urf · H0A5URF3 · 2013-09-26 00:00:00 — Riksdagstryckeriet, , 2013 Riksdagsstyrelsen beslutade att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté under ledning av talmannen och bestående av ledamöter på gruppledarnivå med uppdrag att göra en samlad översyn av riksdagsordningen, såväl materiellt som språkligt och lagtekniskt. Kommittén antog namnet av riksdagsordningen (dnr 049-3142- 2011/12). Efter en diskussion vid ett gruppledarmöte fastställdes frågor som behandlades i fyra arbetsgrupper med en representant per parti. Arbetsgrupperna lämnade sina rapporter till kommittén (dnr 049- 3142-2011/12). Riksdagsstyrelsen beslutade att överlämna utredningen om en utvärdering av parlamentariska ledningsorganisation och förvaltningsorganisation (2012/13:URF2) i den del som rör utökad förslagsrätt för riksdagsstyrelsen till av riksdagsordningen. beslutade riksdagsstyrelsen också att överlämna utredningen om tidpunkten för budgetpropositionens avlämnande valår m.m. och remisssvaren (dnr 049-780-2011/12) till av riksdagsordningen. Riksdagsstyrelsen beslutade att överlämna betänkande 2012/13:KU4 Frågeinstituten som kontrollinstrument i den del som rör tidsramen för besvarande av skriftliga frågor till av riksdagsordningen. Ordförande i av riksdagsordningen har varit talman . Ledamöter i kommittén har varit gruppledarna, dvs. (S), (M), (MP), (FP), (C), (SD), (V) och (KD). Riksdagsstyrelsen beslutade att ge riksdagsdirektören i uppdrag att utse sekreterare, sakkunniga, experter och annat biträde till kommittén. Riksdagsdirektören och biträdande riksdagsdirektören utsågs som sakkunniga att biträda kommittén. Vidare utsågs biträdande kanslichefen , biträdande kammarsekreteraren , kanslirådet och chefsjuristen som experter. Sekreterare har varit hovrättsassessor och föredragande Hans Hegeland. Kommittén får härmed överlämna sitt betänkande Översyn av riksdagsordningen. Uppdraget är härmed slutfört. Förslag till riksdagsordning................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1385) om Förslag till lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter......................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (2002:1023) med instruktion Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400).......................................................................................... Förslag till lag om ändring i budgetlagen (2011:203) ........................... Förslag till lag om ändring i lagen (2011:745) med instruktion 10 Förslag till lag om ändring i lagen (2012:881) med instruktion 11 Förslag till lag om ändring i lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän och 12 Förslag till lag om ändring i lagen (2012:884) med instruktion 1.2 Utredningens arbete och betänkandets disposition............................. 2 Lagteknisk och språklig översyn................................................................. 3.1 Förenklat beslutsförfarande i kammaren ............................................ 3.2 Inkallande av kammaren vid uppehåll.............................................. 3.3 Kontinuerligt arbete i kammaren...................................................... 3.4 Namnupprop obligatoriskt endast vid första efter ett 3.6 Ett utskottsbetänkandes tillgänglighet ska inte kopplas till de Former för anmälan och meddelanden i kammaren och på Den inbördes ordningen mellan betänkanden och utlåtanden på 3.10 Regler om repliker......................................................................... 3.11 Publicering av talmannens beslut och överenskommelser............. 3.12 Utskottens möjlighet att sammanträda under arbetsplenum .......... 3.13 Förenkling av kammarens hantering av finansutskottets sammanställning av statens budget.................................................. 4 och frågeinstituten ........................................................ Allmän motionstid året om samt förenklad beredning av Frågeinstituten – förlängd tid för svar på skriftliga frågor............... 5 Förhållandet riksdag–regering.................................................................. Utskottens initiativrätt och beredningskrav ..................................... Minoritetsskydd i utskottsarbetet..................................................... Reglering av utskottsindelning och ärendefördelning ..................... Utskotts möjlighet att sammanträda på en annan ort än Suppleanters inträde vid utskottssammanträden.............................. arbete med EU-frågor................................................... 6 Valfrågor och vissa ledamotsfrågor.......................................................... Nomineringsförfarandet vid val av ombudsmän och Översyn av regelverket om val av riksdagsdirektör......................... Talmannens möten med delegationerna och utrikesutskottet .......... De svenska delegationerna till IPU och PA-UfM............................ Ledighet från uppdraget som riksdagsledamot ................................ Suppleant som ordförande i ett utskott ............................................ Talmansrollen och personval........................................................... 7 Konsekvenser av förslagen....................................................................... Förslag till riksdagsordning ............................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1385) om Förslag till lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter................................... Förslag till lag om ändring i lagen (2002:1023) med Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)........................................................................................ Förslag till lag om ändring i budgetlagen (2011:203) ...................... Förslag till lag om ändring i lagen (2011:745) med instruktion 8.10 Förslag till lag om ändring i lagen (2012:881) med 8.11 Förslag till lag om ändring i lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän 8.12 Förslag till lag om ändring i lagen (2012:884) med Bilaga 1 Kommittédirektiv........................................................................... Bilaga 2 Omvandlingstabeller riksdagsordningen........................................ Den gällande riksdagsordningen har varit i kraft . har förutsättningarna för och riksdagsarbetet i flera avseenden förändrats, bl.a. genom medlemskap i unionen och teknikutvecklingen. Det finns nu ett behov av att på ett samlat och övergripande sätt se över riksdagsordningen, såväl materiellt som språkligt och lagtekniskt, i syfte att uppnå en ändamålsenlig lagstiftning som uppfyller högt ställda krav på konsekvens och överskådlighet. Lagteknisk och språklig översyn Riksdagsordningens disposition och språkliga utformning ändras för att skapa en ändamålsenlig lagstiftning som är konsekvent och överskådlig. En ny kapitelindelning där många bestämmelser delas upp och flyttas om införs. Även om flera av kapitlen föreslås ha samma huvudsakliga innehåll som tidigare får flera bestämmelser en ny inbördes ordning. Den föreslagna ordningen syftar till att bättre återspegla det processuella flödet i riksdagsarbetet och hanteringen av ärenden och frågor. För att inte tynga kapitlet som handlar om utskotten införs en bilaga till riksdagsordningen där utskottens ämnesområden räknas upp. Alla bestämmelser, såväl huvudbestämmelser som tilläggsbestämmelser, får en beskrivande rubrik för att öka överskådligheten. För att ytterligare öka tydligheten och hålla samman vissa förfaranden införs även en ytterligare rubriknivå mellan kapitel och enskilda bestämmelser. Vissa ändringar har gjorts av fördelningen mellan huvudbestämmelser och tilläggsbestämmelser för att skillnaden mellan de olika formerna av bestämmelser ska bli tydlig i fråga om betydelse och detaljeringsgrad. En samlad språklig översyn av lagtexten har gjorts för att lagtexten ska vara formulerad i enlighet med dagens krav på offentlig text, dvs. vara skriven på ett vårdat, enkelt och begripligt språk. Riksdagsordningen ges en teknikneutral utformning för att undvika lagändringar som måste genomföras för att anpassa lagen till ny eller förändrad teknik. I riksdagsordningen bör det anges att omröstning i kammaren sker elektroniskt (eller, när det inte kan ske, med namnupprop) och att om talmannen finner det lämpligt får omröstning i stället förrättas genom uppresning. Vid omröstningar i kammaren ska således uppresning normalt inte behöva användas. SAMMANFATTNING 2012/13:URF3 Förfarandet att inkalla kammaren under ett uppehåll i kammarens arbete är enligt nuvarande ordning i huvudsak effektivt och rättssäkert. För att undvika att ledamöter blir överrumplade av en sådan kallelse bör de ha en rimlig tid på sig för att hinna inställa sig till det första sammanträdet. Riksdagsordningen bör därför ändras så att det införs ett krav på att skälig tid måste förflyta mellan kallelsen och det första sammanträdet. Ett sammanträde för arbetsplenum då arbetsplenum inte ingår i planeringen ska vidare få hållas än från det att ledamöterna underrättades om kallelsen endast om minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter röstar för att ärendet får avgöras. Kallelser till arbetsplenum under t.ex. augusti månad då plenum hålls för bl.a. interpellationssvar omfattas av bestämmelsen. Ett pågår året runt. Riksdagsarbetet har därmed inget egentligt uppehåll. För att riksdagsordningen ska återspegla detta förhållande föreslås lagtexten inte längre innehålla formuleringen uppehåll i arbete. Riksdagsordningen bör ändras så att talmannen, efter samråd med riksdagsstyrelsen, i stället för att besluta om uppehåll i kammarens arbete, ska besluta om planeringen av kammarens arbete. Det bör vara obligatoriskt med namnupprop i kammaren endast vid det första efter ett val. Talmannen får avgöra om namnupprop vid övriga riksmötens början. En förteckning över vilka som är ledamöter vid varje början bör bifogas kammarens protokoll om inte upprop hållits. Färdigdebatterade ärenden som inte ska beslutas vid ett visst sammanträde ska inte behöva redovisas på föredragningslistan till det sammanträdet. Betänkanden och utlåtanden ska normalt vara tillgängliga före kammardebatten. Då behövs inte två bordläggningar utan det räcker med en. Tiden är mogen för att nu kungöra vissa anmälningar och meddelanden elektroniskt i stället för att som läsa upp dem i kammaren. Redan gällande lydelse av riksdagsordningen innebär att vissa dokument som anmäls i kammaren inte behöver anmälas vid ett kammarsammanträde, t.ex. inkomna faktapromemorior. Det finns inget krav i nuvarande riksdagsordning i vilken form anmälningarna ska göras. Någon sådan bestämmelse bör inte heller införas eftersom riksdagsordningen är teknikneutral. Det bör finnas en bestämmelse i riksdagsordningen som samlat anger vad som ska tas upp på föredragningslistan. För att ge en bättre beskrivning av den ordning som tillämpas bör kopplingen mellan uppräkningen av utskotten i riksdagsordningen och ordningen på föredragningslistan tas bort. Innebörden blir då att talmannen bestämmer den inbördes ordningen på föredragningslistan, vilket stämmer överens med rådande praxis. Det absoluta kravet på att yttranden vid kammarens sammanträden ska nedtecknas stenografiskt och finnas i pappersform tas bort. Kravet på att snabbprotokollet ska göras tillgängligt utan dröjsmål ska vara kvar. 2012/13:URF3 SAMMANFATTNING Det bör införas en möjlighet för talmannen att kunna ge en ledamot rätt till replik i en ärendedebatt redan innan han eller hon har hållit sitt anförande. Beslut om en sådan ordning vid debatten ska fattas i förväg efter samråd med gruppledarna. Enligt gällande lydelse av riksdagsordningen ska en replik begäras i omedelbar anslutning till anförandet. I syfte att skapa tydlighet bör i stället anges att en replik begärs under pågående anförande. Talmannen fattar olika beslut efter samråd med gruppledarna. För att tydliggöra att dessa beslut ska göras tillgängliga för ledamöterna bör i riksdagsordningen anges att detta ska ske, och att det ska ske i den ordning som talmannen bestämmer. Utskotten bör få möjlighet att sammanträda under arbetsplenum. För att ett sådant sammanträde ska få hållas ska dock utskottet enhälligt i förväg ha beslutat om detta. Utskotten ska inte få ha sammanträden med offentliga utfrågningar när arbetsplenum pågår. Hanteringen i kammaren av finansutskottets sammanställning av statens budget bör förenklas som sammanställningen ska vara kvar. Innebörden av praxis i fråga om följdmotionsrätten redovisas i betänkandet. För att underlätta såväl för ledamöter, partier som kammarkansliet är det önskvärt att information om praxis fortlöpande sprids till partikanslier och ledamöter. Det bör i riksdagsordningen anges att en följdmotion ska hålla sig inom ärendets ram. Den bakgrund och praxis som redovisas utgör ett stöd för bedömningen av om en motion håller sig inom ärendets ram eller inte. Yrkanden i följdmotioner på den ekonomiska vårpropositionen ska hålla sig på samma nivå som propositionen. Ett yrkande från regeringen om riktlinjer motsvaras således av ett yrkande i en följdmotion. I en följdmotion med anledning av en proposition med ändringsbudget kan yrkas på att en höjning eller sänkning av ett anslag helt eller delvis ska avslås, men yrkandet får inte innebära ett förslag om höjning eller sänkning utöver vad som föreslås i propositionen. Detta gäller också i förhållande till föreslagna förändringar på inkomstsidan. Kommittén konstaterar att det redan finns möjligheter för att besluta om förlängd motionstid. Möjligheterna utnyttjas också. Det finns därför inte skäl att ytterligare underlätta beslut om förlängd motionstid. Argument för och mot allmän motionstid året om redovisas. Kommittén kan konstatera att det inte finns tillräckligt stöd för att införa en allmän motionstid året om. Kommittén lägger därför inte fram något förslag i denna del. Det finns redan möjlighet till förenklad beredning av motioner. Denna möjlighet utnyttjas också av utskotten och det finns därför inte heller skäl att utvidga den möjligheten. SAMMANFATTNING 2012/13:URF3 Tidsfristen för svar på skriftliga frågor ska förlängas med genom att frågorna som lämnas in , i stället för som , ska besvaras i följande vecka. Förhållandet riksdag–regering Den konstitutionella praxisen när det gäller tillkännagivanden redovisas. Det finns inte skäl att göra några nya uttalanden. drog slutsatsen att tillkännagivanden inte bör regleras. Kommittén delar den uppfattningen. Regeringen redovisar enligt praxis i skrivelse 75 sina åtgärder med anledning av beslut. Regeringens skyldighet att lämna denna redovisning bör regleras i riksdagsordningen. Kravet i riksdagsordningen på att kommittéberättelsen måste lämnas bör tas bort. Innan ett utskott i ett ärende som avser lagstiftning eller som påverkar statens budget helt eller delvis tillstyrker ett motionsförslag eller väcker ett förslag till utskottsinitiativ ska utskottet inhämta behövliga upplysningar och yttranden, om det inte finns synnerliga skäl mot detta. Utskottet ska i så fall redovisa skälen till att upplysningar och yttranden inte har inhämtats. Ett utskott ska vara skyldigt att i sitt betänkande redovisa skälen om utskottet väljer att inte inhämta yttrande från Lagrådet när utskottet tar ett initiativ till ändring av en lag som faller inom området för Lagrådets granskning. Skyldigheten ska också gälla om utskottet föreslår helt eller delvis bifall till en motion som innebär ändring av sådan lag. Även förslag om ny lag omfattas. En minoritet om minst fem ledamöter i ett utskott bör kunna få till stånd ett yttrande från det egna utskottet till det utskott som berett utskottet tillfälle att yttra sig. Kommittén konstaterar att även om riksdagsordningen explicit bara medger att kan tillsätta ytterligare utskott för längst den tid som återstår av valperioden finns det inget hinder för att med enkel majoritet ändra indelningen av utskott innan de är valda (med undantag för , finansutskottet och skatteutskottet). Ett sådant beslut kan också leda till färre utskott. Ärendefördelningen ligger i huvudsak i tilläggsbestämmelser som kan ändras med enkel majoritet vid ett beslutstillfälle. Det finns inte skäl att ytterligare underlätta ändringar av utskottsindelningen. I frågan om utskottens sammanträdesort konstateras att det inte finns skäl att föreslå någon ändring av regleringen i regeringsformen. Utskotten bör således också fortsättningsvis sammanträda i . Den gällande regleringen i fråga om suppleanters inträde vid utskottssammanträden redovisas. Det finns inte stöd för att föreslå någon annan reglering. påminner kommittén om uttalande att det 2012/13:URF3 SAMMANFATTNING inte är tillfredsställande att det för utskottsledamöterna och suppleanterna kan råda osäkerhet om i vilken ordning suppleanter avses träda in i stället för ordinarie ledamöter i ett visst utskott. ansåg det därför lämpligt att utskotten i början av varje valperiod enas om i vilken ordning suppleanter ska inträda i en ordinarie ledamots ställe. Det kan således finnas skäl för en ökad tydlighet inom ramen för gällande reglering och för en diskussion på gruppledarnivå i frågan, utan att riksdagsordningen ändras i berörd del. När det gäller budgetprocessen föreslås vissa ändringar. Efter ett val bör en ny regering få på sig att utforma och lämna sin första budgetproposition till . En regering som sitter kvar efter ett val ska lämna budgetpropositionen senast efter öppnande, dvs. än nuvarande ordning. Skälet är att valdagen tidigareläggs , vilket innebär att budgetpropositionen i dessa fall kommer att överlämnas som enligt den nu gällande regleringen. Bestämmelsen att absolut sista dag för att lämna budgetpropositionen är bör kvarstå. Vidare bör det också i fortsättningen finnas en hänvisning till budgetlagen i riksdagsordningen och beslut om ändringar av utgiftsområdesindelningen bör som fattas i samband med beslut om den ekonomiska vårpropositionen. Beträffande arbete med EU-frågorna föreslås att regeringen ska vara skyldig att samråda med inför möten och beslut i , och inte som bara inför möten. Valfrågor och vissa ledamotsfrågor Kommittén framhåller vikten av öppenhet när det gäller nomineringsförfarandet vid val av ombudsmän och riksrevisorer. För att öka öppenheten och förbättra rekryteringsunderlaget vid tillsättningen av ombudsmän och riksrevisorer bör beredningen av val av dessa inledas med ett förfarande med annonsering om att beredningen av nytt val inleds. För intresseanmälan för ombudsmän () och riksrevisor bör införas en liknande sekretessbestämmelse som finns för regeringens myndighetschefer. När det gäller regelverket om val av riksdagsdirektör föreslås vissa ändringar. Det bör införas en möjlighet för en nyvald riksdagsdirektör att tillträda posten än valet. Det bör vidare införas en möjlighet för att välja en tillförordnad riksdagsdirektör för den tid då det inte finns någon ordinarie riksdagsdirektör. Möjligheten för att avskeda en riksdagsdirektör som grovt åsidosätter sina åligganden mot bör också regleras. De skäl som låg bakom ändringen i offentlighets- och sekretesslagen avseende personuppgifter om sökande till tjänster som chefer för myndigheter under regeringen kan även åberopas avseende beredningen av SAMMANFATTNING 2012/13:URF3 val av riksdagsdirektör. Det bör därför i fråga om sökande till tjänsten som riksdagsdirektör införas en liknande sekretessbestämmelse som finns för regeringens myndighetschefer i offentlighets- och sekretesslagen. Mötena mellan talmannen, delegationspresidierna och utrikesutskottets presidium är inte närmare reglerade i riksdagsordningen eller på annat sätt. Det finns inte heller skäl att reglera dem i riksdagsordningen eller i annan lag. Naturligtvis finns det inte något hinder för berörda parter att komma överens om regelbundna möten. En sådan överenskommelse kan vara långsiktig och t.ex. omfatta en valperiod. Enligt gällande ordning utses delegationerna till Interparlamentariska unionen (IPU) och den parlamentariska församlingen för Unionen för (PA-UfM) av riksdagsstyrelsen, som även är mottagare av delegationernas årsberättelser. Riksdagsordningen bör ändras så att partigrupperna nominerar ledamöter till de två aktuella delegationerna och att talmannen efter samråd med gruppledarna beslutar om sammansättningen av delegationerna. Beslut om delegationens sammansättning bör gälla för den tid som talmannen bestämmer. IPU:s och PA-UfM:s redogörelser överlämnades av riksdagsstyrelsen i form av redogörelser till . Denna försöksverksamhet bör fortsätta och kan ge underlag för fortsatta överväganden. Riksdagsuppdragets specifika karaktär medför att det är lämpligt att behålla en restriktiv inställning till vilka skäl som ska ge rätt till ledighet från uppdraget. Av samma skäl finns inte heller grund för att införa en rätt till partiell ledighet från uppdraget. För att förkorta beslutsprocessen vid ledigheter på grund av sjukdom och föräldraledighet bör talmannen ges rätt att bevilja ledighet i dessa fall även om tiden för ledigheten överstiger en månad. Enligt förarbetena till gällande regeringsform finns det skäl för att talmannen ska stå utanför det i snävare bemärkelse politiska riksdagsarbetet och därmed för att talmannens riksdagsuppdrag ska utövas av en ersättare (prop. Det finns dock inga författningsmässiga hinder för talmannen att vara aktiv i politiken utanför riksdagsarbetet. Därför saknas skäl att ändra regleringen så att talmannen kan utöva en mer aktiv politisk roll än vad som redan följer av gällande reglering och förarbeten. Den nya riksdagsordningen bör träda i kraft . Därmed gäller den när den nyvalda inleder sitt arbete. 1 Förslag till riksdagsordning Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om . Bestämmelser om val till , riksdagsarbetet och uppgifter finns i regeringsformen. Lagen är indelad i huvudbestämmelser och tilläggsbestämmelser. Regler om stiftande och ändring av riksdagsordningens bestämmelser finns i 8 kap. 17 § regeringsformen. 2 § Riksdagsordningen innehåller 14 kapitel. –inledande bestämmelser (1 kap.), –val till (2 kap.), –riksmöten (3 kap.), –ledning och planering av riksdagsarbetet (4 kap.), –ledamöter (5 kap.), –kammaren (6 kap.), –utskotten och (7 kap.), –interpellationer och frågor till statsråd (8 kap.), –ärendenas väckande (9 kap.), –ärendenas beredning (10 kap.), –ärendenas avgörande (11 kap.), –val inom (12 kap.), –riksdagsorgan och nämnder (13 kap.) och –(14 kap.). 3 § I denna lag avses med –valperiod: Den period som motsvarar tiden från det att en nyvald riksdag har samlats till dess den närmast därefter valda samlas. –: Den period som sammanträder. FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2012/13:URF3 –ålderspresident: Den närvarande ledamot som varit ledamot av längst tid. Om två eller flera ledamöter har tillhört har den äldste av dem företräde. –gruppledare: Den särskilda företrädare som en partigrupp, som vid valet till fått av rösterna i hela riket ska utse för att samråda med talmannen enligt denna lag. –arbetsplenum: Ett sammanträde med kammaren under vilket överläggning om och avgörande av betänkanden och utlåtanden från utskott kan ske. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om val till . Tidpunkt för ordinarie val 2 § Ordinarie val till hålls . Tilläggsbestämmelse 2.2.1 Bestämmelser om extra val till finns i 3 kap. 11 § och 6 kap. 5 § regeringsformen. Ytterligare bestämmelser om val 3 § Ytterligare bestämmelser om val till finns i regeringsformen och i lag. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om –som följer efter ett val till (2–5 §§),