rfr · H00WRFR5 · 2013-03-21 00:00:00 — Teknisk forskning behövs för att utveckla t.ex. varningssystem, sensorer, analys- och mätinstrument som på ett snabbt och påtagligt sätt kan användas för att identifiera avvikelser eller för att analysera omständigheterna kring en händelse. Delområdet informationshantering har fått ringa medel 2012. Vidare har forskning om samhällstrender och deras inverkan på den framtida samhällsforskningen helt uteblivit och forskning inom samhällsviktig verksamhet bedrivs på en mycket låg nivå. Delområdet farliga ämnen (CBRN-E) upptar en fjärdedel av budget, ca . samfinansierar inte MSB någon forskning inom ramen för Försvarsmaktens särskilda FoT-program. Sammantaget investerar MSB ca i forskning som främst bedrivs i kunskapsuppbyggande syfte. av dessa läggs på studier för myndighetens akuta behov av kunskapsbyggande. MSB betalar ut medel till forskning främst i form av bidrag till forskare och forskningsorganisationer. Forskning som finansieras av MSB bedrivs inom områdena krisberedskapsforskning och säkerhetsforskning. Forskning pågår inom följande forskningsområden: Säkerhetsforskning omfattade 2012 ca . tog dåvarande (), i samarbete med , fram ett nationellt säkerhetsforskningsprogram på uppdrag av regeringen. Ut- gångspunkten för programmet var utformandet av en nationell strategi för säkerhetsforskning. Programmet som i första hand gällde t.o.m 2010 förlängdes tills utgången av 2012, och MSB fick fortsatt förtroende att leda programmet . Syftet med förlängningen var dels att ta ställning till hur arbetet inom säkerhetsforskningen ska fortgå, dels att skapa möjligheter för att bedöma forskningen inom säkerhet i relation till övrigt arbete inom området både nationellt, internationellt och inom EU. Säkerhetsforskningsprogrammet bestod av två utlysningar , Säkerhetsforskning 200739 och Säkerhetslösningar med IKT40. , högskolor och forskningsinstitut blev inbjudna att söka medel. Programmet var industrinära och tekniktungt. Inga särskilda medel har tillförts MSB under programmets gång. Inga särskilda resurser var avsatta för programmet, utan den huvudsakliga finansieringen har skett via och till en del av MSB. Även näringslivet har uttryckt intresse för att bidra till ökad säkerhet i samhället, vilket kan exemplifieras med att Säkerhets- och försvarsföretagen (SOFF), har tagit fram en nationell forskningsstrategi som lyfter fram behovet av och möjligheterna till forskningssamverkan. /10 togs forskningsprogrammet fram. Arbetet bedrevs i samverkan med andra myndigheter och forskningsorganisationer. Forskningsprogrammet redogör dels för inriktningen av den finansierade forskningen, dels vilka områden som MSB önskar att öka kunskapsutvecklingen inom –2013. MSB stöder ett åttiotal forskningsprojekt inom programmets tre övergripande områden: risker, hot och sårbarheter förebygga, förbereda, hantera och lära. Bakgrund: I takt med samhällsutvecklingen blir säkerhetsarbetet alltmer komplext med olika aktörer, styrkor och sårbarheter. Hänsyn måste tas till den enskilda individens behov och till aktörer och dem som drabbas. För att lyckas med arbetet inom området krävs en helhetssyn, samordning och sam- 39 Utlysningen finansierades av , , Försvarsmakten och näringslivet och motsvarade sammanlagt . 40 och delar på finansieringen. För perioden –2013 finns en budget på som i huvudsak kommer från regeringens satsning på strategisk forskning. verkan mellan olika samhällsnivåer och insatser på nationell och internationell nivå. Syfte: Att bedriva forskning om övergripande aspekter inom säkerhetsarbetet och att öka kunskaperna kring samhällets sårbarheter och de faktorer som bidrar till att motstå påfrestningar och återhämtning efter kriser. att bygga ett säkrare samhälle individens roll i samhällets säkerhetsarbete. Risker, hot och sårbarheter Bakgrund: För att åstadkomma ett säkrare samhälle måste vi känna till vilka risker, hot och sårbarheter som finns i samhället men även vilka som kan uppstå . De bakomliggande orsakerna kan vara både naturliga och aktörsbundna och konsekvenserna kan slå såväl mot människor som mot egendom och miljö. De flesta frågeställningarna inom området är av teknisk karaktär, och därför behövs ett tvärvetenskapligt perspektiv. Syfte: Att öka kunskaperna om risker, hot och sårbarheter i samhället samt konsekvenserna av dessa och hur de kan förebyggas och hanteras. olyckshändelser och antagonistiska hot frekventa olyckor och bränder Förebygga, förbereda, hantera och lära Bakgrund: Samhällets skydd och beredskap präglas till stor del av aktörerna och deras förutsättningar, metoder och verktyg. Området innefattar tiden före, under och efter en olyckshändelse eller kris. Information, ledning, samverkan och kommunikation är några förutsättningar för arbetet. Andra viktiga delar är tillämplig metodik och utrustning och att aktörerna har den utbildning och övning som krävs för deras uppdrag. Syfte: Att studera aktörernas roll och ansvar inom krisberedskap och skydd mot olyckor, vilket skapar förutsättningar för att förebygga och hantera olyckor och kriser på ett effektivt sätt. före, under och efter aktörer, ansvar och organisation analys av säkerhet och sårbarhet ledning, samverkan och beslutsfattande utbildning, övning och lärande Ett nytt forskningsprogram med en ny strategi utarbetas och ska gälla . Programmet kommer att handla om samhällets skydd och beredskap. analyseras MSB:s tidigare satsningar, och innehållet i det nya programmet är inte helt fastställt. Internationell samverkan och samarbeten MSB samarbetar med många olika aktörer, både nationellt och internationellt. MSB är ansvarig för det civila deltagandet inom Nato/PFF, men finansierar ingen forskning inom ramen för denna samverkan. I stället bidrar myndigheten med stöd och expertis. Deklarationen antogs 2009 och är ett avtal om ett fördjupat nordiskt samarbete inom samhällsskydd och beredskap. Forskning och utveckling är ett av de områden som ska fördjupas. En arbetsgrupp bildades med syfte att kartlägga pågående forskning och utveckling i de nordiska länderna för att sedan lämna förslag på gemensam nordisk verksamhet och nordiska projekt. Ar- betsgruppen presenterade sin slutrapport , och föreslog då att den i sin framtida roll skulle vara ett nätverk för dem som har ansvar för att inrikta och beställa forskning inom området. Vidare föreslog gruppen att Nordforsk41 borde kunna ta initiativ till ett gemensamt program med inriktning mot samhällssäkerhet. gick förslaget igenom, och en arbetsgrupp presenterade ett förslag till ett samnordiskt forskningsprogram till . Det fanns en plan om att lansera ett nordiskt forskningsprogram , som skulle finansieras gemensamt av de nordiska länderna genom statliga medel. I samband med de baltiska ländernas självständighet inleddes ett omfattande utvecklingssamarbete med . Ett samarbetsområde var forskning och utveckling. Inom ramen för Östersjöstaternas råd () byggdes ett multilateralt nätverk upp som bestod av forskare och experter inom civil säkerhet och krishantering. har en EU- strategi för utvecklats för säkerhet i de baltiska staterna. MSB strävar efter ökad forskningssamverkan i , och denna 41 Nordforsk är ett självständigt, nordiskt forskningsorgan för utbildning och forskning under . Organet har som uppgift att tydliggöra och förstärka områden och inriktningar där de nordiska länderna är särskilt framstående. 2012/13:5 4 FORSKNING – HUVUDAKTÖRER samverkan är tänkt att bedrivas med hjälp av finansiering från EU. I projektet som handlar om och dess närområde bedrivs forskning om ekosystem och innovation samt tillhörande säkerhetsfrågor. Det exakta innehållet kommer att fastställas i en ny fas som startar –13. Samverkan sker inom ramen för kommissionens ramforskningsprogram. MSB medverkar –15 inom sjö-, transport- och miljöområdena för att få samhällets skydd och beredskap att bli en del av denna forskningsagenda. Som en del av EU:s sjunde ramprogram (FP7) inrättades ett temaområde för säkerhetsforskning. har MSB endast i begränsad omfattning medverkat vid ansökningar av medel från FP7, men i den senaste utlysningen till FP7 fanns MSB med i två ansökningar. För att stärka medverkan hade MSB utlyst planeringsbidrag () för att stimulera deltagandet av svenska forskare i FP7. Planeringsbidraget är ett finansiellt stöd till de forskare som önskar att ansöka om forskningsbidrag från EU med anknytning till området säkerhet. har ett bilateralt samarbetsavtal med , främst med departement för inrikes säkerhet (, DHS) inom området samhällsskydd och beredskap. MSB har som uppdrag att samordna det nationella arbetet inom ramen för avtalet. Avtalet syftar till att påbörja samarbete för att stödja behovsmotiverad forskning och teknikutveckling inom samhällsskydd och beredskap (ca 2012). Vidare öppnar samarbetet upp för gemensamma övningar och utbildning samt utbyte av metodik och information. Det bedrivs gemensam och framgångsrik forskning inom CBRN-området. Projekt inom informationssäkerhet för startades . Samarbeten bedrivs även inom andra områden som exempelvis kritisk infrastruktur. MSB har tidigare gjort en särskild satsning på Triple Helix-samverkan, och kommer även att göra detta –2015 i form av Security Arena på , inom vilken näringsliv, användare och forskningsleverantörer samverkar. finansierar sex inom området katastrofmedicin. Satsningen som ligger inom ramen för Försvarsmaktens intresse har även betydelse för krishantering både inom och utanför landet. Syftet med kunskapscentrumen är att ta fram ny kunskap som kan stärka den svenska hälso- och sjukvårdens beredskap inför allvarliga händelser. 42 Triple Helix-samverkan är en modell för aktörssamverkan som består av minst tre olika institutionella enheter. skapscentrumen finns placerade vid universitet, myndigheter eller motsvarande med koppling till klinisk verksamhet. uppgick finansieringen till kunskapscentrumen till ca från anslag. Fram tills 2012 finansierades centrumen av MSB via anslaget 2:4. MSB och Sida har samverkat i finansieringen om av utlysningen Inom smittsamma sjukdomar, vilket resulterade i ett flertal projekt som kommer att avslutas . MSB söker samverkan med KVA för att få ytterligare finansiellt stöd till krisberedskapsforskning. Denna samverkan avser gemensamma utlysningar för viktig forskning som inte ryms inom MSB:s ram. Formas utlyser medel inom infrastruktur-, säkerhets- och miljöforskning. Dessa utlysningar sker oberoende av MSB, men är av stort intresse för myndigheten. Transam är en samverkansgrupp för myndigheter inom transportområdet. MSB medverkar i gruppen för att skapa intresse för samhällssäkerhet inom transportsektorn. finns ingen finansiering av Transam från MSB. () och () slogs 2008 samman till en myndighet, (). SSM:s uppdrag omfattar frågor om skydd av människors hälsa och miljö mot skadlig inverkan av joniserande och icke-joniserande strålning, säkerhet i kärnteknisk verksamhet samt frågor om nukleär icke-spridning. Inom kärnavfallsområdet har volymen på forskningsverksamheten sjunkit . En ansökan om uppförande av en slutförvarsanläggning samt en inkapslingsanläggning har kommit från SKB, vilket innebär att SSM har gått in i en granskningsfas där det direkta forskningsbehovet har minskat. Viss forskning kommer dock att bedrivas, och finansieringen kommer då att ske via Kärnavfallsfonden. Myndigheten bedriver forskning dels i syfte att ge underlag för tillsyns- och granskningsverksamhet, dels för att driva på säkerhetsarbetet i kärnteknisk eller annan verksamhet där strålsäkerhet är av betydelse. Ett annat syfte med SSM:s forskningsverksamhet är att säkerställa kompetensförsörjningen till myndigheten och till samhället inom strålsäkerhetsområdet. Myndighetens forskning kan grovt delas in i två områden: strålskydd och kärnsäkerhet, där det senare även innefattar omhändertagande av kärntekniskt avfall och icke-spridningsfrågor. Inom båda dessa områden är forskningen till stora delar internationaliserad. Forskning pågår inom följande forskningsområden: Bakgrund: Tre viktiga områden inom strålskydd är strålningsbiologi, radioekologi och dosimetri. Dessa områden är viktiga för myndigheten eftersom kunskapen ligger till grund för de radiologiska riskbedömningarna som myndigheten behöver göra. Denna kunskap påverkar myndighetens samtliga verksamhetsområden. Vad gäller strålningsbiologi och dosimetri så finns det väsentliga kunskapsluckor rörande den joniserande strålningens effekter på människans hälsa och miljön, särskilt vad gäller risker vid låga stråldoser. Men det finns även osäkerheter vad gäller påverkan på specifika mänskliga organ vid stråldosnivåer som resulterar i skador på vävnaden. Några aktuella forskningsfrågor är: risk för andra sjukdomar än cancer, t.ex. hjärt-kärlsjukdomar. Syfte: SSM använder dels direkt stöd till forskartjänster och dels utlysningar för att säkerställa långsiktig kompetens och kunskapsutveckling inom strålskyddsområdet. Internationellt starka miljöer finns i inom strålningsbiologi och dosimetri. SSM:s stöd inom strålskyddsområdet ska fortsätta med syftet att säkerställa nationella kompetensplattformar som både kan leverera utbildade personer och ge goda förutsättningar för myndigheten att få stöd i specifika frågor. Bakgrund: Tillståndshavarna inom hälso- och sjukvården har krav på sig att bestrålning av patienter ska vara berättigad och optimerad enligt de föreskrifter som finns för verksamheterna. Nyttan för patienten ska vara större än riskerna. För att optimera användandet inom röntgendiagnostik, strålbehandling och nukleärmedicinsk verksamhet förbättras ständigt riktlinjerna. Med förändrade riktlinjer följer uppdaterade regelverk, och därmed finns det en risk att det uppstår kunskapsbrist. Vårdgivaren ska säkerställa att den absorberade dosen i målvolymen vid strålbehandlingar överensstämmer med den planerade dosen för varje patient. Ny teknik och nya behandlingsmetoder möjliggör stråldosfördelningar som varit omöjli- ga att åstadkomma. Den individuella patientdosen ska kontrolleras med mätning vid strålbehandlingar. är det svårt att uppnå detta med de nya avancerade behandlingsteknikerna eftersom bra mätmetoder saknas. Syfte: Målet med forskningen är en nationell samsyn om relevanta kliniska parametrar att registrera och följa upp. För att kunna uppfylla kravet om klinisk revision krävs nationell samordning och organisation som styr, leder och genomför olika typer av kliniska revisioner. Forskningsbehovet av mer avancerade kvalitetskontroller och effektiva dosimetriska mätmetoder är stort då risken ökat för allvarliga komplikationer för ett stort antal patienter. Bakgrund: Ur myndighetsperspektivet är det nödvändigt att kunna värdera och ställa krav på hur tillståndshavarna utvecklar metodiken och strukturerar sitt interna arbete när det gäller framtagning av underlag och analysresultat. Krav måste även kunna ställas på kvaliteten på analyserna och på hur analysresultaten används i det fortlöpande säkerhetsarbetet och vid genomförande av anläggningsändringar. Forskningen har därigenom inriktats mot att följa den allmänna metodframtagningen, ta fram riktlinjer för analysernas innehåll och struktur samt strategier för SSM:s granskning av analyser och deras användning i tillståndshavarnas säkerhetsarbete. Syfte: Att utveckla metoder och strategier för deterministiska och probabilistiska säkerhetsanalyser på anläggnings- och systemnivå. Forskning planeras för att stödja utredning av hur resultat från olika analysområden ska integreras till en sammanvägd säkerhetsbedömning. Bakgrund: Att utveckla och bibehålla en hög säkerhetskultur har visat sig vara en mycket viktig del i tillståndshavarnas förebyggande säkerhetsarbete. Händelser vid bl.a. svenska kärnkraftverk har visat på betydelsen av att kunna bedöma hur tillståndshavarna arbetar med säkerhetskulturfrågor och stärker säkerhetskulturen. En viktig aspekt är också att fördjupa kunskaperna om vad som kännetecknar en god ledning av säkerhetsarbetet. Att skapa goda arbetsförutsättningar för medarbetare som utför arbete av betydelse för säkerheten är en mycket viktig uppgift för tillståndshavarna. Syfte: Att skapa kunskap som genererar en god tillsynsbedömning. Forskningen inriktas på att fördjupa kunskaperna inom följande delområ- upphandling och styrning/ledning av leverantörer styrning och ledning vid större organisatoriska ändringar strategier för att stärka säkerhetskulturen avveckling av anläggningar. Bakgrund: Forskningen inom detta område är huvudsakligen inriktad på såväl ökad förståelse av under vilka förhållanden degraderingsmekanismer kan förekomma som förståelse av hur skador uppkommit i anläggningarna. Erfarenheter har visat att skador upptäcks i komponenter tillverkade av material som inte har ansetts vara känsligt för degradering. Detta kan t.ex. bero på ändringar i driftsförhållanden, såsom ändringar i kemi, temperatur eller flödesförhållande. Syfte: Att öka kunskapen om degraderingsmekanismer, var och hur de kan uppträda. Syftet är också att med ökade kunskaper inom området lägga en grund för ett effektivt övervaknings- och kontrollprogram som förmår fånga upp skador i ett tidigt skede, innan säkerheten hos anläggningarnas barriärer och anordningar i djupförsvaret påverkas. Bakgrund: Forskningen inom detta område är huvudsakligen inriktad på såväl ökad förståelse av hur strukturer med defekter beter sig vid olika belastning som utveckling och verifiering av metoder för säkerhetsbedömningar. Skälet till detta är erfarenheten att konstruktionerna kan bli utsatta för laster som inte förutsågs vid konstruktionstillfället. Den senare tiden har forskningen inriktats även på utveckling och verifiering av metoder vid tillämpningen av olika kontrollplaneringsstrategier. I detta ingår att utveckla metoder för hur man uppskattar sannolikheten för bl.a. läckage och brott och hur dessa uppskattningar samverkar med konsekvenserna av läckage och brott. Metoderna kan sedan användas vid framtagning av underlag till riskanalyser. Syfte: Att öka förståelsen av hur strukturer med defekter beter sig vid olika belastning. Syftet är också att utveckla och verifiera metoder för säkerhetsbedömningar. Bakgrund: Forskningen inom området kontroll och provning är inriktad på frågor som tillförlitlighet och effektivitet hos kontrollerna av de svenska anläggningarna. Detta innebär insatser inom områden som är viktiga för dagens kontrollsystem men också för utformningen av framtidens krav på återkommande kontroller i anläggningarna. Kvalificering av oförstörande provningssystem är en viktig del i dagens system för att få tillförlitliga kontroller, och forskningen inom området inriktas därför också på den kunskapsuppbyggnad som behövs för SSM:s tillsyn av kvalificeringsverksamheten. Syfte: Att öka kunskapen inom områden som är viktiga för dagens kontrollsystem men också för utformningen av framtidens krav på återkommande kontroller i anläggningarna. Bakgrund: Forskningen inom området är huvudsakligen inriktad mot att öka kunskapen om reaktorfysikaliska och termohydrauliska förlopp i reaktorerna. Mål för forskningen är att kunna tillämpa moderna licensieringsmetoder med tonvikt på s.k. best estimate-metoder. Genom sådana metoder kan säkerheten värderas baserad på realistiska beräkningar med kvantifierad osäkerhet. Syfte: Att öka kunskapen och ta fram en metodik för att kunna genomföra från verken oberoende analyser om reaktorfysikaliska och termohydrauliska förlopp i reaktorerna. Bakgrund: Forskningen om kärnbränsle ska säkerställa god förståelse av bränslets beteende vid normaldrift i en reaktor och ge underlag för bränslets beteende vid driftstörningar och haverier. Speciellt viktigt är att undersöka skademekanismer hos bränslekapslingen och utvecklingen av sekundärskador på kapslingen. Detta behövs för att SSM med bästa tillgängliga kunskap allsidigt ska kunna granska nya bränslekonstruktioner och bedöma analysmetoder samt incidenter som berör bränsle. För att åstadkomma detta måste en hög kompetens vidmakthållas hos SSM. Syfte: Att ge kunskap om de fenomen som påverkar bränslets integritet för att ge SSM underlag för att bedöma modeller och metoder som används i säkerhetsanalyser. Bakgrund: Forskningen inom området är huvudsakligen inriktad på att öka kunskapen om fenomen som kan uppträda vid svåra haverier i en kärnkraftsanläggning och bedöma risken för radioaktivt utsläpp. Detta är en viktig förutsättning för att kunna förutse anläggningens beteende, för att kunna utforma rutiner och instruktioner för haverihantering, för beredskapsplaneringen samt för att uppnå god kvalitet på haverianalyser och riskstudier. Syfte: Att öka kunskapen om fenomen som kan uppträda vid svåra haverier i en kärnkraftsanläggning och bedöma risken för radioaktivt utsläpp. Bakgrund: Aktuella tillsynsutmaningar inom området som kan behöva stöd av forskning innefattar modernisering med skärpta krav på anläggningarnas konstruktion, effekthöjningar och vissa aspekter av åldring. De anläggningsändringar och moderniseringar av instrumentering och kontroll som görs på kraftverken framöver kommer att vara baserade på programvarubaserad teknik. kommer de nya systemen att vara uppbyggda på traditionella plattformar, men kommer troligen mer distribuerade system att börja användas. Detta innebär ökad kommunikation mellan olika enheter och större användning av avancerade metoder för överföring av data. Användningen av smart utrustning (smart devices) kommer också att öka framöver, vilket kommer att resa frågor om hur man ska göra säkerhetsvärdering av sådan utrustning. Syfte: Att bygga upp kunskap och få fram underlag som kan stödja SSM:s tillsyn och granskningar av främst programvarubaserade instrumenterings- och kontrollsystem samt miljökvalificeringsfrågor för elektriska och elektromekaniska komponenter. Bakgrund: Inom forskningsområdet nukleär icke-spridning håller kompetensen på att byggas upp, vilket sker både internt, främst genom deltagande i internationella arbetsgrupper, och genom ett systematiskt kompetensstöd till forskargrupper vid och . Syfte: Att uppnå säkerhet och fysiskt skydd vid transport av kärnämnen och kärnavfall, förhindra och rapportera otillåten hantering av kärnämnen och andra radioaktiva ämnen samt utöva exportkontroll. Stöd till högskolan, SKC, NKS Bakgrund: SSM har ansvaret för forskning som främjar att nationell kompetens på området finns tillgänglig. För att uppfylla instruktionen har SSM haft ett samarbete med kärnkraftsindustrin för att stödja doktorander på högskolor och universitet inom kärnkraftsrelaterade ämnen. vidgades detta samarbete, kallat Svenskt kärntekniskt centrum (SKC) till att även omfatta tjänster på Kungl. Tekniska högskolan (KTH), och (). Inom området kompetensstöd ingår även stöd till den nordiska samarbetsorganisationen kärnsäkerhetssammarbete (NKS). Syfte: Att bevaka att utbildning och forskning säkras inom kärntekniskt relaterade områden. Syftet är också att stödja nordiskt kärnsäkerhetssamarbete. Säker hantering av radioaktivt avfall Bakgrund: SKB har sänt in en ansökan om att uppföra en inkapslingsanläggning samt ett slutförvar för kärnavfall. En granskning av denna ansökan pågår för tillfället, vilket innebär att mindre resurser än satsas på Fortsatt forskning bedrivs dock inom några områden som rör hur de olika buffertsystemen utvecklas samt miljö- och hälsokonsekvenser av historiska, pågående och framtida utsläpp. Syfte: Att klarlägga spridning av radioaktiva ämnen i miljön och deras effekter på hälsa och miljö. Bakgrund: Forskningsfält som är av intresse är främst mät- och analysteknik för laboratorie- och fältbruk, modellberäkningar av utsläpp och spridning av radioaktiva ämnen, prognosverktyg samt systematiska system- och hotbildsanalyser som grund för en optimalt uppbyggd beredskapsorganisation.