rir · H1B519 · 2013-12-05 00:00:00 — I vissa fall saknas också ett utpekat ansvar för helheten, vilket framkom i bland annat granskningen av miljökrav i offentlig upphandling. Inget departement eller myndighet hade ett uttalat samordningsansvar eller övergripande ansvar för styrmedlet. Regeringen angav i budgetpropositionen 2014 att den avser att samla det nuvarande stödet till vägledning och information om offentlig upphandling, inklusive innovationsupphandling, i . 128 I granskningen av klimatrelaterade skatter rekommenderade regeringen att peka ut ett tydligt ansvar för samordning av kontinuerlig datainsamling, analyser och samlad rapportering. Det gällde kostnader för och effekter av de klimatrelaterade skatterna, EU:s handelssystem och samspelet mellan dessa styrmedel i förhållande till utsläppen.129 Regeringen angav i skrivelsen över granskningen att ett tydligt ansvar för samordning av analyser, 124Intervju med och . 125Konstitutionsutskottet granskade regeringens hantering av infrastrukturplaneringen utifrån de brister som tog upp i granskningsrapporten 2012:7. 2012/13:KU 20 s. 29. 126I de följande avsnitten utvecklas sådana exempel. 127Statskontoret (2013), Flexibilitetens fördelar och faror – perspektiv på regeringens myndighetsstyrning, s. 9 och 13 f. 2013/14:1 UO 2, s. 12. 129Se RiR 2011:29 och 2012:1. Se även exempelvis RiR 2009:6 och 2012:2. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT samlad rapportering och av samspelet mellan styrmedel i förhållande till utsläppen är angeläget.130 När ett flertal myndigheter och departement ansvarar för olika delar av ett område är risken stor att ingen har förutsättningar för att ta ett effektivt ansvar för systemövergripande problem eller för att samlat analysera och rapportera kostnader och effekter av vidtagna åtgärder. Konsekvensen av detta är att det för flera olika styrmedel saknas en samlad bild av kostnader, effekter och sidoeffekter. Det saknas även en samlad bild av effekter, kostnader och sidoeffekter av de samlade klimatinsatserna, vilket medför att möjligheterna till ansvarsutkrävande är små. Regeringen har dock tillsatt en utredning om översyn av ansvarsfördelningen mellan och strukturen för olika myndigheter inom miljöområdet.131 5.2.2Regeringen har inte prioriterat mellan olika mål och syften Effektiv styrning förutsätter kontinuerlig uppföljning av styrmedel och insatser. För att möjliggöra detta bör huvudsyftet med styrmedlet vara känt.132 Styrmedlen på klimatområdet har många olika syften och av granskningar framgår att regeringen sällan har uttalat vilket som är huvudsyftet, eller hur myndigheter och andra berörda ska prioritera mellan olika syften.133 Ett exempel var skattebefrielsen för biodrivmedel. Den inverkade på flera mål inom olika politikområden. Regeringen hade dock inte definierat något huvudsyfte för styrmedlet eller prioriterat mellan de olika målen.134 Regeringen har inte heller prioriterat mellan olika mål och syften med köp av utsläppskrediter i andra länder.135 Beslut som väsentligt påverkar förutsättningarna att nå klimatmålen behöver analyseras och samordnas av regeringen. granskningar inom klimatområdet har det framkommit att regeringen inte har 2011/12:150 s. 9. 131Miljödepartementet, pressmeddelande Regeringen tillsätter ny utredning om översyn av myndigheterna inom miljöområdet, . 132Se exempelvis , Miljö ekonomi och Politik 2012, s. 11. 133Se exempelvis RiR 2011:8, 2011:10, 2011:29, 2012:2 och 2012:7. 134När andelen förnybar energi ökar så bidrar det till både förnybarhetsmålet och målet om försörjningstrygghet. Vidare påverkar skattebefrielsen för biodrivmedel förutsättningarna att nå jordbrukspolitiska, näringspolitiska och miljöpolitiska mål. Regeringen har föreslagit att ett kvotpliktssystem införs istället för skattebefrielse för biodrivmedel . 2013/14:1 s. 398 f. 135Riksrevisionen RiR 2011:8 s. 34. Regeringen har dock tydliggjort hur många utsläppskrediter som behövs för att uppfylla etappmålet till 2020. 2012/13:1, utgiftsområde 20 s. 58. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 prioriterat mellan olika samhällsmål.136 När det inte är tydligt hur regeringen prioriterar minskar förutsättningarna för att åstadkomma effektiva åtgärder, eftersom kostnaderna då skulle behöva delas upp på flera syften. När det är oklart vad det ungefär kostar att uppnå ett syfte minskar även transparens och möjlighet till ansvarsutkrävande. 5.2.3Myndigheterna tolkar målen på olika sätt Regeringens otydliga prioritering och styrning har exempelvis lett till att flera myndigheter har gjort egna antaganden om utsläppsmål och utsläppsminskningar för att kunna fullgöra sina uppdrag. På transportområdet var det oklart för myndigheterna hur de skulle prioritera mellan olika motstridiga mål. Myndigheterna baserade då sina analyser på utgångspunkter som senare visade sig inte överensstämma med regeringens politik.137 Det finns också exempel på att expertmyndigheter har svårt att enas om gemensamma utgångspunkter. ska bedöma den ekonomiska politikens kort- och långsiktiga effekter på miljökvalitetsmålen.138 Regeringen har dock inte preciserat utgångspunkterna för klimatpolitiken i uppdraget som ska genomföras i samråd med . Avsaknaden av klimatmål efter 2020 innebär att i återrapporteringen har gjort egna antaganden om en utsläppsbana till 2030 och 2050.139 reserverade sig dock mot vissa av slutsatserna, eftersom myndigheten ansåg att analyserna inte hade tagit hänsyn till klimatförändringarnas långsiktighet.140 reserverade sig även mot slutsatser i ett regeringsuppdrag där myndigheterna skulle identifiera och analysera konsekvenserna av interaktionen mellan olika mål inom klimat- och energipolitiken.141 menade att tillämpning av klimatmålen i kombination med förenkling av syftena med energimålen medför att analysen blir missledande och ogrundad.142 136Se RiR 2009:21 och 2012:7. 137Se RiR 2012:7. 138Finansdepartementet, Regleringsbrev för avseende , , 139Konjunkturinstitutet , Miljö, ekonomi och politik, s. 113. Valet av antaganden har stor betydelse för analysresultatet. 141Konjunkturinstitutet (2013) specialstudie 33. 142Företrädare för framför i en intervju att det är bra att allt inte har samordnats och att myndigheternas olika bilder måste komma fram. Intervju med 2012- 12-18. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT På liknande sätt har reserverat sig mot analyser i underlag till färdplan 2050. motivering var att kostnadseffektivitetsanalyser fått så litet utrymme.143 Varken EU eller regeringen har tydliggjort vilka prioriteringar som ska gälla mellan de olika målen inom klimat- och energipolitiken.144 Sådana prioriteringar har betydelse för kostnaderna för måluppfyllelse eftersom olika styrmedel påverkar varandra. Att regeringens utgångspunkter för klimatpolitiken är otydliga påverkar utformningen av olika beslutsunderlag. 5.2.4 Otydlig styrning minskar företagens vilja att investera Myndigheter, företag och konsumenter behöver rimliga planeringsförutsättningar så att de kan fatta välgrundade beslut, exempelvis om investeringar och andra åtgärder med lång tidshorisont.145 Därför behövs tydliga utgångspunkter och mål för klimatpolitiken. I klimatgranskningar har flera exempel på bristande långsiktighet uppmärksammats. Det är inte tydligt för ansvariga myndigheter vad som ska uppnås.146 När myndigheter och företag är osäkra på regeringens mål och prioriteringar blir analyserna av kostnader och effekter ofullständiga. Detta ökar risken för beslut som på fördyrar klimatpolitiken. Företagens incitament att investera på lång sikt, exempelvis i koldioxidsnål teknik, riskerar att minska. Näringslivet har efterfrågat långsiktiga spelregler för att företagen ska kunna fatta rationella beslut, exempelvis om investeringar och andra åtgärder med lång tidshorisont.147 Flera företag efterlyser långsiktighet Regeringen konstaterar att västvärldens ekonomier behöver ställa om i grunden för att klara de utsläppsminskningar som tvågradersmålet innebär.148 En sådan utveckling förutsätter enligt att både stat och 143Naturvårdsverkets rapport 6525, bilaga 12 s. 443. 144EU-kommissionen har 2013 lagt fram förslag om ett ramverk för EU:s klimat- och energipolitik till 2030. Se , - En ram för klimat- och energipolitiken , KOM (2013) 169 slutlig. 145Se exempelvis , KOM (2013) 169 slutlig, s. 2. Se även 2012, rapport 6537 s. 32. 146Se RiR 2012:1 s. 91 f., RiR 2012:2 s. 87 och RiR 2012:7 s. 114 f. Med tydlighet avses bland annat att myndighetens uppdrag preciseras genom att uppgifter, regler och i förekommande fall mål och prioriteringar anges. 2009/10:175 s. 98. 147Hagainitiativet, Remissvar på underlag till Färdplan 2050, , Se även webbplats . och , Ökad energieffektivitet i näringslivet – ett idédokument, s. 14. Se även Motormagasinets webbplats . 2008/09:162 s. 18. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 näringsliv investerar i långsiktiga åtgärder, även om sådana är dyra på kort sikt, exempelvis forskning och effektivisering.149 granskning av skattebefrielsen för biodrivmedel visade att frånvaron av långsiktiga och förutsägbara beslut begränsar företagens planeringsmöjligheter.150 Flera företag har gemensamt framfört att klimat- och energipolitiken behöver vara mer långsiktig. Regeringen behöver exempelvis klargöra målnivåerna för förnybar energi, omställningen av transportsystemet och vilka energislag som är önskvärda i i framtiden.151 beskriver också behovet av delmål i närtid.152 Enligt ger regeringens överenskommelse om kärnkraften inte den långsiktighet som behövs för den framtida elförsörjningen.153 har också beskrivit vikten av långsiktiga förutsättningar och gemensamma spelregler för företag och näringsliv.154 () rekommenderade i sin senaste utvärdering av den svenska energipolitiken att det behövs tydliga besked om hur den framtida elmixen ska se ut i och hur kärnkraften ska ersättas.155 5.3Sveriges handlingsutrymme i förhållande till EU:s handelssystem Regeringen har använt nationella handlingsutrymme i förhållande till EU:s handelssystem på olika sätt. Enligt regeringen ger direktivet som reglerar EU:s handelssystem mycket litet utrymme för alternativa lösningar.156 kan dock konstatera att medlemsstaterna har handlingsutrymme att införa nationella regler eller åtgärder i frågor som inte regleras i EU:s rättsakter, eller som EU uttryckligen har överlämnat till medlemsstaterna att besluta om. De nationella åtgärderna kan delas in i följande grupper: 149Se exempelvis , Färdplan för konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 s. 6 och 10. Se även IEA, Energy Policies of IEA Countries Review, Excerpt – The framework: energy policy and climate change. 150Se RiR 2011:10. 152Hagainitiativet, Remissvar på underlag till Färdplan 2050, , Se även webbplats . och , Ökad energieffektivitet i näringslivet – ett idédokument, s. 14. Se även Motormagasinets webbplats . 153Seminarium, IEA Utvärdering av energipolitik , anföranden av representanter från och Fortum. 154Svenskt Näringsliv, Ökad energieffektivitet i näringslivet – ett idédokument, s. 14. 155Se IEA:s webbplats . 2009/10:28 s. 39. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Åtgärder som påverkar antalet utsläppsrätter (taket) i handelssystemet: Kan exempelvis avse att medlemsstaterna låter utsläppsrätter som de förfogar över frysa inne. hade denna möjlighet ifråga om kvarvarande utsläppsrätter i reserven för nya deltagare i handelssystemet under den andra handelsperioden (2008–2012). Regeringen gav 2013 i uppdrag att sälja de kvarvarande utsläppsrätterna i reserven.157 Antalet kvarvarande utsläppsrätter uppgick till cirka 1,3 miljoner (motsvarande utsläpp).158 Enligt har anläggningar i handelssystemet rätt att omvandla kvarvarande utsläppsrätter från den andra handelsperioden till utsläppsrätter . Medlemsstater har inte den möjligheten.159 Det finns inga tvingande EU-regler om att medlemsstaterna ska sälja kvarvarande utsläppsrätter från sina reserver för den andra handelsperioden. Regeringen hade kunnat låta utsläppsrätterna i reserv frysa inne, så att utsläppsrätterna inte hade kunnat utnyttjas i handelssystemet.160 En sådan åtgärd hade bidragit till motsvarande mängd minskade utsläpp på EU-nivå. Istället såldes utsläppsrätterna i reserven till företag som kan spara dessa till kommande period. Åtgärder riktade mot företagen i handelssystemet men som inte påverkar det totala antalet utsläppsrätter i handelssystemet eftersom de totala utsläppen inom handelssystemet är bestämda genom ett gemensamt tak: Utsläppen på EU-nivå påverkas inte av sådana åtgärder. Men olika nationella styrmedel som riktas mot företag i handelssystemet kan minska efterfrågan på utsläppsrätter och därigenom minska prissignalen i handelssystemet. Användningen av medlemsstaternas egna intäkter från auktioneringen av utsläppsrätter: EU rekommenderar att av medlemsstaternas egna intäkter eller ett ekonomiskt värde motsvarande dessa inkomster från auktioneringen av utsläppsrätter ska användas för klimatåtgärder, vilket inte har gjort.161 De intäkter som tillfaller öronmärks inte, utan går istället direkt till statsbudgeten.162 får dessutom större intäkter till statskassan eftersom har förhandlat sig till att få öka den svenska andelen auktionerade utsläppsrätter med ytterligare 10 procent.163 157Regeringens beslut , M2013/651/K1. 161Art 10.3 och rådets direktiv /87/EG. 162Lagen (1996:1059) om statsbudgeten bygger bland annat på att intäkterna inte öronmärks. 163Europaparlamentets och rådets direktiv /87/EG, art. 10.2.b) jämförd med bilaga 2a. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 I bilaga 2 redogör mer detaljerat för nationellt handlingsutrymme inom EU:s handelssystem och hantering av utrymmet. granskningar visar att ansvarsförhållandena i klimatpolitiken inte är tillräckligt tydliga. För flera olika styrmedel saknas en samlad bild av ungefärliga kostnader, effekter och sidoeffekter. Det gäller även för de samlade klimatinsatserna. Regeringen har inte prioriterat mellan olika samhällsmål eller mellan olika syften med klimatåtgärderna. För myndigheterna blir det då oklart vilka mål och utgångspunkter som myndigheternas analyser ska utgå ifrån. Förutsättningarna för att fatta beslut om kostnadseffektiva åtgärder med olika tidshorisont minskar. Även transparens och möjlighet till ansvarsutkrävande minskar, eftersom det saknas en samlad bild av ungefärliga kostnader, effekter och sidoeffekter. Otydlig långsiktig styrning bidrar till små incitament för företagen att investera i koldioxidssnål teknik, eftersom företagen är osäkra på om sådana investeringar kommer att bli lönsamma. Regeringen har i varierande utsträckning använt handlingsutrymme i förhållande till EU:s handelssystem. Vid en värdering av betydelsen av sådana åtgärder är det viktigt att bedöma om de kan väntas leda till lägre utsläpp inte bara i , utan även på EU-nivå. Regeringen har valt att sälja ut överskottet i reserv (motsvarande ) istället för att låta dessa utsläppsrätter frysa inne. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT 6Uppföljning och rapportering av klimatpolitiken En förutsättning att minska utsläppen till rimliga kostnader är att kostnader, effekter och sidoeffekter följs upp, analyseras och rapporteras såväl för olika insatser som samlat.Uppföljningen bör innehålla information om i vilken utsträckning de politiska målen uppnås.164 I detta kapitel redovisar iakttagelser om regeringens och myndigheternas uppföljning, analyser och rapportering av klimatpolitiken.165 Avsnitt 6.1 berör uppföljning och rapportering av enskilda insatser medan avsnitt 6.2 berör samlade analyser och rapportering. En jämförelse görs också med hur uppföljningen hanteras inom den brittiska klimatpolitiken. 6.1Uppföljning och rapportering av olika klimatinsatser Ett flertal myndigheter levererar olika underlag om enskilda klimatinsatser till regeringen och till varandra. Det är en lång kedja av underlag som behöver sammanställas och analyseras för att kunna rapporteras till regeringen och sedan vidare till . rapporterar också till EU och FN. 6.1.1Brister i uppföljning och analys av olika insatser har uppmärksammat brister i uppföljning i 10 granskningar av styrmedel inom klimat- och energipolitiken.166 För klimatrelaterad forskning och utveckling saknas samlade uppgifter om vad forskningen har kostat och vad den har bidragit till.167 Det saknas också uppföljning av om forskningen 164Se exempelvis bet. 1999/2000 FiU13, rskr. 1999/2000:16. 165Riksrevisionen har som en del i arbetet med denna slutrapport gått igenom regeringens rapportering till i budgetpropositioner för åren 2008–2013, utgiftsområdena 20–24 samt klimat- och energipropositionerna . Granskningen har fokuserat på hur de svenska utsläppen av växthusgaser och de statliga klimatinsatserna har rapporterats. 166Riksrevisionen RiR 2009:6, 2009:21, 2011:8, 2011:10, 2011:29, 2012:1, 2012:2, 2012:7, 2013:8 och 2013:9. 167Regeringen avser att ge en samlad redovisning av klimatforskningens omfattning och resultat i anslutning till redovisningen av det övriga klimatarbetet i kommande budgetpropositioner, utöver den redovisning som sker av miljö- och energipolitiken. fått i uppdrag att redovisa hur resultaten av den forskning som de finansierat bidragit till att nå klimatmålen. 2011/12:161 s. 8. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 lett till kommersialisering eller om den nyttiggjorts på annat sätt.168 Ett annat exempel är att de stora skillnaderna i hur mycket olika förorenare i praktiken betalar för utsläppen, det vill säga fördelningseffekterna, inte har följts upp eller redovisats av regeringen. Företagen i den handlande sektorn har i praktiken betalat mycket lite, i vissa fall ingenting för utsläppen. har övriga skattebetalare fått betala betydligt mer i förhållande till sina utsläpp.169 Bristerna i uppföljningen hänger i flera fall samman med att målen är otydliga. Transportområdet är ett exempel. Berörda myndigheter inom området anser att målen i vissa fall är så otydliga att de inte fungerar som utgångspunkt för styrning och uppföljning.170 En annan orsak är att regeringen inte alltid pekar ut vilken myndighet som ska ansvara för uppföljningen. Det gällde till exempel systemet med energideklarationer, något som regeringen senare förtydligade.171 granskade 2013 regeringens hantering och rapportering av infrastrukturplaneringen i förhållande till klimatmålen utifrån iakttagelser.172 Enligt utskottet lyfter granskningen fram de utmaningar som regeringen möter i dess olika grundlagsstadgade roller gentemot och myndigheter vid statliga insatser som styrs av uppföljningsbara mål och som präglas av målkonflikter. Utmaningarna är enligt utskottet särskilt påfallande när sådana mål är jämbördiga. I sin roll gentemot ställs regeringen inför berättigade krav på att den ska redovisa komplexa samband i fråga om hur val av olika styrmedel påverkar måluppfyllelsen.173 6.1.2Bristfällig och fragmentarisk rapportering till Bristande uppföljning påverkar förutsättningarna för att ge tydlig information om kostnader och effekter av olika insatser och samlat för alla väsentliga klimatinsatser. granskningar inom klimatområdet visar stora brister i regeringens återrapportering till . 168Regeringen planerar att utvärdera resultatet av satsningen på strategiska forskningsområden . Se RiR 2012:2 s. 31. har följt upp antalet doktorander som har examinerat med stöd av myndigheten, vilket enligt myndigheten är en nyttighet som forskningen har lett till. Se e-post från . 169Riksrevisionen RiR 2012:1 s. 87 f. Det gäller till exempel effekter av samlade skatteundantag, befrielse från kvotplikt på elcertifikat och överskott av gratis tilldelade utsläppsrätter som har gynnat delar av industrin. Se även RiR 2013:8 s. 91. 170Riksrevisionen RiR 2012:7 s. 48 f. 171Riksrevisionen RiR 2009:6. Med anledning av nya EU-krav i det omarbetade direktivet om byggnaders energiprestanda, föreslog regeringen i prop. 2011/12:120 bland annat regler om oberoende kontrollsystem för energideklarationerna. 172Riksrevisionen RiR 2012:7. 2012/13:KU20 s. 29. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT är rapporteringen fragmentarisk och svår att överblicka. I många fall saknas rapportering av insatsernas effekter på utsläppen av växthusgaser. Rapporteringen är inte transparent har i flera granskningar uppmärksammat bristande transparens i regeringens rapportering till . Det gällde exempelvis i rapporteringen av nationella utsläppsrätter och det finansiella värdet av överskottet av utsläppsrätterna. skattades värdet av överskottet till mellan 7 och 8 miljarder kronor.174 har ännu inte fått tillfälle att ta ställning till något förslag från regeringen om hanteringen av överskottet. Efter granskningen har dock regeringen rapporterat i Årsredovisning för staten innehav och överskott av nationella utsläppsrätter.175 Ett annat exempel är den statliga infrastrukturplaneringen. konstaterade att regeringen i sin rapportering till inte visat att lönsamheten för vissa projekt bygger på trafikökningar som sannolikt är svåra att förena med klimatmålen. Utan en sådan redovisning blir rapporteringen till inte transparent, konsistent eller rättvisande utifrån klimatmålen.176 Någon förbättring av denna rapportering har ännu inte genomförts. Sammanställning över de viktigaste klimatinsatserna och vad de kostar saknas Det är svårt att utifrån regeringens rapportering i budgetpropositionerna få en bild av vilka de viktigaste klimatinsatserna är, vad de kostar och hur de ska bidra till klimatmålen. Det saknas en sammanställning av de viktigaste insatserna, trots att har efterfrågat detta.177 Regeringen har dock I budgetpropositionen nämner regeringen i samband med resultatredovisningen för miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan några insatser som vidtas inom andra utgiftsområden än allmän miljö och naturvård.178 Kostnaderna för vissa av klimatinsatserna 174Riksrevisionen RiR 2009:21 s. 11. 175Se exempelvis skr. 2012/13:101 s. 161 f. 176Riksrevisionen RiR 2012:7. 2010/11:MJU1, rskr. 2010/11:119, bet. 2009/10:MJU1, rskr. 2009/10:129, bet. 2008/09:MJU1, rskr. 2008/09:103. 178Ett annat exempel är att regionalt arbete som har redovisats under utgiftsområde 21, Energi, och hållbara städer tidigare endast berördes under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Detta trots att regeringen framhåller att ett syfte med satsningen är att minska utsläppen av växthusgaser. 2012/13:1, UO 20 s. 18 f. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 som redovisas genom anslag finns inom olika utgiftsområden.179 Regeringen har dock inte gett någon samlad bild av kostnaderna. I klimatpropositionen redogör regeringen för olika klimatinsatser. För den icke handlande sektorn som helhet redovisar regeringen schematiskt genomförda och beräknade utsläppsminskningar inom sex olika områden.180 Beträffande kostnader för och utsläppsminskningar av olika klimatinsatser, redovisar regeringen sådana i ett fåtal fall. Den enda mer detaljerade redovisningen av kostnader och effekter på utsläppen gäller omläggningen av de klimatrelaterade skatterna 2010–2015.181 har dock konstaterat att regeringens redovisning av kostnaderna för skatteomläggningen skiljer sig åt mellan klimatpropositionen, den följande budgetpropositionen och propositionen om skatteomläggningen.182 Klimatinsatsernas effekter på utsläppen redovisas sällan i budgetpropositionerna I budgetpropositionerna lyfter regeringen ibland fram att vissa insatser är viktiga, men inte vilka effekter de har gett eller väntas få på utsläppen. Inte heller sidoeffekter av statens insatser redovisas till . Det var först i budgetpropositionen som vissa klimatinsatser rapporterades under egna rubriker i regeringens resultatredovisning.183 Endast för en av dessa insatser redovisar regeringen vad insatsen ska bidra med i form av minskade utsläpp.184