kostnaden för den sökandes permanentbostad? 3.Vilket är den sökandes civilstånd/boendeförhållande? 4.Hur hög är den försäkrades sammanlagda bidragsgrundande inkomst för ? 5.Hur stor är den återstående inkomsten efter justering för typ av inkomst och förmögenhet? 6.Överstiger högsta ersättningsbara bostadskostnad det månadsbelopp som framräknats enligt punkt 5? Om det överstiger med mer än ska detta nettobelopp lämnas som bostadstillägg. 7.Under hur lång tid ska bostadstillägget utbetalas? Särskilt bostadstillägg beviljas automatiskt om pensionären som beviljats bostadstillägg har en så hög bostadskostnad att den disponibla inkomsten hamnar under skälig levnadsnivå. Vid prövningen av särskilt bostadstillägg beaktas bostadskostnader för ogift pensionär och för gift. Särskilt bostadstillägg lämnas som utfyllnad upp till dessa gränser för bostadskostnaden. Den bidragsgrundande inkomsten räknas på samma sätt som för det vanliga bostadstillägget med skillnaden att avdrag 36Inkomster tas upp till 50, beroende på inkomstslag. 37Som tillgångar räknas kontanta medel och kontobehållningar överstigande samt andra tillgodohavanden. Aktie- och fondinnehav tas . Fastigheter tas upp till taxeringsvärdet med undantag för bostad som är pensionärens huvudsakliga boende. 38102 kap. 7–15 §§ Socialförsäkringsbalken (2010:110). BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? ska göras för skatter och att det vanliga bostadstillägget räknas som inkomst. Den lägsta inkomsten ska dock alltid anses motsvara garantipensionen, även om den faktiska inkomsten är lägre.39 För att vara berättigad till äldreförsörjningsstöd ska pensionären vara bosatt i och tagit ut alla sina pensionsförmåner och fortfarande ha en ekonomisk standard under skälig levnadsnivå. Detta gäller bland annat personer som bott i och därmed inte kvalificerat sig för full Inkomstberäkningen, bostadskostnaden och skälig levnadsnivå beräknas på samma sätt som bestämmelserna för särskilt bostadstillägg. Äldreförsörjningsstödet storlek beror dels på den fastställda skäliga levnadsnivån, dels på bostadskostnaden per månad.41 2.2Från kommunalt till statligt bostadstillägg 2.2.1Bostadstillägget till pensionärer förstärker folkpensionen Bostadstillägg till pensionärer har funnits sedan 1946 års lag om folkpensionering och var ett kommunalt ansvar.42 Att folkpensionen kompletterades med ett bostadstillägg handlade framför allt om att förbättra pensionärernas förmåner och ekonomiska standard och att pensionärer därmed inte skulle behöva uppsöka fattigvården.43 Ett problem som uppmärksammades var att bostadskostnaden ofta varierade både mellan kommuner och mellan pensionärer inom samma kommun vilket gjorde att pensionärer med liknande inkomster fick väldigt olika ekonomiskt utrymme efter att bostaden var betald.44 kom bostadstillägget även att användas som ett bostadspolitiskt instrument vilket dock inte var ett uttalat syfte vid införandet.45 Problemet med kommunala skillnader i bostadskostnader kvarstod och uppmärksammades vid flera tillfällen46 och ledde till att en lagstiftad miniminivå för det kommunala bostadstillägget infördes och staten tog 39102 kap. 26–30 §§ Socialförsäkringsbalken (2010:110). 40För den som inte har försäkringstid minskas garantipensionen i motsvarande mån, Lag (1998:702) om garantipension. 4174 kap. Socialförsäkringsbalken (2010:110). 1946:220 i SOU 1992:21, Betänkande av , s. 64. 43SOU 1945:46, betänkande. 44SOU 1945:46, betänkande. 1975/76:145. 46Bland annat i SOU 1977:48, Betänkande av bostadsekonomiska utredning. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER på sig merkostnaderna genom ett statsbidrag.47 Statsbidraget höjdes sedan kraftigt som kommunerna fick en skyldighet att ge kommunalt bostadstillägg.48 2.2.2Bostadstillägget blir helstatligt men fortfarande komplicerat Många av de tidigare uppmärksammade problemen kvarstod . Regeringen bedömde 1991 att handläggningen av förmånen var rättsosäker och i mångt och mycket orättvist fördelad. Vidare ansågs att inkomstprövningen var alltför komplicerad. Regeringen konstaterade också att de dittillsvarande reglerna varit i stort sett oförändrade och att förändringarna i pensionssystemet, på bostadsområdet och i det kommunala statsbidraget motiverade en grundlig översyn av bostadstillägget.49 Regeringen bedömde dock att det var lämpligt att vänta in den kommande reformeringen av pensionssystemet innan några väsentliga ändringar av reglerna för inkomstprövning genomfördes. ändrades dock huvudmannaskapet och bostadstillägget till pensionärer blev ett statligt ansvar.50 Förslaget till ändringar i reglerna utgick i huvudsak från de regler som det kommunala bostadstillägget byggde på.51 I samband med övergången förändrades också bidraget till att mer fungera som ett högkostnadsskydd med mindre kostnadsdrivande effekter.52 infördes också det särskilda bostadstillägget för att, i likhet med det tidigare särskilda kommunala bostadstillägget, förhindra att pensionärer hamnade under en skälig levnadsnivå. För att anpassa inkomstprövningen till det reformerade ålderspensionssystemet tillsattes en ny utredning 1998.53 I direktiven framhölls att utredningen skulle lämna förslag för att åtgärda problemen inom regelverket och administrationen som länge uppmärksammats. Regelverket upplevdes som komplicerat och detaljerat och ledde i flera avseenden till orättvisa och till svårigheter för den enskilde att beräkna storleken på bostadstillägget. även att många uppgifter behövde lämnas av den som ansökte och att detta upplevdes som besvärande. 1978/79:95 bil. 2, bet. FiU 1978/79:35, rskr 1978/79:335. 1986/87:100, bet. 1986/87:SfU10. 50Lag (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer. 1993/94:173, bet. 1993/94:SfU16, rskr. 1993/94:305. 52Vissa kommuner beviljade bostadstillägg av bostadskostnaden vilket medfört att bidragsmottagaren inte haft något privatekonomiskt motiv att hålla ned bostadskostnaden. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? 2.2.3Bostadstillägget – en mer uttalad pensionsförmån I samband med att det nya ålderspensionssystemet infördes fullt ut genomfördes även ett antal förändringar i reglerna för bostadstillägg.55 Med de nya reglerna begränsades kretsen av pensionärer till dem som har sin försörjning i huvudsak från den allmänna pensionen. gällde att även personer med omställningspension, partiell ålderspension och partiell förtidspension kunde få bostadstillägg vilket innebar att personer kunde ha sin huvudförsörjning från arbete och ändå vara berättigad till förmånen. Bostadstillägget ändrades också till att vara tidsbestämt, i normalfallet . gällde beslutet tills vidare, det vill säga tills någon förändring inträffade som påverkade tilläggets storlek. Inkomstbegreppet kom att i huvudsak följa skattelagstiftningen med vissa tillägg. Även den direkta kapitalavkastningen och del av förmögenhet samt utlandsinkomst kom att räknas som inkomst enligt samma regler som gäller för bostadsbidrag. Alla dessa inkomster summeras till en bidragsgrundande inkomst var för sig för makar.56 De ändringar som föreslogs i propositionen bedömdes av som omfattande. Med hänsyn härtill ansåg utskottet att den nya lagen för bostadstillägg behövde följas upp noga och utvärderas när den varit i kraft . De ersättningar som betalas ut har höjts på olika sätt . Det gäller de bestämningstal som är knutna till prisbasbeloppet, beräkningen av arbetsinkomst57, den högsta bostadskostnaden och ersättningsnivån i förhållande till högsta bostadskostnad. Utöver dessa höjningar genomfördes en generell höjning med till samtliga berättigade till bostadstillägg.58 Ytterligare en höjning med för ogifta genomfördes den 1 januari 2013.59 2.2.4 Ålderspensionärer lyfts ut ur det kommunala försörjningsstödet Tillsammans med det reformerade bostadstillägget infördes också en ny förmån, äldreförsörjningsstödet. 60 I betänkande framhölls 1993/94:250, bet. 1993/94:SfU24, rskr. 1993/94:439 m.fl. 2000/01:140, bet. 2001/02:SfU3, rskr. 2001/02:10. 56Lag (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. 57Den del av arbetsinkomst som påverkar bostadstillägget sänktes från till 2008. 2011/12:1, bet. 2011/12:SfU1, rskr. 2011/12:85 och rskr. 2011/12:86. 2012/13:1, bet. 2012/13:SfU1, rskr. 2012/13:114. 2000/01:136, bet. 2001/02:SfU4, rskr. 2001/02:10. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER det att äldreförsörjningsstödet bör betraktas som en socialförsäkringsförmån och att stödet i möjligaste mån ska anpassas till reglerna för bostadstillägg. Syftet med äldreförsörjningsstödet beskrevs som ett långsiktigt alternativ till det kommunala försörjningsstödet med huvudsyftet att kommuner inte ska behöva ta ekonomiskt ansvar för personer staten i övrigt tar försörjningsansvar för. För att öka incitamenten till arbete och förbättra den ekonomiska situationen för de sämst ställda pensionärerna ändrades reglerna så att arbetsinkomstens påverkan på bostadstillägget minskades . att inkomsterna skulle tas upp sänktes viktningen av arbetsinkomster till 50 procent.61 avskaffades också den statliga förmögenhetsskatten vilket för bostadstillägget medförde att administrationen inte längre kunde kontrollera förmögenheten mot självdeklarationen.62 Förmögenhetsbegreppet inom socialförsäkringen kom att tillfälligt hänvisas till den upphävda lagen om statlig förmögenhetsskatt. fastställdes förmögenhetsbegreppet genom en egen lag63 som i stort sett överensstämmer med den tidigare upphävda lagen.64 2.2.6 Det särskilda bostadstillägget har ifrågasatts Behovet av att ha ett särskilt bostadstillägg har tidigare ifrågasatts av regeringen. I regleringsbrevet fick uppdraget att lämna förslag till regeländringar som avskaffar det särskilda bostadstillägget utan att det får påtagliga konsekvenser för dem som uppbär ersättningen och inte ökar kostnaden för statsbudgeten.65 fastslog att det fanns skäl att avskaffa det särskilda bostadstillägget eftersom endast cirka 7 000 personer uppbar förmånen och att äldreförsörjningsstödet dessutom har liknande regler.66 För personer med sjuk- eller aktivitetsersättning blev situationen dock annorlunda eftersom de inte kan bli beviljade äldreförsörjningsstöd. ansåg därför att frågan om vilket bostadsstöd som ska beviljas personer med sjuk- eller aktivitetsersättning 2006/07:100, bet. 2006/07:FiU20, rskr. 2006/07:220. 2007/08:26, bet. 2007/08:SfU1, rskr. 2007/08:68. 63Lag (2009:1053) om förmögenhet vid beräkning av vissa förmåner. 2008/09:203, bet. 2009/10:SfU5, rskr. 2009/10:17. 65Regleringsbrev för aveende . 66Avskaffande av det särskilda bostadstillägget till pensionärer m. fl. (SBTP). , 2008 (dnr. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? borde utredas närmare och att det särskilda bostadstillägget behålls till vidare.67 Någon ny utredning om bostadsstöden har därefter inte genomförts. 2.2.7Bostadstillägget kan åter beslutas tills vidare har fått möjlighet att bevilja bostadstillägg och särskilt bostadstillägg tills vidare i stället för tidsbestämt.68 Bakgrunden var att lämnade förslag om möjligheten att bevilja bostadstillägg till pensionärer tills vidare i stället för tidsbestämt.69 Även ställde sig bakom förslaget när myndigheten tog över huvudansvaret för förmånen och skickade en framställan till regeringen.70 tog därefter fram en promemoria som remitterades till Statskontoret, ISF, de fem pensionärsorganisationerna, och . I remissvaren framgår det bland annat att ISF såg stora risker i förslaget och inte kunde tillstyrka det, men ISF avstyrkte inte heller förslaget. 71 ISF betonade risken för att felaktiga beslut hinner ackumuleras till betydande belopp innan de upptäcks och att återkrav därmed kan få stora konsekvenser för pensionären. Statskontoret tillstyrkte förslaget om tills vidare-beslut men betonade vikten av att förändringarna inte får ske på bekostnad av en sämre rättssäkerhet eller ökad risk för felaktiga utbetalningar. Statskontoret pekade också på att det saknades beräkningar för de ökade kostnaderna av efterkontroller som krävs.72 De övriga remissinstanserna tillstyrkte förslaget. beslutade därefter i enlighet med regeringens proposition. betonade dock att beslutet noga bör följas upp och utvärderas.73 I detta avsnitt redovisas uppgifter över hur antalet förmånsmottagare, beviljade belopp och bostadskostnader utvecklats sedan 2003.74 2011/12:152, bet. 2011/12:SfU16, rskr. 2012/13:2. 69Förslag framställt av , 2008. 70Förslag framställt av , 2010. PAD 2010-536). 71Enklare och effektivare handläggning av bostadstillägg, m.m. Remissvar. ISF, 2012. (ISF dnr: 2012-071). 72Enklare och effektivare handläggning av bostadstillägg. Statskontoret, 2012. (Statskontoret dnr. 2012/71-4). 2011/12:152, bet. 2011/12:SfU16, rskr. 2012/13:2. 74Uppgifter i detta avsnitt bygger på produktionsstatistik och årsredovisningar. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER 2.3.1Många pensionärer får bostadstillägg Av ungefär 1,8 miljoner ålderspensionärer får bostadstillägg och särskilt bostadstillägg eller äldreförsörjningsstöd. Tilläggsförmånerna utbetalas således till var sjunde pensionär. Antalet pensionärer som har bostadstillägg har minskat vilket framgår av nedanstående diagram. har dock antalet pensionärer med bostadstillägg ökat igen och var 262 000 pensionärer beviljade bostadstillägg. Kvinnor dominerar stort bland de pensionärer som får bostadstillägg och det handlar om fyra gånger så många kvinnor än män som får tillägget. Diagram 2.1 Antal pensionärer med bostadstillägg, åren 2003–2011 Antalet pensionärer med det särskilda bostadstillägget har minskat kraftigt till 2 200 , och bland dem har kvinnorna minskat . I följande diagram framgår även att antalet män som får särskilt bostadstillägg har fördubblats. Antalet pensionärer med äldreförsörjningsstöd har däremot ökat något , och uppgick till 14 500 varav kvinnorna var något fler än männen. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? Diagram 2.2 Antal pensionärer med särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd, åren 2003–2011 Försäkringsutgifterna för ålderspensionens tilläggsförmåner uppgick till vilket framgår av nedanstående tabell. Utgifterna har ökat sedan bostadstillägget till pensionärer särskiljdes från bostadstillägget till personer med sjuk- eller aktivitetsersättning 2010. Utgifterna för äldreförsörjningsstöd har ökat och för bostadstillägg ökat . Tabell 2.2 Försäkringsutgifter för tilläggsförmånerna, Källa: årsredovisning 2012, årsredovisning 2005. a)Försäkringsutgiften inkluderar även utgiften för bostadstillägg till personer med sjuk- eller aktivitetsersättning. Uppgifter om äldreförsörjningsstöd redovisades inte. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER 2.3.3Tilläggsförmånerna är vanligast bland de äldsta pensionärerna Tilläggsförmånerna är vanligare bland äldre pensionärer än bland yngre. I diagrammet nedan framgår att drygt 81 000 pensionärer hade en tilläggsförmån . Det motsvarar av samtliga pensionärer i åldersgruppen. Bland yngre pensionärer i åldern 65–hade 44 000 en tilläggsförmån vilket motsvarade av samtliga pensionärer i gruppen. Även i åldersgrupperna 70–, 75–och 80–har ungefär 44 000 pensionärer per grupp en tilläggsförmån.