eunbil · H00N2B643A · 2013-01-01 00:00:00 — Postadress Telefon de Meeûs 30 56 11 B - 1000 Telegram: Telefax Telex: +32 2 289 56 00 C. 5654 M. Goffeng-Raakil 5658 A. Mankler 5893 K. 5681 Elektronisk kopia med bilagor: Jo: , CHEFER, HANDLÄGGARE Myndigheterna: SJV, SLV, HaV (Funegård, ) SB-EU (, Rudal, Rosenkranz, Wännerdahl) UD-IH, Fi/Ba (Bryman, Poushin) M (, , , Törnlund) Repr : DH, JO, GL, UF, MS, EDJ, KJ, MGR, CF, AM Rapport från möte i Jordbruks/fiskerådet Fiske: * TAC- och kvoter i : Rådet nådde politiska överenskommelser om de två förslagen (interna och externa) till TAC och kvoter i . Överenskommelsen innebar att gällande förvaltningsplaner följdes. För vissa bestånd kunde endast preliminära kvoter fastställas eftersom förhandlingarna mellan och inte kunde slutföras som brukligt . I syfte att minska utkasten av torsk åtar sig dessutom de berörda medlemsländerna att införa nationella planer för att minska bifångster och fiskeridödlighet för torsk. SE kunde ställa sig bakom överenskommelsen. * Förvaltningsplanen för torsk: Rådet antog (enhälligt) ett förslag om uppdelning av förordningen om ändring av förvaltningsplanen för torsk i . Innebörden av uppdelningen är att två artiklar (skördekontroll och effortnivå) antogs separat med artikel 43.3 (rådet beslutar ensamt) som rättslig grund, medan övriga delar kvarstår med artikel 43.2 (ordinarie beslutsförfarande) som rättslig grund. KOM kunde inte ställa sig bakom uppdelningen. SE kunde ställa sig bakom förslaget. * TAC- och kvoter i 2013: Rådet nådde en politisk överenskommelse om TAC och kvoter i . Uppgörelsen innebär rollover för båda de arter (piggvar och skarpsill) som täcks av förordningen. SE kunde ställa sig bakom överenskommelsen. Jordbruk: * Lägesrapport : ORDF betonade att rapporten presenterades i ORDF namn, och representerade inte ett framförhandlat kompromissdokument. kommenterade rapporten, varav flera påpekade att kommer påverka ambitionsnivån för reformen, varför en budgetuppgörelse måste avvaktas innan framsteg kan göras för CAP-reformen. Nästan samtliga MS berörde förgröning och intern omfördelning av direktstöd. Övriga frågor: * Återrapportering av slutsatser från HLG vin: KOM presenterade situationen på vinmarknaden och läget i sektorn efter vinreformen 2008. Därefter redogjorde man för arbetet i HLG, där en majoritet av MS uppgavs ha ställt sig bakom förslaget om införandet av ett nytt system. * Kopplat stöd: 8 SAPS-MS framförde vikten av det kopplade stödet, och att SAPS- och SPS-MS likabehandlas. * Produktionsavgifter för socker: DE framförde att rättslig grund för inkrävande av sockeravgifter nu saknas efter en dom från , varför ett nytt förslag från KOM för att hantera situationen efterfrågades. 8 MS gav förfrågan stöd. KOM menade att man förbereder en rättsakt där domstolens beslut ska tillämpas. * Utfasning av systemet med mjölkkvoter: KOM presenterade en analys av marknadssituationen för mjölksektorn samt en analys av hur utfasningen av kvoterna går. 6 MS ifrågasatte mjuklandningen, medan 6 andra MS framhöll de positiva effekterna av att ha kvoter på plats. * Konferens om förflyttning av exotiska djur: ORDF informerade om slutsatserna från konferensen. KOM betonade att det finns särskilda problem med handel med vilda djur som har att göra med olika sjukdomar, att arterna kan vara invasiva eller att de är utrotningshotade. I den kommande översynen av djurhälsolagen kommer bl.a. regler för invasiva främmande arter och klövdjur i djurparker att ingå. Den svenska delegationen leddes av landsbygdsminister . För rapporteringen svarar , , , , , och . 1) Godkännande av den preliminära dagordningen Förslaget till dagordning (17620/12 ) godkändes. 2) Godkännande av A-punktslistan (icke lagstiftande) Samtliga A-punkter godkändes förutom nr 13. A-punkt nr 14 i tillägg 1 till dok. 17631/12 godkändes. 3) Förslag till rådets förordning om fastställande av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i - Politisk överenskommelse - dok. 16889/12 och 17684/12 ORDF informerade om att förhandlingar ägt rum mellan ORDF, berörda MS (RO och BG) och KOM vilka har resulterat i att ORDF presenterat ett kompromissförslag innebärande en roll over av TAC för de två berörda bestånden (piggvar och skarpsill). Villkoret för roll over var att KOM och berörda MS åtog sig att fortsätta arbetet med att utveckla och förstärka kontrollen i enlighet med de deklarationer som bifogas överenskommelsen. BG och RO uttryckte stöd för kompromissen som man menade är riktig med bakgrund mot situationen i . BG och RO betonade vikten av regionalt samarbete med tredje land, i detta fall och , särskilt i ljuset av att de länderna står för merparten av fisket i . BG och RO framhöll att man redan gjort mycket för att stärka kontrollen i regionen men uttryckte även stöd för att vidta ytterligare bevarandeåtgärder och kontrollåtgärder, bland annat inköp av forskningsfartyg, i enlighet med kompromissen. FR, IT, MT och EL uttryckte sitt stöd för kompromissen och betonade vikten av regionalt samarbete i och generellt för att skapa lika spelregler mellan EU och tredje land. KOM betonade att även om EU står för en liten andel av fisket i så är det viktigt att EU:s fiskeripolitik i området syftar till att förvalta bestånden hållbart. KOM framhöll att bestånden i delas med tredje land och att det därför är viktigt med ett förbättrat samarbete med dessa länder gällande till exempel tekniska villkor. KOM menade att då den vetenskapliga rådgivningen visar att kvoten för piggvar måste sänkas då beståndet lider av överfiske och illegalt fiske är det viktigt att åtgärder vidtas för att komma till rätta med situationen. KOM betonade att BG och RO gjort mycket för att komma tillrätta med situationen och att KOM därför kan acceptera kompromissen där ytterligare åtgärder ska vidtas. KOM framhöll att en särskild arbetsgrupp för skapats inom ramen för AKFM och uttryckte förhoppningar om att regionalt samarbete för fiskerikontroll skulle kunna uppstå inom ramen för detta. ORDF sammanfattade att rådet nått en politisk överenskommelse om TAC- och kvoter för . 4) Förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1342/2008 av om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden - Politisk överenskommelse - dok. 13745/12 och 17340/1/12 + Add. ORDF redogjorde inledningsvis för förhandlingsläget. KOM har lagt ett förslag till förordning om ändring av torskplanen i grundat på artikel 43.2 . Under behandlingen i rådet har en stor grupp MS ansett att rådet självt ska besluta om de TAC-sättande mekanismerna i förvaltningsplanen då denna kompetens åligger rådet enligt 43.3 . Enligt 43.3 ska rådet besluta om fastställande av och fördelning av fiskemöjligheter, vilka de TAC-sättande mekanismerna i förslaget skulle kunna betraktas som. Mot denna bakgrund har ORDF presenterat ett förslag där man lyfter ut de artiklar som innehåller skördekontrollreglerna (artikel 9) och reglerna om frysning av effortnivån (artikel 12) och föreslagit att dessa antas som en separat förordning med artikel 43.3 som rättslig grund, medan övrig plan kvarstår med artikel 43.2 som rättslig grund. KOM kunde inte acceptera den av ORDF föreslagna uppdelningen varför enhällighet (och inte QMV) krävs om antagande ska kunna ske. KOM uppgav att de var bekymrade över de framtida relationerna med EP om rådet skulle ställa sig bakom ORDF förslag. BE, FR, IT, EE, IE, AT och ES uppgav att de kunde ställa sig bakom ORDF kompromissförslag. DK (med stöd av DE och UK) uppgav att de ansåg att den nuvarande planen inte fungerar tillfredställande och att det leder till stora mängder utkast av torsk. ansåg att när vetenskapliga rön visar att tillämpningen av bestämmelserna att uppnå målet med planen inte går att uppnå, bör rådet ha möjlighet till att besluta om en alternativ TAC. DK presenterade mot denna bakgrund förslag om att inkludera en ny paragraf 4 i artikel 9 när vetenskapliga rön visar att tillämpningen av bestämmelserna i artikel 8 ska punkt 1-4 inte lämpligt att uppnå målet med planen, får rådet oaktat de ovan nämnda bestämmelserna, besluta om en alternativ TAC. FR underströk vikten av en juridisk hållbar lösning samt vikten av att fortsätta att ha en bra dialog med EP. SE uppgav att SE inte hade några invändningar mot KOM:s förslag till rättslig grund. SE var dock bekymrad över det låsta läget mellan rådet och KOM när det gäller antagande av denna och andra förvaltningsplaner. Långsiktiga planer är ett av de viktigaste instrumenten inom den gemensamma fiskeripolitiken varför SE, i syfte att finna en väg framåt, avslutningsvis uppgav att SE inte motsätter sig ORDF förslag. NL uppgav sig i sak inte ha några problem med ORDF förslag till uppdelning, men att NL i och med att de inte hade någon minister på plats avsåg lägga ned sin röst vid antagandet. Även ES uppgav att de avsåg lägga ned sin röst. ORDF sammanfattade att rådet enhälligt ställt sig bakom att dela upp förslaget till ändring av torskplanen, och att rådet godkänt att delar av förslaget till plan lyfts ut och antas separat med artikel 43.3 som rättslig grund. Förslaget från DK inkluderades i den slutliga kompromissen. SE kunde ställa sig bakom förslaget. 5) Förslag till rådets förordning om fastställande för av fiskemöjligheter tillgängliga för när det gäller vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd som inte omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser - Politisk överenskommelse - dok. 15254/12 och 17166/12 + Cor. 1, Add. 1 och Add. Punkterna 5 och 6 rapporteras samlat under 6. 6) Förslag till rådets förordning om fastställande av fiskemöjligheter tillgängliga i EU-vatten och, för EU-fartygen, i vissa icke-EU-vatten när det gäller vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd som omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser - Politisk överenskommelse - dok. 16291/12 och 17166/12 + Cor. 1, Add. 1 och Add. Trots att samtliga MS var emot uppdelningen av TAC:er i två olika förordningar hade KOM presenterat två förslag till förordningar omfattande interna respektive externa TAC:er och kvoter . Rådet kunde efter långdragna förhandlingar enas om en politisk överenskommelse. För de TAC:er som omfattas av EU:s avtal med fastställdes preliminära TAC:er motsvarande av nivåer. För makrill fastställdes av EU:s TAC . EU och kommer att försöka slutföra förhandlingarna om 2013 års TAC:er . För majoriteten av de interna bestånd för vilka det finns vetenskaplig rådgivning fastställdes TAC-nivåer i linje med MSY 2015. För havskräfta i och fastställdes TAC i enlighet med MSY . För fyra bestånd, t.ex. för kummel i och , fastställdes TAC i enlighet med MSY vilket, enligt KOM, kunde motiveras av de höga utkastnivåer som kraftfullare minskningar skulle generera. För bestånd med knapphändig vetenskaplig data innebar beslutet en minskning för de som visar en nedåtgående trend och oförändrad TAC eller ökning för de bestånd som visar en positiv trend. För majoriteten av bestånd som helt saknar vetenskaplig data beslutades en oförändrad TAC i kombination med en deklaration om att frysa dessa nivåer . Beslutet innebar också att förvaltningsplanerna följdes. Till följd av den ändring som beslutades för torkåterhämtningsplanen för innebar beslutet att antalet dagar till havs blir oförändrade för torskfångande redskap . I tillägg till detta åtar sig på svenskt initiativ DE, DK, NL, UK och SE, genom en deklaration, att vidta åtgärder på nationell nivå för att minska bifångster och utkast av torsk. FR och BE kunde inte ställa sig bakom deklarationen. Övriga svenska prioriteringar som uppnåddes var en deklaration som innebär att och kan införa mer selektiva redskap i på nationell nivå utan att drabbas av effortbegränsningar. Detta är en tillfällig åtgärd som införs med stöd av art 8.4 i implementerings-förordningen för torskplanen i avvaktan på antagandet av EU:s förordning om tekniska regleringar och utkastförbud i som undantar från effortsystemet. SE fick också igenom krav på att fångster av knaggrocka ska förbjudas i och och att om den fångas ska den återutsättas levande. SE fick också igenom krav på att stryka en särskild begränsning av tunga i och . TAC för detta bestånd omfattar både , och Bälten. Eftersom SE inte har något fiske efter tunga i Bälten kunde begränsningen innebära att SE inte kunde utnyttja sin kvot full ut. För lodda fastställdes en fördelning mellan MS i enlighet med historiskt fiske som innebär en andel för SE som motsvarar . Den andel som fastställs för alla MS begränsades till . SE och DK fick också igenom flexibilitet mellan och för att fiska kummel. För tobis ströks fotnoten som angav att ska överföras till när TAC överstiger . När det gäller artiklarna beslutades att TAC:er för kortlivade arter (tobis, skarpsill och vitlinglyra) samt överföringar mellan MS och vissa regionala fiskeriorganisationer hädan efter ska fattas genom rådsbeslut. har dessa beslut kunnat fattats via genomförandeakter. En deklaration bilades dock som innebär att rådet och kommissionen åtar sig att snabbt genomföra dessa beslut. När det gäller pilotprojekten om fångstkvoter och fullt dokumenterat fiske för torsk innebär beslutet att ytterligare fiskemöjligheter kan överföras mellan fartyg som inte deltar i pilotprojektet till fartyg som deltar i dessa pilotprojekt. 7) Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken - Lägesrapport från ordförandeskapet - dok. 17592/12 + Cor. i) Förslag till och rådets förordning om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken ii) Förslag till och rådets förordning om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter iii) Förslag till och rådets förordning om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling iv) Förslag till och rådets förordning om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken - Presentation av ordförandeskapet ORDF framhöll att man arbetat intensivt med de olika elementen inom ramen för CAP-reform på basis av DK ORDF:s framsteg . ORDF tackade rådssekretariatet, delegationerna och KOM för deras konstruktiva bidrag i arbetet. Man betonade att de väsentliga delarna som förhandlats fram är de som finns i lägesrapporten, bl.a. unga och små brukare, intern utjämning och förgröning inom ramen för direktstöd, riskhantering och LFA inom ramen för landsbygdsutveckling samt marknadsåtgärder och producentorganisationer (PO) inom ramen för sCMO. ORDF ville inte gå in på detalj i lägesrapporten men ville kommentera ett par frågor. Först och främst gällande förgröningen framhöll man att efter uttömmande politisk och teknisk diskussion på olika nivåer kan man nu skönja grunddragen av den slutgiltiga utformningen av artiklarna men att mer diskussion kommer att krävas . För det andra menade ORDF att mycket fokus kommer att behöva ligga på sanktioner. ORDF framhöll att budgetförhandlingarna legat till grund för att en politisk överenskommelse inte varit möjlig efter höstens arbete trots ORDF:s höga ambitioner, men önskade IE lycka till i uppgiften att samla MS inför en slutgiltig överenskommelse . Man bjöd nu in MS att kommentera på lägesrapporten, dock framhölls att denna inte kommer att revideras ytterligare. KOM (Ciolos) menade att ORDF hade åstadkommit mycket under sitt ordförandeskap med tanke på omständigheterna gällande budget osv. och framhöll att IE i lägesrapporten har en bra grund för det kommande arbetet. KOM påpekade att EP kommer att försöka hålla sig inom tidsramen och att även Rådet därmed måste arbeta effektivt för att kunna bli klara . Gällande direktstöden menade KOM att man gjort framsteg gällande unga men påpekade att man är emot frivillighet, detsamma för småbrukarstödet. Gällande nationella reserven menade man att arbete kvarstår. Vidare angående SAPS-ländernas önskan om att fortsätta med SAPS-systemet var KOM strikt emot detta och tryckte på att stödsystemet endast varit en övergångslösning. KOM betonade vikten av att komma ihåg de övergripande målen med CAP-reformen, dvs. utjämning och påpekade att ytterligare flexibilitet för MS att differentiera stöd, ge statsstöd etc. istället skulle öka skillnaderna inom MS. Däremot framhöll man att man var öppen för att diskutera regionalisering, LFA, reduktionskoefficient för områden med mycket , kopplat stöd etc. men att man inte får frångå den grundläggande principen om intern utjämning. Angående förgröningen tryckte KOM på vikten av att utforma detta på så sätt att det blir praktiskt genomförbart och inte snedvrider konkurrensen, och framhöll att mycket arbete återstår. När det gäller sCMO påpekade KOM att man inom ramen för exceptionella åtgärder måste lämna tillräckligt utrymme för KOM att agera snabbt och effektivt i en krissituation. Här påpekades även att målet att en definition av kris är problematiskt eftersom att en kris ofta är oförutsägbar. Vidare gällande PO var KOM starkt negativ till att behålla status quo utan tryckte på obligatoriskt erkännande i alla MS. Inom landsbygdsutveckling menade KOM att lägesrapporten väl återspeglar de framsteg som gjorts. Gällande tematiska underprogram var man rädd för att få för många. Vidare gällande övergångsperiod för investeringar hävdade man att principen är oriktig även om det nu endast gäller unga brukare. Inom bevattning var man nöjd med de framsteg som gjorts. Gällande skogsbruk var KOM positiv till att enligt ORDF förslag fokusera på förvaltaren och inte ägaren av skogen. Vidare gällande den horisontella förordningen påpekade KOM att man måste förenkla administrativa sanktioner. När det gäller minskning av fältkontroller varnade KOM för att felfrekvenserna i så fall måste fås under kontroll. Ciolos hade diskuterat den höga felfrekvensen i CAP-utbetalningar, framförallt under pelare II, i EP och påpekade att man måste hitta lösningar för detta. KOM påpekade vidare att dubbelfinansiering inte kan accepteras och att frågan om base-line därmed måste diskuteras. Gällande publicering av stödmottagare framhölls att detta är av yttersta vikt för att skapa förtroende från medborgarna samt att det garanterar en bättre kontroll av förvaltningen av de gemensamma medlen. ville KOM absolut ha obligatoriskt i alla MS. När det gäller förgröningssanktioner och kontroller varnade KOM för att inte skapa ett allt för tungrott system. När det gäller LPIS hade man tagit fram ett arbetsdokument i enlighet med MS begäran som man menade skulle kunna utgöra grunden för de fortsatta diskussionerna. IE framhöll att de kommer att göra sitt bästa för att få till stånd en överenskommelse inom tidsramen men påpekade att detta kommer att kräva politisk vilja och kompromissanda från MS sida. Man stödde ORDF:s rapport i stort som man menade återspeglade det arbete som utförts . Generella kommentarer kommenterade på ORDF lägesrapport men tog även upp generella kommentarer på frågor man ser som utomstående eller vill lägga fokus på i det kommande arbetet. I stort sett alla MS uttryckte sig i positiva ordalag om ORDF:s lägesrapport och ansåg att rapporten i stort återspeglar de framsteg som gjorts , även om i princip alla hade diverse kommentarer på rapporten. Många (DE, LT, LU, SI, EL, EE, ES, FR) påpekade att man måste vänta på MFF:en innan några beslut kan fattas. (BE, UK, HU, DK) tryckte på vikten av titta på övergångslösningar med tanke på tidsplanen. UK tryckte på vikten av förenkling som övergripande mål. FR uttryckte kritik mot de budgetförslag som diskuterats eftersom man konsekvent skurit ner mer eller mindre på CAP-anslagen och menade att med mindre medel kommer man inte att kunna bemöta de utmaningar som jordbruket står inför. ES ville ta upp frågan om socialt stöd till brukare i branscher med svårigheter. Direktstödsförordningen En stor majoritet (IT, LT, BE, PT, AT, FR, SK, LV, HU, ES, NL, EE, DK) kommenterade intern utjämning där många inte var helt överens med ORDF angående vart man befinner sig i diskussionerna. Många (bl.a. IT, BE, AT, NL) menade att utjämningen måste ske mer gradvis för att inte skapa för stora chocker för brukare i anpassningen till lägre stödnivå. DK motsatte sig formuleringen brett stöd i punkt 16 i rapporten. AT och SI ville kunna differentiera mellan intensiv och icke-intensiv mark. En grupp MS (LT, CZ, HU, PL, LV) tryckte på samspelet mellan intern och extern utjämning och vikten av likabehandling mellan SAPS- och SPS-länder. CZ föreslog att meningen om kopplade stöd i punkt 15 i rapporten bör stå separat. EE argumenterade för ett bevarande av SAPS-systemet som man menade var både enkelt att administrera och rättvist. Gällande förgröning uttryckte många (DE, SE, UK, FR, CZ, FI, SI, MT, SK, HU, LV) stöd för de framsteg som gjorts i frågan. DE framhöll att utformningen av ekvivalens nu ger MS den flexibilitet som man behöver. UK tryckte på vikten av denna flexibilitet samt möjlighet att genomföra åtgärderna på regional nivå. BE varnade för att förgröningen inte får bli för kostsam. CZ påminde om att man vill ha frivillig förgröning, HU och RO menade att är för mycket. En grupp MS (SE, SI, FI) påpekade att lösning måste hittas för områden med mycket skog eller . FI påminde om att tre grödor är för mycket begärt i norra pga. den korta växtperioden. AT framhöll att ekologiska fokusområden (EFA) är för högt och hade förslag på grödor eller markslag som bör ingå i EFA-definitionen. DE påminde om att man vill ha frivilligt stöd till unga brukare. HU ville istället ha obligatoriskt stöd för alla unga brukare och inte endast nyetablerade. Landsbygdsutveckling Generellt ville PL förenkla LBU-förordningen, bl.a. LFA-stödet och miljöåtgärderna. PL påpekade att många MS är negativa till KOM:s förslag om LFA vilket inte återspeglas i rapporten. DE och AT var inte heller nöjda med LFA-förslaget utan föredrog istället indexsystemet. MT framhöll att frågan om LFA är mycket politiskt viktig. LV framhöll det förslag man presenterat om LFA. påminde en del MS (PT, AT, RO) om att man inte vill inkludera förgröningsåtgärderna i base-line, AT påpekade att detta skulle missgynna de brukare som genomför miljöåtgärder. BG stödde ORDF förslag gällande bevattningen. BG och PT ville utvidga möjligheten för statligt ägda skogar att motta stöd, särskilt då de är oberoende av den nationella budgeten. FR, EL och CZ ville diskutera medfinansieringen. DK stödde KOM gällande principen mot stöd för investeringar för anpassningar till gällande lagstiftning. Horisontella förordningen Gällande publicering av stödmottagare framhöll DE att man väntar på rättstjänstens uttalande och KOM:s förslag. SE påpekade att man måste fokusera övergripande på förenkling inom förordningen, BE, FI, LV, UK och DK stödde detta. PT ville begränsa förgröningssanktionerna till att endast gälla förgröningspremien. LV ville inte att sanktioner generellt ska få överstiga av stödet. Gällande GAEC 7 framhöll FI att man måste hitta en bättre lösning. sCMO IT framhöll att man inte tillräckligt diskuterat obligatorisk ursprungsmärkning, vilket IT uttryckte starkt stöd för. I ljuset av ökade importer från t.ex. menade IT att ursprungsmärkning är vitalt, och ligger båda i konsumenternas och producenternas intresse. PT, MT och EL stödde detta. DE, NL, UK, SE och DK påminde om att man måste gå mot mer marknadsinriktning och var därmed negativa till många MS begäran om mer intervention, marknadsreglering etc. NL tryckte på vikten av att MS själva får bedöma omfattningen av PO. SE menade att man kommit längre än vad lägesrapporten antyder bl.a. i frågan om handelsnormer där en majoritet stödjer status quo. DK tryckte på att mjölkkvoterna inte får tas upp till diskussion igen då beslut om detta redan är fattat. LV påpekade att gapet mellan EU- och världspriset på socker ökar och att det därför är av största vikt att avveckla sockerregimen. framhöll många MS (BE, PL, SK, ES, EL, PT) vikten av ett ordentligt säkerhetsnät för att bemöta volatilitet och ökande produktionskostnader.