rfr · H00WRFR10 · 2013-06-11 00:00:00 — En förutsättning är att varje skola kan bygga upp ett varaktigt professionellt arbetslag som inte splittras av korttidsvikarier [126, 129]35. Att lärargrupper träffas regelbundet för att samtala om ny forskning och dela erfarenheter skapar förutsättningar för att vetenskap och beprövad erfarenhet ska mötas. Det kollegiala lärandet handlar om att ta vara på och syntetisera erfarenheterna som finns inom lärarkåren [127]36. Det är därmed viktigt att se potentialen i den kollegiala kunskapstillväxten och ge utrymme för att lärarna tillsammans såväl förbereder som efterarbetar sina lektioner [126]37. Skolan bör också kunna lära av andra yrkesområden. För att uppfattas som en attraktiv arbetsplats för flera bör man tillåta en större specialisering och släppa in andra professioner än lärare i skolan. Alla befattningar som rör undervisning behöver inte nödvändigtvis innebära direktarbete med eleverna [126]38. För att åstadkomma en effektiv kunskapsimplementering är nyckeln att utgå från skolans behov och kommunerna har mycket att lära av varandra. Kommunernas möjligheter skiljer sig också mycket åt bl.a. eftersom de är olika stora och har olika strukturella förutsättningar, varför kommunsamverkan blir viktigt. finns flera goda exempel på samverkan både mellan kommuner och inom kluster som också kan vara kopplade till lärosäten [129]39. På den enskilda skolan är rektors roll avgörande. Som pedagogisk ledare och chef sätter rektor stark prägel på organisationskulturen [126, 127, 129]40. Politiker och förvaltningar är också viktiga kulturskapare, men man behöver hjälp med hur man kan bidra till att utveckla en FoU-kultur på skolorna och bygga upp den infrastruktur som krävs [126, 128]41. Ledarna har också ansvar för att skapa en organisation som på ett professionellt sätt 35UVK och SKL. 40UVK, och . 8 INTERVJUER MED CENTRALA AKTÖRER utvärderar och följer upp sin verksamhet i den naturliga miljön, dvs. i klassrummet [126]42. Det underlättar om hela ledningskedjan i kommunerna, från förvaltningsdirektören ned till den enskilda rektorn har personlig erfarenhet av att ha sett nyttan av att använda kunskap genererad från forskning i skolans verksamhet [128]43. Möjlighet till karriärutveckling för lärare och skolledare Ett sätt att främja specialiseringen inom skolan är att inrätta specifika lärartjänster som inrymmer särskilt utvecklingsansvar. Om några utvalda lärare på av sin tid kan ha utvecklingsuppdrag kan de fungera som motorer i den kontinuerliga kunskapstillväxten. Några bör få i uppdrag att bevaka allmänna frågor som berör alla, medan andra kan arbeta mer ämnesinriktat [126]44. Med nya karriärvägar med tjänster som förstalärare, lektor, matematik- och språkutvecklare kan också ny kunskap kanaliseras bättre till särskilda mottagare som får rollen att vara förändringsagenter på skolan. finns goda erfarenheter av exempelvis matematikutvecklare som har tagit sig an uppdraget att sprida kunskaper om matematikdidaktik [127]45. Den kommande statliga satsningen på bidrag till lärarlöner för karriärtjänster som planeras starta är därför mycket välkommen och kan komplettera de satsningar som finns i många kommuner [127, 129]46. Att fler lärare också blir forskare är en viktig utveckling. Men det krävs en modell som gör att de nyvunna kompetenserna kommer skolan och undervisningen till godo, varför karriärtjänster kan vara en lösning också här [126-129]47. Därutöver behövs bra information till såväl lärare som rektorer om vad man kan ha för nytta av forskarutbildade lärare i skolan. Annars kan det ses som ett hot när en lärare som är bättre utbildad och har högre lön har synpunkter på verksamheten [128]48. Men det är inte rimligt att alla lärare ska bli forskare. Forskarambitioner måste styras av den enskildes intressen och förmågor. hjälpa till med empirin och rapportera in resultat för utvecklingsarbetet [126]49. Såväl rektorer som lärare bör uppmuntras till att då och då byta arbetsplats, möjligen genom att skapa någon form av ekonomiska incitament [126, 128]50. Man kan också tänka sig att skolcheferna i kommunerna ges möjlighet att flytta på bra och framgångsrika rektorer till skolor inom kommunen 46Skolverket och SKL. 47UVK, , i och SKL. 50UVK och i . 8 INTERVJUER MED CENTRALA AKTÖRER som bäst behöver dem. I första hand är det duktiga lärare och rektorer som bör stimuleras till att kunna byta skola [126]51. 8.4 Visioner och hinder Några visioner för framtidens skola på vetenskaplig grund Klassrummen är öppna för kollegerna, man hjälper varandra och alla verksamma i skolan samarbetar för att nå gemensamma mål. undervisningen har ändrats till att bli en gemensam angelägenhet [126- 129]52. Skolan har sitt fokus på utveckling snarare än enbart på den dagliga driften, och man har säkra system för att rutinmässigt analysera elevernas resultat och skolans utvecklingsbehov [129]53. Alla rektorer har tillräcklig kompetens för att kunna ta ansvar som pedagogiska ledare [127, 129]54. Det finns en kärna av särskilt kompetenta och välbetalda medarbetare som har tillgång till extern expertis. Det finns också nya kompetenser i skolan som inte nödvändigtvis innebär arbete direkt med elever, t.ex. organisations- och ledarskapsexperter [126]55. Forskningsresurserna är goda och aktiviteterna är omfattande när det gäller forskning för och med skolan samt för att sammanställa, sprida och implementera kunskap [126, 127, 129]56. Goda resurser finns för att följa upp och ge stöd så att målgrupperna verkligen tillgodogör sig ny kunskap och använder den i sin dagliga verksamhet [127]57. Det finns gott om nya arenor där människor från skolor, kommuner, myndigheter och akademi möts för att dela kunskap och erfarenheter samt välutvecklade kontaktnät för att sprida forskning och goda exempel [127, 129]58. Lärarutbildningen är tydligt forskningsbaserad och lärarstudenterna kommer väl rustade ut i ett yrkesliv som kännetecknas av ständigt förbättrade resultat [127, 129]59. Skolverksamheterna bedrivs i vackra och rogivande miljöer som stimulerar såväl eleverna som personalen till lärande [128]60. 52UVK, , i och SKL. 54Skolverket och SKL. 56UVK, och . 58Skolverket och SKL. 8 INTERVJUER MED CENTRALA AKTÖRER Några tänkbara hinder för en skola på vetenskaplig grund Genomförandet av ständiga skolreformer tar kraft och minskar tidsutrymmet för det lokala utvecklingsarbetet [126, 127, 129]61. Bristen på uthållighet kan medföra att man tappar orken. Det är viktigt att alla som berörs är medvetna om att det kommer att ta att åstadkomma en skola som i alla delar vilar på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet [129]62. Bristande vilja, otillräckligt med tid och för kortsiktiga perspektiv. Blir man för upptagen av att lösa akuta praktiska problem (t.ex. att se till att det finns ändamålsenliga lokaler) räcker inte tiden till för det långsiktiga arbetet [128]63. Bristande tillit från staten att kommunerna och skolorna ska klara upp- En problemsökande attityd skapar en rädsla för att göra fel [126]64. Läraryrket har fortsatt låg attraktionskraft och det är för få som söker till lärarutbildningen [127]65. I den nya skollagen står att utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Skrivningen har fått stor uppmärksamhet inom skolan och i samhällsdebatten. Det har också lett till att många skolor känner behov av stöd för att tolka skrivningens praktiska innebörd. Vetenskaplig grund handlar om att skolorna ska såväl använda nya forskningsrön som att anta ett kritiskt förhållningssätt för att kunna urskilja, formulera och lösa problem. Alla som berörs måste ta ansvar: beslutsfattare och tjänstemän på alla nivåer, liksom skolledare och lärare på de enskilda skolorna. Erfarenheter är också viktig kunskap. Men de måste samlas, bearbetas, dokumenteras och tillgängliggöras för att kunna komma till nytta för fler. Endast så kan de betecknas som beprövade. Oavsett om det är vetenskaplig forskning eller beprövad erfarenhet som ger vägledning för ett visst arbetssätt är målet att i varje situation kunna använda bästa tillgängliga kunskap. Även om det behövs mer och bättre praxisnära forskning inom fältet behövs också en kraftsamling kring att systematiskt sammanställa den forskning som faktiskt finns. Det gäller såväl svensk forskning som forskning från andra länder. Att forskningsspridningen inom skolområdet sedan engagerar många aktörer kan vara en styrka så länge samordningen fungerar. För att ny kunskap ska komma till användning behöver skolan ha förmåga att bedöma relevans och kvalitet i det man förväntas ta till sig, och nyckeln är att utgå från behoven. Därmed är det nödvändigt att yrkesverksamma 61UVK, och . 8 INTERVJUER MED CENTRALA AKTÖRER lärare tillsammans arbetar med ny kunskap och kontinuerligt kan utvecklas i samverkan inom kollegiet. Så kan varje skola bygga upp ett varaktigt pro- fessionellt arbetslag som observerar och lär av varandra. som gör nya lärare väl förberedda när det gäller att systematisera och sortera information är också angeläget. Ledarna har huvudansvaret för att bygga en professionell organisation. Ett sätt att främja specialiseringen inom skolan är att inrätta specifika lärar- tjänster som inrymmer särskilt utvecklingsansvar. Skolan bör också kunna lära av andra yrkesområden. Genom att släppa in andra professioner som ledarskaps- och organisationsexperter kan skolan bli en attraktiv arbetsplats Det skulle underlätta om hela ledningskedjan, såväl politiker som tjänstemän, ser nyttan av att använda kunskap genererad från forskning och förstår vad som krävs för att ny forskning ska bli ny praktik. 1.Fixsen DL, Naoom SF, et al (2005) Implementation research: A synthesis of the literature. , : , de la , . 2.Levi R, , et al (2010) Nödvändigt förstå sammanhanget när evidens ska tillämpas i vården. 107(49): 3134-37. 3.Guldbrandsson K (2007) Från nyhet till vardagsnytta. Om implementeringens mödosamma konst. 4.Schoultz J (2012) NTA och kompetensutveckling. En skrift för dig som är intresserad av elevers och lärares lärande inom naturvetenskap. : NTA Utveckling, Kungl. 5.Waldron NL & McLeskey J (2010) Establishing a . 20(1): 58-74. 7.Lindvert J & Minten E (2012) Promemoria om vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. 8.Sveriges Kommuner och Landsting (2011) Forskning ger bättre resultat i skolan. Gemensam programförklaring - Kommuner och Landsting, , , , och . 9.Skolverket (2011) lägesbedömning 2011 Del 2 – Bedömningar och slutsatser. 10.Olin SS (2009) Implementation of evidence-based interventions in schools, i Implementing evidence-based academic interventions in school settings, Rosenfield S & , redaktörer. 11.Greenhalgh T, , et al (2005) Diffusion of innovations in health service organisations. A systematic literature review. 5th ed., : . 12.Durlak JA & DuPre EP (2008) Implementation matters: A review of research on the influence of implementation on program outcomes and the factors affecting implementation. 41(3-4): 327-350. 13.Fullan M (2001) Implementing Change at the Level. Paper prepared for W. Owings and L. (eds.) Critical and Emerging Issues in Educational Leadership. 14.Öberg B & (2010) Förord, i Implementering. Teori och tillämpning inom hälso- och sjukvård, , redaktör. (2012) Utmärkt undervisning. Framgångsfaktorer i svensk och internationell belysning. (2011) Lärares kunskapsarbete – exemplet learning study, i Lärare som praktiker och forskare. Om praxisnära forskningsmodeller, (2011) Forskning ja, men i vilket syfte och om vad? avsaknaden och behovet av en klinisk mellanrumsforskning, i Lärare som praktiker och forskare. Om praxisnära forskningsmodeller, S, redaktör. SOU (2009) Att nå ut och ända fram. Hur tillgången på policyinriktad utvärdering och forskningsresultat inom utbildningsområdet kan Skolinspektionen (2012) Framgång i undervisningen. sammanställning av forskningsresultat som stöd för granskning på vetenskaplig grund i skolan. McKinsey&Company (2007) How the worlds best-performing school systems come out on top. McKinsey&Company (2010) How the worlds most improved school systems keep getting better. (2011) Att lära av de bästa - en om svensk skola i ett internationellt forskningsperspektiv. Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi. Höög J & (2011) Struktur, kultur, ledarskap - ett projekt och dess resultat, i Struktur, kultur, ledarskap - förutsättningar för framgångsrika skolor, Höög J & , redaktörer. Förordning med instruktion för . Minten E & Lindvert J (2011) Promemoria om evidens på Ämnesöversikter 2010, , Ämnesbeskrivning och rekommendationer. (2013) Statens främjande av kunskapsspridning inom [läst 2013 04]. uppfoljning/Pagaende-granskningar/Pagaende-granskningar/Inledd- (2012) Juridisk vägledning. Mer om Fristående skolor. (2009) Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? Kunskapsöversikt om betydelsen av olika faktorer. Skolinspektionen (2012) Rektors ledarskap - med ansvar för den Kvalitetsgranskning, Rapport 2012:1. 31.Lärarförbundet (2011) Delta i promilleprogrammet – satsa på lärardriven forskning! 32.Johansson O (2011) Skolchefens funktion och ställning, i Struktur, kultur, ledarskap - förutsättningar för framgångsrika skolor, Höög J & , redaktörer. 33.Vetenskapsrådet (2011) Rektor - en forskningsöversikt 2000-2010. 34.Böhlmark A, , et al (2012) Rektors betydelse för skola, elever och lärare. Rapport 2012:15, IFAU - utvärdering. 35.Björkman C (2011) Skolans ledarskap som intern förbättringskapacitet, i Struktur, kultur, ledarskap - förutsättningar för framgångsrika skolor, Höög J & , redaktörer. 36.Nilsen P (2010) Inledning, i Implementering. Teori och tillämpning inom hälso- och sjukvård, , redaktör. 37.Garpenby P (2010) Perspektiv på implementering, i Implementering. Teori och tillämpning inom hälso- och sjukvård, , redaktör. 38.Nutley , , et al (2007) Using evidence. How research can inform public services. : The Policy Press. 39.SBU - (2012) Utvärdering av metoder i hälso- och sjukvården. 40.Timperley H (2011) A background paper to inform the development of a national professional development framwork for teachers and school leaders. 41.Johansson L-G (1999) Introduktion till vetenskapsteorin. 42.Rogers (2003) Diffusion of innovations. 5th ed., : Free Press. 43.Sundell K & Soydan H (2008) Från kunskap till praktik, i Att förändra socialt arbete. Forskare och praktiker om implementering, , redaktörer. IMS och : . 44.Joyce B & Showers B (2002) Student achievement through staff development. , , : . 45.Uppsala universitet, universitetsförvaltningen, avdelningen för universitetspedagogisk utveckling, pedagogiskt program för , pedagogisk uppslagsbok, ämnesdidaktik. [läst 2012 09 26]. 46.Evaldsson A-C & Nilholm C (2009) Evidensbaserat skolarbete och demokrati. Mobbning som exempel. Pedagogisk forskning i . 14(1): 65-82. Hammersley M (2001) Some Questions about Practice Paper presented at the symposium on " practice in education" at the Annual Conference of the British Sabatini J (2009) From health/analogies to helping struggling middle school readers, i Implementing evidence-based academic interventions in school settings, Rosenfield S & , redaktörer. Sackett DL, , et al (1996) Evidence based medicine: what it is and what it isn't. 312: 71-2. , , et al (2004) A categorization and analysis of the criticisms of Evidence-Based Medicine. 73(1): 35-43. (2008) Uppföljande utvärdering av lärarutbildningen. Rapport 2008:8 R. (2010) Implementering, kunskap och lärande - en begreppsmässig plattform, i Implementering. Teori och tillämpning inom hälso- och sjukvård, , redaktör. (1973) Implementation: How Great Expectations in are Dashed in : Or, why it's amazing that federal programs work at all, this being the saga of the as told by two sympathetic who seek to build morals on a hopes. (2011) Metod på drift. En studie om implementeringen av en nationell utbildningssatsning om enligt ACT- metoden för personer med psykiskt funktionshinder. (2006) Global Strategy on Diet, Physical Activity and Health. A framework to monitor and evaluate Bhattacharyya O, , et al (2009) What Is Implementation Rationale, Concepts, and Practices. Research on Social Work 19(5): 491-502. SBU - (2012) Implementeringsstöd för psykiatrisk evidens i primärvården. systematisk litteraturöversikt, nr 211. SBU - (2007) Ljusterapi vid depression samt övrig behandling av årstidsbunden depression. Uppdatering av Kapitel 9 i av depressionssjukdomar (2004), nr 166/2. , Jumper-Thurman P, et al (2000) Community readiness: Research to practice. J Community Psychol. 28(3): 291-307. 60.Carlgren I (2010) Den felande länken. Om frånvaron och behovet av klinisk utbildningsvetenskaplig forskning. Pedagogisk forskning i . 15(4): 295-306. 61.Levi R (2009) Så sprids en ny rutin. Vetenskap & Praxis. 62.Pentland D, Forsyth K, et al (2011) characteristics of knowledge transfer and exchange in healthcare: integrative literature review. J Adv Nurs. 67(7): 1408-25. 63.Grimshaw J, Eccles M, et al (2006) Toward evidence-based quality improvement. Evidence (and its limitations) of the effectiveness of guideline dissemination and implementation strategies 1966-1998. J Gen Intern Med. 21 Suppl 2: S14-20. 64.Nilsen P, , et al (2010) Förklaringsfaktorer för implementeringsutfall - ett ramverk, i Implementering. Teori och tillämpning inom hälso- och sjukvård, , redaktör. 65.Forman SG (2009) Innovation implementation. Developing leadership for evidence-based practice, i Implementing evidence-based academic interventions in school settings, Rosenfield S & , redaktörer. 66.Fixsen D, Blase K, et al (2009) implementation components. Research on Social Work Practice. 19(5): 531-540. 67.Timperley H (2010) Using evidence in the classroom for professional learning. Paper presented to the Symposium. 68.Coffey JH & (2012) The Sustainability of Schoolwide Positive Behavior Interventions and Supports. 78(4): 407-422. 69.Fullan M & (2010) Reflections on the change leadership landscape. 70.Knotek S, , et al (2009) Consultee-centered consultation as a vehicle for knowledge diffusion and utilization, i Implementing evidence-based academic interventions in school settings, Rosenfield S & , redaktörer. 71.Showers B & (1996) The evolution of peer coaching. 53: 12-16. 72.Denton CA, Vaughn S, et al (2003) Bringing research-based practice in reading intervention to scale. 18(3): 201-211. 73.Kretlow AG & (2010) Using Coaching to Improve the Practices: A Review of Studies. Teacher education and special education: The journal of the teacher education division of the council of exceptional children. 33(4): 279-99. 74.Alston-Abel N, , et al (2009) Evaluating student response to implementations of evidence-based interventions, i Implementing evidence-based academic interventions in school settings, Rosenfield S &, redaktörer. 75.Kaunitz C & (2008) Rätt metod på rätt sätt, i Att förändra socialt arbete. Forskare och praktiker om implementering, &, redaktörer. IMS och : . 76.Schaughency E & (2006) capacity to implement and sustain effective practices to better serve children. 35(2): 155-166. 77.Statskontoret (2011) Fristående utvärderingsmyndigheter – en förvaltningspolitisk trend? 2012/13:30. 2012/13:UbU3. 80.Stringfield S (2009) Application of program evaluation tools for largescale research implementation, i Implementing evidence-based academic interventions in school settings, Rosenfield S & , redaktörer. Kunnskapssenter for utdanning. [läst 2013 02 12]. och utvärdering av medicinsk metodik i läns landsting (CAMTÖ). [läst 2012 12 13]. Unikt råd granskar miljöforskning. [läst 2013 02 12]. Tillgänglig på sidhuvud/press/pressmeddelanden/3-22-2011-unikt-rad-granskar- miljoforskning.html. 84.Kuiken J & van der Sijde P (2011) Knowledge transfer and capacity for dissemination: A review and proposals for further research on academic knowledge transfer. Industry and Higher Education. 25(3): 173-179. 85.Davis EA & Krajcik JS (2005) Designing educative curriculum materials to promote teacher learning. 34(3): 3-14. 86.Wandersman A, , et al (2008) Bridging the gap between prevention research and practice: The interactive systems framework for dissemination and implementation. 41(3-4): 171-181. 2009/10:89. 2009/10:UbU16. 2009/10:248. 90.Dimenäs J, ed. Lära till lärare. Att utveckla läraryrket - vetenskapligt förhållningssätt och vetenskaplig metodik. 2007, Liber: . 91.Sahlberg P (2011) Finnish Lessons. What can the world learn from educational change in ? 92.Kruse SD & (2012) Can literacy coaching provide a model for school-wide professional learning? 2(9): 279-91. 93.Odom SL (2009) The Tie That Binds Evidence-Based Practice, Implementation Science, and Outcomes for Children. Topics in Education. 29(1): 53-61. 94.Hopkins D (1990) Integrating staff development and school improvement: A study of teacher personality and school climate, i Changing school culture through staff development. The 1990 ASCD Yearbook, , redaktör. : , VA. 95.Joyce B, Bush R, et al (1982) The staff development study. , CA: . 96.Choi M & (2011) Individual readiness for organizational change and its implications for human resource and organization development. 10(1): 46-73. 97.Kennedy KJ, , et al (2011) Holding Policy-Makers to Account: Exploring "Soft" and "" Policy and the Implications for Curriculum Reform. 9(1): 41-54. 98.Olofsson A (2011) Lärares inställning till rektors ledning, i Struktur, kultur, ledarskap - förutsättningar för framgångsrika skolor, Höög J & , redaktörer. 99.Lynch J & Alsop S (2007) The effectiveness of literacy coaches. Research inte Practice, Research Monograph #6 The literacy and Numeracy Secretariat: , . 100.Högskoleverket (2012) Utvärdering av forskarskolor för lärare. Rapport 2012:9 R. 101.Sveriges Kommuner och Landsting (2008) Forskning i kommunens tjänst. Kommundoktorander som brobyggare mellan forskning och praktik. 102.Lärarförbundet och Landsting (2011) Forskarutbildade lärare – en väg till skolutveckling. En kartläggning av kommundoktorander inom förskolans och skolans verksamhet, gjord i samarbete mellan och Kommuner och Landsting. 103.Baskerville NB, , et al (2012) Systematic review and metaanalysis of practice facilitation within primary care settings. 10(1): 63-74. 104.Kincaid D, Childs K, et al (2007) Identifying barriers and facilitators in implementing schoolwide positive behavior support. 9(3): 174-184. 105.Feder G & Savastano S (2006) The role of opinionleaders in the diffusion of new knowledge: The case of integrated pest management. 34(7): 1287-1300. Flodgren G, Parmelli E, et al (2011) Local opinion leaders: effects on professional practice and health care outcomes. Rev(8): CD000125. (2009) Utvärdering av regionala utvecklingscentrum och nationella resurscentrum. Rapport 2009:1 R. (2008) A model for increasing reform implementation and teacher efficacy: teacher peer coaching in grades 3 and 6 mathematics. 31(2): 346‐370. (2013) Statistisk årsbok för 2013. , , webbplatsen Pedagog [läst 2012 12 04]. lararcoacherna-ar-pa-vag/Vem-behover-en-lararcoach/. kommun, webbplatsen Parasoll. [läst 2012 12 04]. (2011) Regeringsbeslut II:2, U2011/6863/S, Uppdrag till att stödja grundskolor i , webbplatsen Skolutveckling, Handledning för lärande. 2012 12 04]. Facket dömer ut superlärarna. [läst 2012 10 29]. Superlärare släpps inte in i skolorna. [läst 2012 10 28]. satsar på matematikutveckling. [läst 2012 12 , webbplatsen Skolutveckling, Matematik. [läst 2012 12 11]. , Inst för didaktik och pedagogisk profession. 2012 12 11]. Learning study ger kollektiv kunskap. [läst 2012 12 11]. magasinet/2011/05/11/learning-study-ger-kollektiv-kunskap. 120.Botkyrka kommun, . [läst 2012 12 14]. Tillgänglig på dagogik/sprakutvecklande/Sidor/default.aspx. 121.Hallinger P & Heck RH (2011) Exploring the journey of school improvement: classifying and analyzing patterns of change in school improvement processes and learning outcomes. School Effectiveness and School Improvement. 22(1): 1-27. 122.Fullan M (2012) What can learn from 's education success. 123.Ek E (2012) De granskade.