rir · H1B514 · 2013-11-18 00:00:00 — Den aktiva förvaltningen är ett komplement som har haft begränsad nytta för spararna anser att Sjunde AP-fondens aktiva förvaltning med kapitallösa mandat har haft begränsad nytta för spararna som riskerna och förvaltningskostnaden varit högre än för den passiva förvaltningen. Sjunde AP- fondens förvaltning av förvalsalternativet bygger på teorin om att kombinera en marknadsportfölj och en riskfri tillgång för att därmed kunna uppnå en så hög förväntad avkastning som möjligt givet den totala risken. Den aktiva förvaltningen innebär att fonden väljer att avvika från marknadsportföljen genom kortsiktiga aktiva mandat. Som nämnts tidigare förvaltas pensionskapitalet i den passiva förvaltningen, förutom de onoterade innehaven vilka utgör ett par procent av kapitalet. Förvaltningen av pensionskapitalet kompletteras med aktiv förvaltning genom kapitallösa mandat, vilket förenklat kan beskrivas som handel utan krav på någon kapitalinsats. Detta beskrivs närmare i avsnitt 3.5. Då inget kapital är tilldelat de aktiva mandaten är det spararnas pensionskapital som ska täcka eventuella förluster. Målet är att fonden ska skapa avkastning genom att spekulera i marknadsrörelser, utnyttja riskpremier och enligt fonden onormala prissättningar. anser att det är svårt att utläsa omfattningen av den aktiva förvaltningen. Omfattningen kan mätas utifrån storleken på investeringsvolymen eller storleken på den maximala förlustrisken. regeringen och Sjunde AP-fonden har bedömt att den aktiva förvaltningen är begränsad. utgår från att investeringsvolymen, det vill säga SJUNDE AP-FONDEN – SVARAR FÖRVALTNINGEN AV PREMIEPENSIONEN MOT SPARARNAS KRAV? storleken på de aktiva mandaten, kan motsvara så mycket som av aktiefondens värde. /2013 motsvarade det . Investeringsvolymen är omfattande och granskningen visar att det inte finns någon avtalad absolut gräns för hur stor den maximala förlustrisken kan vara. Om den av fonden fastställda maximala förlustrisken skulle överskridas är det pensionskapitalet som ska täcka förlusten. delar därför inte bedömningen att omfattningen kan ses som begränsad. bedömer att resultatet har varit begränsat när det ställs i relation till investeringsvolymen, riskerna och det totala resultatet. för den aktiva förvaltningen var –2012 i genomsnitt . Fondens totala nettoresultat uppgick till i genomsnitt . Den aktiva förvaltningens bidrag till det totala resultatet är alltså litet. Resultatet blir ännu lägre om hänsyn tas till resultatet av det aktiva mandatet att variera hävstången, som –2012 var minus före kostnader. Enligt visar situationen när Sjunde AP-fonden använde sitt aktiva mandat för att öka hävstången, från normalläget , på riskerna med att hantera aktiva mandat. anser att aktiefondens totala riskexponering i form av derivat inte heller tydligt har framgått i förvaltningsberättelsen för aktiefonden. Detta beror på att fonden valt att inte särredovisa derivatdelen i de notes som fonden investerade i . Användningen av derivat får högst motsvara av aktiefondens värde. De aktiva mandaten tillsammans med hävstången kan uppgå till av aktiefondens värde. anser att en hög derivatexponering ställer krav på fondens beredskap att sänka exponeringen för det fall att marginalen minskar och risken att slå i taket ökar. Sammantaget är bedömning att den aktiva förvaltningen har haft begränsad nytta för spararna. Sjunde AP-fonden har inte tydligt redovisat den aktiva förvaltningens inverkan på avkastningsresultatet. Både den redovisning som begärt in och regeringens utvärderingar visar att resultatet av den aktiva förvaltningen är otillfredsställande i förhållande till den höga risken. Den aktiva förvaltningens bidrag till totalavkastningen är litet och svarar inte mot fondens interna mål. konstaterar också att Sjunde AP-fondens strategi med aktiva mandat står i kontrast till att fonden är en förespråkare av passiv global indexförvaltning då det är svårt att slå index. anser att Sjunde AP-fondens svårigheter att nå sina avkastningsmål inom den aktiva förvaltningen stöder uppfattningen att det är svårt att slå index . ifrågasätter därför värdet av den GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER Vid bedömningen utgår från att spararnas pensionskapital är omhändertaget i den passiva förvaltningen. Pensionärer har kortare placeringshorisont och har svårare att klara variationer i avkastning anser att Sjunde AP-fondens förvaltning av förvalsalternativet inte helt svarar mot pensionärernas behov då de har en kortare placeringshorisont. Som nämns i avsnitt 3.6 är de framtida pensionärerna i högre grad beroende av hur premiepensionen utvecklas och de kan därför ha en lägre tolerans för att avkastningen varierar mellan olika år. För pensionärer är det rimligt att anta att det är viktigt att ha en avkastning som minst är i nivå med uppräkningen av inkomstpensionen. Aktieexponeringen för pensionärer är som lägst och valutarisken i aktiefonden är hög. Om avkastningen i räntefonden är låg kommer utbetalningarnas storlek att vara beroende av nettoavkastningen i svenska kronor från aktiefonden. De senaste årens svaga aktieutveckling utomlands har sammanfallit med att den svenska kronan stärkts mot de stora valutorna. Det har haft negativ påverkan på nettoavkastningen i svenska kronor. Enligt Sjunde AP-fonden har nyttan av den nuvarande placeringsinriktningen varit större för majoriteten av spararna jämfört med de problem som svängningar i avkastning kan ha haft för nuvarande pensionärer som har en liten del premiepension. Sammanfattningsvis anser att denna problemställning kan belysas bättre av Sjunde AP-fonden och ser det som positivt att fonden gör en översyn av nuvarande generationsfondnyckel. konstaterar också att det finns alternativ till förvalsalternativet för de pensionärer som vill skydda sig mot för stora svängningar och risken att pensionsutbetalningarna sjunker under en viss nivå. Beslutet att flytta kapitalet från förvalsalternativet kan dock ses som riskfyllt, då allt kapital måste flyttas , eftersom pensionens storlek kan påverkas om flytten görs . 6.1.2Sjunde AP-fondens interna styrning och kontroll har haft allvarliga brister Styrelsen har stor frihet att utforma den interna styrningen och kontrollen då de yttre kraven i form av reglering är svaga. Styrelsen har tidigare valt att frångå den standard inom styrning och kontroll som krävs av de privata fondbolagen Det har lett till de brister som har iakttagit och som styrelsen har arbetat med att åtgärda. SJUNDE AP-FONDEN – SVARAR FÖRVALTNINGEN AV PREMIEPENSIONEN MOT SPARARNAS KRAV? Brister i både utformning och genomförande Som redovisas i kapitel 4 har sett brister i hur den interna styrningen och kontrollen har utformats, bland annat när det gäller styrdokument och rapporteringsrutiner. konstaterar att externrevisorerna har rekommenderat Sjunde AP-fonden att utveckla utformningen av den interna styrningen och kontrollen. som kontrollfunktioner saknades har styrelsen huvudsakligen fått förlita sig på analys och rapportering från chefer och riskägare i verksamheten. Det har därmed saknats övergripande och självständiga riskanalyser, vilket kan ha påverkat styrelsens bild av verksamheten. har sett brister i Sjunde AP-fondens riskhanteringsarbete. har Sjunde AP-fonden inte haft en tillfredsställande övervakning och kontroll av risker då rutiner och resurser inte har varit tillräckliga. Dessa brister har bland annat lett till limitöverträdelser och att Sjunde AP-fonden fått betala en straffavgift till . En annan förklaring till bristerna är enligt att utvecklingen av den interna kontrollen tidigare hade låg prioritet hos styrelse och ledning och att Sjunde AP-fondens kontrollstrukturer därför inte var tillräckliga. Fram till angav Sjunde AP-fonden både kostnads- och verksamhetsskäl som motiv till varför de inte följde de regler om intern kontroll som gäller för de privata fondbolagen. Ledningen har utgått från att de anställda kan verksamheten och följer lagar och interna riktlinjer. Det har inneburit att formella krav på ansvar hos riskägare, dokumentation, rapportering och interna kontrollprocesser inte har prioriterats. bedömer att riskkulturen hos Sjunde AP-fonden tidigare varit informell. sammantagna bedömning är att Sjunde AP-fonden fram till har haft allvarliga brister i både utformning av den interna styrningen och kontrollen och i genomförandet av kontrollverksamheten. prioriterade styrelse och ledning inte detta område trots att det förvaltade kapitalet växte och förändringar i placeringsstrategin medförde ökade risker. Ledningens agerande följer av styrelsens tidigare passivitet och brist på uppföljning och utvärdering av den interna styrningen och kontrollen. Styrelsen har vidtagit viktiga åtgärder anser att styrelsen under slutet av granskningsperioden, , har vidtagit viktiga åtgärder för att förbättra den interna styrningen och kontrollen. Styrelsen ändrade strategi 2011 och ska Sjunde AP-fonden enligt styrdokument följa samma regler om intern styrning och kontroll som privata fondbolag. Som framgår i avsnitt 3.2 har en riskansvarig anställts och en regelefterlevnadsfunktion och internrevision införts . De resurser som Sjunde AP-fonden har avsatt till dessa kontrollfunktioner uppgår till mindre än två heltidstjänster. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER är det tveksamt om resurstilldelningen är tillräcklig, särskilt i nuvarande skede när en ny struktur för intern styrning och kontroll både ska utvecklas, implementeras och utvärderas. anser att Sjunde AP- fondens intäkter, som ökat kraftigt i takt med att det förvaltade kapitalet ökat, ger utrymme för den resurstilldelning som styrelsen anser nödvändig. Även om Sjunde AP-fonden tillsätter tillräckliga resurser för kontrollfunktionerna anser att det kan vara svårt att säkerställa oberoendet hos kontrollfunktioner som verkar i en liten krets av kollegor. har noterat att andra större finansiella aktörer har valt att organisera gemensamma kontrollfunktioner, till exempel inom en företagsgrupp som omfattar flera olika typer av finansiella verksamheter. Kontrollfunktionerna arbetar då lokalt i den organisation som de ansvarar för, men har sin formella hemvist utanför organisationen, vilket stärker bedömer att detta kan vara en lösning som minskar nyckelpersonsberoendet som kompetens och framförallt oberoende kan säkerställas. har också noterat att AP-fonderna har möjlighet att samarbeta inom det administrativa området. är kritisk till att styrelsen inte har genomfört någon utvärdering av hur ledningen säkerställt den interna styrningen och kontrollen före ser positivt på att styrelsen har planerat att bland annat följa upp om resurserna och graden av oberoende hos kontrollfunktionerna är tillräckliga. anser att styrelsens grad av operativt arbete i dessa frågor visar att ledningen har haft svårt att driva utvecklingsarbetet inom området. Det är tydligt om man jämför med den drivande roll som ledningen haft rörande förändringar i placeringsinriktningen. Det är bedömning att en av styrelsens viktigaste uppgifter är att säkerställa att vd och ledning tar sitt ansvar för att säkerställa en ändamålsenlig organisation. Sammantaget ser positivt på att styrelsen fastställt att fonden ska följa samma regler som de privata fondbolagen och att fonden vidtagit åtgärder för att förbättra riskhanteringen. Avsaknad av reglering och tillsyn innebär att fonden inte har yttre krav på intern styrning och kontroll anser att en bidragande förklaring till Sjunde AP-fondens brister i intern styrning och kontroll är att Sjunde AP-fonden inte omfattas av tillsyn på området och att reglering saknas. Både andra myndigheter och de privata fondbolagen i premiepensionssystemet omfattas av striktare krav. Det har också skett en skärpning av regleringen för dessa aktörer , medan kraven på Sjunde AP-fonden har varit oförändrade. SJUNDE AP-FONDEN – SVARAR FÖRVALTNINGEN AV PREMIEPENSIONEN MOT SPARARNAS KRAV? ser inte några hinder för att Sjunde AP-fonden omfattas av samma krav för intern styrning och kontroll som gäller för myndigheter alternativt för de privata fondbolagen i premiepensionssystemet. Sådana krav hindrar inte att pensionsmedlen förvaltas med hänsyn till pensionsspararnas intresse. Införlivas kraven om intern styrning och kontroll i lagen som reglerar AP-fonderna skulle extern uppföljning vara regeringens ansvar om inte lagen definierar hur tillsyn ska bedrivas. Skulle istället samma regler som för de privata fondbolagen tillämpas skulle bli ansvarig för tillsynen av Sjunde AP-fonden även i denna del. Sammanfattningsvis anser att det ur premiepensionsspararnas perspektiv inte är rimligt att förvalsalternativet har sämre skyddsregler jämfört med övriga premiepensionsförvaltare. Det har skett en regelutveckling inom området för andra myndigheter och fondbolag samt en utveckling på finansmarknaden som visat på behovet av att reglera finansiell verksamhet. Enligt har det därmed funnits goda skäl för en översyn av regleringen inom området även för Sjunde AP-fonden. kan dock konstatera att regeringen ännu inte lämnat förslag till skärpt lagstiftning för Sjunde AP-fonden inom detta område. Regeringen har inte fokuserat på fondens interna styrning och kontroll i sin utvärdering granskning har som framgår i kapitel 5 visat att Sjunde AP- fondens interna styrning och kontroll är ett område som endast tagits upp sporadiskt och till viss del i regeringens utvärdering till . Någon bredare och mer fördjupad information har regeringen inte lämnat i utvärderingen. Det är enligt relevant att analysera om det funnits brister i den interna styrningen och kontrollen som kan ha påverkat förvaltningsresultatet. Detta då sådana brister kan leda till att resultatet försämras vilket påverkar storleken på premiepensionen. Sjunde AP-fonden har vuxit kraftigt i omfattning och verksamheten har blivit mer komplex jämfört med vid starttidpunkten. menar att om regeringen gjort en uppföljning av intern styrning och kontroll inför omläggningen av Sjunde AP-fonden så är det sannolikt att Sjunde AP-fonden skulle haft större fokus på att anpassa riskhanteringen till de nya riskerna i förvaltningen. Så länge striktare reglering och någon form av extern tillsyn av intern styrning och kontroll saknas bedömer att det är regeringen som har ansvar för att ge en mer heltäckande bild av den interna styrningen och kontrollen hos Sjunde AP-fonden. anser att externrevisorernas uttalande om intern styrning och kontroll inte kan ersätta interna utvärderingar av Sjunde GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER AP-fonden eller sådana granskningar som genomförs av en myndighet med sanktionsmöjligheter. Som nämnts tidigare omfattar inte tillsyn intern styrning och kontroll i Sjunde AP-fondens fall. För att ska få en rättvisande bild av hur effektiviteten i Sjunde AP- fondens förvaltning fungerar anser att regeringen behöver belysa området intern styrning och kontroll på ett övergripande plan och inte bara i form av särskild uppföljning av specifika områden. Med anledning av iakttagelser och slutsatser lämnar Utred och lämna förslag om reglering för intern styrning och kontroll Regeringen bör utreda och lämna förslag om reglering för intern styrning och kontroll för Sjunde AP-fonden. I ett sådant förslag bör regeringen förtydliga vem som ska ha ansvar för granskning/tillsyn av den interna styrningen och kontrollen hos Sjunde AP-fonden. Uppmärksamma intern styrning och kontroll i utvärderingen I avsaknad av reglering och tillsyn av Sjunde AP-fonden bör regeringen på ett övergripande plan uppmärksamma intern styrning och kontroll i sin utvärdering av Sjunde AP-fonden. Säkerställ den fortsatta utvecklingen av fondens interna styrning och kontroll Sjunde AP-fondens interna styrning och kontroll bör minst motsvara de krav som privata fondbolag omfattas av. Styrelsen bör fortsätta arbetet med att säkerställa att Sjunde AP-fondens arbete med att förbättra och implementera den interna styrningen och kontrollen har hög prioritet. Stärk oberoendet för kontrollfunktionerna Styrelsen bör stärka oberoendet för kontrollfunktionerna, till exempel genom att överväga möjligheten att samverka med övriga AP-fonder eller andra myndigheter med finansiell verksamhet kring att inrätta gemensamma kontrollfunktioner. En sådan samverkan kan även ge andra positiva effekter som delade kostnader, stärkt tillgång till kompetens och minskat nyckelpersonsberoende. SJUNDE AP-FONDEN – SVARAR FÖRVALTNINGEN AV PREMIEPENSIONEN MOT SPARARNAS KRAV? Komplettera målformuleringen för förvalsalternativet Styrelsen bör komplettera förvalsalternativets mål med ett jämförelsemått, till exempel uppräkning av inkomstpensionen, som tydligare mäter Sjunde AP-fondens förvaltningsprestation och sätter avkastningsresultatet i relation Styrelsen bör även tidsätta målet så att intentioner följs. Detta för att även underlätta en utvärdering för styrelse och regering av Sjunde AP-fondens förvaltningsprestation och förvalsalternativets avkastningsresultat. Utveckla utvärderingen av den passiva indexförvaltningen och hävstången Styrelsen bör med jämna mellanrum utvärdera sina strategiska beslut, till exempel val av jämförelseindex, för att utveckla Sjunde AP-fondens långsiktiga strategi om passiv indexförvaltning. Styrelsen bör se till att Sjunde AP-fonden tydligt redovisar resultatutvecklingen för indexförvaltningen och hävstången så att resultaten går att följa år i förvaltningsberättelsen och kan ligga till grund för en framtida strategisk utvärdering av förvalsalternativet. Överväg att avveckla den aktiva förvaltningen Styrelsen bör pröva frågan om avveckling av den aktiva förvaltningen. Resultatet har varit lågt i relation till risknivån och fonden har haft svårigheter att nå sina interna avkastningsmål. Dessutom är spararnas pensionskapital omhändertaget i den passiva förvaltningen. Om avvecklingen sker successivt bör redovisningen förbättras så att resultatutvecklingen kan följas år . Utred förvalsalternativet närmare ur ett pensionärsperspektiv Styrelsen bör utreda vilken betydelse variationer i avkastning har för framtida pensionärer och ta ställning till om det finns behov av att anpassa förvalsalternativet. Styrelsen bör även ta ställning till om informationen till blivande pensionärer, som har förvalsalternativet, behöver anpassas så att de uppmärksammas på risken för varierande utbetalningar. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER föreskrifter om investeringsfonder (FFFS 2004:2) föreskrifter om investeringsfonder (FFFS 2008:11) föreskrifter om värdepappersfonder (FFFS 2013:9) Föreskrifter om ändring i föreskrifter (FFFS 2008:11) om investeringsfonder (FFFS 2011:42) Förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag Förordning (2007:603) om intern styrning och kontroll Internrevisionsförordningen (2006:1228) Lag (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) Lag (2004:46) om värdepappersfonder Myndighetsförordningen (2007:515) Socialförsäkringsbalk (2010:110) 1997/98:SfU13 Det nya pensionssystemet 1999/2000:FiU19 av Allmänna pensionsfonden 1999/2000:SfU6 Statlig förvaltning av premiepensionsmedel 2009/10 FiU6 AP-fondernas verksamhet 2009/10:SfU9 Ändringar i premiepensionssystemet 2010/11:FiU6 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2009 Ds 2013:35 Vägval för premiepensionen 1997/98:151 Inkomstgrundad ålderspension, m.m. 1999/2000:12 Statlig förvaltning av premiepensionsmedel, m.m. SJUNDE AP-FONDEN – SVARAR FÖRVALTNINGEN AV PREMIEPENSIONEN MOT SPARARNAS KRAV? 1999/2000:46 AP-fonden i det reformerade pensionssystemet 2009/10:44 Ändringar i premiepensionssystemet 1997/98:315 Riksdagsskrivelse 1999/2000:181 Riksdagsskrivelse 1999/2000:99 Riksdagsskrivelse 2009/10:112 Riksdagsskrivelse 2009/10:113 Riksdagsskrivelse 2000/01:131 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2001/02:180 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2002/03:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2002 2003/04:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2003 2004/05:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2004 2005/06:210 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2001–2005 2006/07:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2002–2006 2007/08:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2008/09:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2009/10:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2010/11:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2011/12:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2012/13:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet SOU 2005:87 Svårnavigerat? Premiepensionssparande på rätt kurs, Slutbetänkande från SOU 2012:53 AP-fonderna i pensionssystemet – effektivare förvaltning av pensionsreserven, GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER AP7 (2001), Intern kontroll och granskningsfunktionen AP7 (2002), Finansiell riskhanteringsplan AP7 (2005), Riktlinjer för intern kontroll AP7 (2005, 2009, 2010, 2011), Placeringspolicy och riskhanteringsplan AP7 (2008–2012), IT-policy AP7 (2009), Nytt förvaltningsuppdrag för AP7 – ny strategisk portfölj och generationsportfölj för förvalsalternativet, bilaga till styrelseprotokoll nr 78 AP7 (2009–2011), Riktlinjer för regelefterlevnad, riskhantering och internrevision AP7 (2010), Fondbestämmelser för AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond AP7 (2012), Arbetsordning för styrelsen AP7 (2012), Instruktion för vd AP7 (2012), Internrevisionens granskningsrapport AP7 (2012), Placeringspolicy 2013 AP7 (2012), Riktlinjer för internrevision AP7 (2012), Riktlinjer för redovisning och värdering av finansiella instrument AP7 (2012), Riktlinjer för regelefterlevnad AP7 (2012), Riktlinjer för utlagd verksamhet (outsourcing) AP7 (2012), Riskhanteringsplan AP7 (), Presentation för AP7 (2013) Funktion för regelefterlevnad – Årsrapport och granskningsplan 2013. AP7 (2013) Riskrapport AP7, Externrevisorernas granskningsrapporter, för 2003-2012 AP7, protokoll, tolv stycken –AP7, Styrelseprotokoll med bilagor, nr 16–102 AP7, Årsredovisningar –2012 (), Regeringens möjligheter att utvärdera Sjunde AP- fonden, Promemoria SJUNDE AP-FONDEN – SVARAR FÖRVALTNINGEN AV PREMIEPENSIONEN MOT SPARARNAS KRAV? , Uppdrag i , brev till ny styrelseledamot (/2925) , Upphandling av konsulttjänster för utvärdering av AP-fondernas verksamhet, förfrågningsunderlag. (Fi2012/4149) (2012), Särskild avgift enligt lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument, beslut (FI dnr 12-2289) (2012), Den traditionella försäkringen inom premiepensionssystemet, rapport nr 11 (2012), Inkomstfördelningen bland pensionärer, rapport /5 ISF (2012), Utvärdering av 7:e AP-fondens förvaltning av Premiespar- och Premievalsfonden, arbetsrapport 2012:4. (2012), Premiepensionen – Pensionsspararna och pensionärerna 2011 (2013), Det allmänna pensionssystemets värdeutveckling (2013), Information om inriktning och risknivå i AP7, regleringsbrevsuppdrag (2013), – Pensionssystemets årsredovisning 2012 (2013), Årsredovisning 2012 (2009), Analytiskt testamente 11½ år med premiepensionssystemet och PPM Är PPM flipp eller flopp? (2012), Pressmeddelande från AP7 GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER AP7, urval av kapitalförvaltningsavtal samt information om fondens riskbegränsningssystem, inhämtat av AP7, skriftlig uppgift AP7, skriftlig uppgift AP7, skriftlig uppgift AP7, skriftlig uppgift AP7, skriftlig uppgift AP7, skriftlig uppgift Agenta (2012), Utvärdering – Sjunde AP-fonden. (2013), Årsrapport IIA (2013), in , Position Paper /IOPS (2011), Good Practices for MSCI (2012), Allocation – Analysis of Issues Related to Geographic Allocation of Equities, Prepared for NBIM (2013), Statens pensjonsfond utland årsrapport SJUNDE AP-FONDEN – SVARAR FÖRVALTNINGEN AV PREMIEPENSIONEN MOT SPARARNAS KRAV? GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER Bilaga 1 Internationell utblick I denna bilaga berörs först internationella regelverk som rör styrning av pensionsfonder. Därefter följer en kort redogörelse av två exempel på pensionsförvaltning som utförs i statlig regi. redogör här för vilken styrning och reglering som omfattar den norska Pensionsfonden och danska ATP. har även översiktligt studerat Pension Plan (CPP) och The i . Dessa redovisas dock inte närmare i denna bilaga.