rir · H1B522 · 2013-12-17 00:00:00 — I den hemliga bilagan till rapporten framgår vilken samlad värdering Försvarsmakten gör av sin förmåga till internationella insatser. FÖRSVARSMAKTENS FÖRMÅGA TILL UTHÅLLIGA INSATSER Utöver i årsredovisningen redovisar Försvarsmakten även uppgifter om förmåga i budgetunderlaget, Försvarsmaktens utvecklingsplaner, i ÖBs strategiska inriktning och i redovisningar av särskilda uppdrag.25 I de följande avsnitten redogör vi för vad Försvarsmakten har redovisat om uppfyllnad av mål och krav i den ordning dessa beskrivits i avsnittet 1.4 Bedömningsgrunder. När det inte finns en värdering angiven redovisar vi vad som kan vara en indikation på hur väl Försvarsmakten uppfyller respektive mål och krav. 3.1Kravet på att kunna ha cirka 2 000 personer ute i insats 3.1.1Faktiskt insatta personer i insatser har Försvarsmakten genomfört långvariga insatser med trupp i (ISAF) och i Kosovo (KFOR) samt kortare insatser i () samt i och . Cirka 1 000 personer har deltagit i Försvarsmaktens insatser. 3.1.2Planerat antal personer i internationella insatser 2013–2023 I Försvarsmaktens utvecklingsplan (FMUP) 2011 låg planeringen på cirka 1 300 insatta utomlands och 1 600 . I FMUP 12 höjs siffrorna till 1 700 insatta utomlands och 2 000 . I FMUP 13 sänks nivån till cirka hälften eller mindre. I FMUP 14 justeras siffrorna ytterligare26. Planerat antal insatta personer i internationella insatser utifrån antaganden om vilka förutsättningar Försvarsmakten har (exkl. 300 personer nationellt) Källa: FMUP 11 – FMUP 14. 25Redovisningen i FMUP 11 och FMUP 12 visar ett möjligt upplägg för att nå målet på totalt 2 000 personer insatta. 26Justeringarna i FMUP 13 och FMUP 14 föranleddes av en förändrad redovisningsprincip som mer utgår ifrån beslutade och bedömda insatser samt ekonomiska och personella förutsättningar. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA 3.1.3Bedömningar av antalet personer Försvarsmakten har förmåga att kontinuerligt hålla i insatser Försvarsmakten har i svar27 på remiss från Försvarsdepartementet om möjliga framtida svenska bidrag till FN-ledda insatser angivit vilken kapacitet och uthållighet Försvarsmakten har att genomföra FN-ledda insatser och framåt. Detta redovisas i hemlig bilaga till denna rapport. Försvarsmakten bedömer i svaret på regeringsbeslut 7 om långsiktig ekonomisk balans att om de får de utökade föreslagna ekonomiska ramarna kommer den personella volym som krävs för att genomföra insatser om 1700 internationellt och 300 nationellt att uppnås. Vid prolongerade ekonomiska ramar reduceras förmågan däremot att genomföra internationella insatser fram och hamnar på ungefär halva den nivå som beslutat (2 000 personer).28 Därefter har regeringen i ett särskilt regeringsbeslut nr 5 krävt att Försvarsmakten ska planera för att sänka personalkostnaderna med . Försvarsmakten har i delsvaret till det särskilda regeringsbeslutet29 och i perspektivplanen i år30 angett en fortsatt obalans mellan uppgifter och resurser samt att den operativa förmågan och förmågan till insatser kommer att minska till följd av regeringens beslut. Regeringen har bland annat mot bakgrund av detta, i budgetpropositionen , föreslagit att Försvarsmakten tillförs 2014, 2015, 2016 samt på förbandsanslaget. Därmed anser regeringen att den brist på förbandsanslaget som Försvarsmakten anmält är åtgärdad. 3.2Antal förbandsenheter Försvarsmakten haft ute i insatser och planerar framöver för I dokumentet Försvarsmaktens Strategiska Inriktning 2012 anges att ett av delmålen 2014 är att kunna genomföra två till tre internationella förbandsinsatser, varav en större motsvarande ISAF och en till två mindre motsvarande , OUP31. I motsvarande dokument anges samma delmål . Utöver detta ska en bataljonsstridsgrupp förberedas för att stå i beredskap för EU:s stridsgruppskoncept . 27Försvarsmaktens svar på remiss från Försvarsdepartementet om möjliga framtida svenska bidrag till FN-ledda insatser. 28Försvarsmaktens kompletterande underlag om långsiktig ekonomisk balans, . 29Försvarsmaktens svar på uppdrag till Försvarsmakten angående Personalförsörjning (, HKV 23 321:55190). 30Försvarsmaktens redovisning av perspektivstudien (, FM 2013-276:1). 31Operation Unified Protector () FÖRSVARSMAKTENS FÖRMÅGA TILL UTHÅLLIGA INSATSER ska en större pågående insats kunna ske med reducerad ambition. Även finns samma mål. Härvid ska Försvarsmakten ha förmåga att avdela en styrka av bataljons storlek för insatser internationellt. Inom ramen för detta ska en eventuell beslutad bataljonsstridsgrupp förberedas för att kunna stå i beredskap inom EU:s stridsgruppskoncept . Försvarsmakten planerar inte för att kunna ha en bataljonsstridsgrupp stadigvarande i insats (utöver en Önskvärda mål på är att stridskrafterna inriktas mot att fortsatt kunna genomföra två till tre förbandsinsatser internationellt, varav en större och en till två mindre insatser, där den större är av bataljons storlek. I Försvarsmaktens årsredovisning och i FMUP 13 framgår i vilken grad Försvarsmakten genomfört denna verksamhet och antalet förbandsenheter som planeras delta i insatser inom olika vapengrenar. Antal förbandsenheter som deltagit i (2009–12) resp. planeras delta i (2013–23) insatser utifrån antaganden om vilka förutsättningar Försvarsmakten har under de kommande åren32 Källa: Försvarsmaktens årsredovisningar 2009–2012 samt FMUP 12- 14 (öppna delar). Försvarsmakten tar inte heller med detta krav om delta i upp till fyra förbandsenheter i den samlade värderingen i årsredovisningen av sin förmåga till internationella insatser. 3.3Förmågan att upprätthålla en planerad snabbinsatsberedskap I regeringens inriktningsdokument och Försvarsmaktens utvecklingsplaner (FMUP) anges att en inriktning har varit att sätta upp en NBG . Ursprungligen planerades därför en EU battlegroup stå i beredskap första 32Försvarsmakten redovisar två förbandsenheter, en mindre flyg- och en mindre helikopterenhet. Men dessa ingår dock i ISAF-insatsen. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA men planerna ändrades därefter till att den skulle finnas först , därefter till 2015. NBG 15 planeras nu . Försvarsmaktens planering tar även höjd för att hålla en NBG i beredskap 2018. 3.4Övrig redovisning av förmåga enligt Försvarsmaktens instruktion I en bilaga33 till årsredovisningen bedömer Försvarsmakten vilken förmåga man har att: påbörja en insats efter beslut förebygga konflikter och verka vid alla konfliktnivåer ha förmåga att genomföra såväl kortvariga som långvariga insatser mot såväl reguljära som irreguljära styrkor genomföra räddnings-, evakuerings-, och förstärkningsinsatser stödja och genomföra insatser för säkerhetssektorreform ge militärt stöd ha en aktuell operativ planering utöva försvarsunderrättelseverksamhet och militär säkerhetstjänst. 3.5Försvarsmaktens summering i Insatsorganisationsvärderingen av sin förmåga till internationella insatser Försvarsmaktens bedömningar av förmågan att genomföra internationella insatser summeras i IOV och redovisas i hemliga bilaga. I underlaget till den bedömningen ingår inte i vilken grad Försvarsmakten uppfyller kravet på att kunna ha cirka 2 000 personer kontinuerligt ute i insats, i upp till fyra förbandinsatser, varav minst en är av bataljonsstridsgrupps storlek samt på att ha en snabbinsatsstyrka i beredskap. 3.6Förband i olika styrkeregister har anmält militära förband till EU:s styrkeregister. Förutom till EU:s styrkeregister anmäler också militära förband till FN:s, Natos och Partnerskaps för freds styrkeregister. Det är regeringen som på underlag från Försvarsmakten beslutar om vilka förband som ska anmälas till styrkeregistren. Gemensamt för registren är att anmälan till dessa inte utgör något förpliktigande att bidra till en internationell insats. Att ett förband är 33 Försvarsmaktens insatsorganisationsvärdering (IOV) . FÖRSVARSMAKTENS FÖRMÅGA TILL UTHÅLLIGA INSATSER anmält till styrkeregistret innebär således inte nödvändigtvis att det kommer att skickas på en insats. Detta bedöms av regeringen från fall till fall. En jämförelse mellan de förband som finns upptagna i styrkeregistret och de förband som ska ha hög nationell beredskap visar att delvis samma förband finns upptagna i bägge grupperna. 3.7Sammanfattande iakttagelser och bedömningar Försvarsmakten ska enligt förordning, regleringsbrev och särskilda regeringsbeslut värdera förmågan att klara samtliga tilldelade huvuduppgifter. Att genomföra internationella insatser är en av dessa. I detta kapitel har vi sammanställt det underlag som Försvarsmakten har tagit fram för att belysa vilken förmåga man har att genomföra sådana insatser och bedömt om detta värderingsunderlag är fullständigt och rättvisande. Vi har då kommit fram till följande. Försvarsmakten har i sin årsredovisning valt att bara utgå ifrån instruktionens krav på förmåga att genomföra verksamhetsuppgifter. Där finns inte krav på att kunna ha cirka 2 000 personer kontinuerligt ute i insats, i upp till fyra förbandinsatser, varav minst en är av bataljonsstridsgrupps storlek samt på att därtill kunna ha en snabbinsatsstyrka i beredskap. Försvarsmakten har alltså i sin värdering valt att inte utgå från vad som sägs om detta i regeringens inriktningsbeslut och regleringsbrev för Försvarsmakten. Försvarsmakten har i samband med genomgång av underlaget till årsredovisningen nämnt att man prioriterat det väpnade anfallet som grund för värderingen. Värderingen ska enligt Försvarsmaktens öppna direktiv värdera förmågan att kunna lösa samtliga uppgifter. Om de uppgifter redovisat om antal personer och förband som genomfört insatser och som Försvarsmakten inte tagit med i bedömningen vägs in, torde den summerade förmågan att genomföra internationella insatser bli lägre än vad Försvarsmakten redovisar. Bristerna i värderingen av hur man klarar uppgiften att göra insatser får till konsekvens att det inte finns en rättvisande bild av förmågan. Planeringsförutsättningarna försämras därmed och det blir svårare att göra Därmed minskar också möjligheterna och motivationen att identifiera gränssättande faktorer, flaskhalsar m.m. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA 4Försvarsmaktens övergripande och förberedande planering för internationella insatser I detta kapitel granskar vi den operativa planering och spelverksamhet som Försvarsmakten har bedrivit för att kunna lösa uppgiften att delta i insatser i den omfattning och med den inriktning som regeringen och beslutat om. Försvarsmakten ska enligt sin instruktion34 ha en aktuell operativ planering för sina uppgifter. Planeringen ska omfatta alla resurser som är nödvändiga för att genomföra Försvarsmaktens verksamhet. Försvarsmaktens planering ska utgå ifrån instruktion och regleringsbrev samt de anvisningar regeringen ger. har ÖB också fastställt en strategisk inriktning för Försvarsmakten (FMSI). Detta måldokument bildar utgångspunkt för den verksamhetsplan, internt benämnd Försvarsmaktens utvecklingsplan (FMUP), som anger omfattning, tidpunkter och kostnader m.m. för verksamheten under nästkommande år och de därpå följande nio åren. I FMSI 12 och 13 anges inledningsvis i stort vad regeringen i instruktion och regleringsbrev lagt fast som mål och krav för insatsverksamheten. När Försvarsmakten omsätter dessa mål och krav i planering av verksamheten avviker man delvis från vad regeringen angivit och gör en egen uttolkning med en lägre ambitionsnivå. Det gäller t.ex. kravet på cirka 2 000 personer insatta, där Försvarsmakten menar att 1 700 insatta internationellt och 300 personer nationellt är rimligt. Vid faktagenomgången har Försvarsmakten i underlag35 till , daterat , angett att målet är att kunna ha 1 400 internationellt insatta och 300 nationellt samt att ha ett antal ytterligare personer i beredskap för evakuerings- och förstärkningsoperationer. Försvarsmaktens uppfattning är dessutom att man inte kan lägga en full insats 34Förordning (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. 35Tillägg till Försvarsmaktens kommentarer av granskning av Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser (). FÖRSVARSMAKTENS FÖRMÅGA TILL UTHÅLLIGA INSATSER med EU battlegroup till målet 1 700 plus 300. Försvarsmakten skriver också i synpunkterna att man inte eftersträvar att genomföra några kortvariga insatser vid sidan om en EU battlegroup det år den står i beredskap. Försvarsmakten anger även att de skiljer på en långvarig rotationsinsats och förmågan att över tiden kunna genomföra insatser. Försvarsmakten anger att de uppfattar att regeringens mål om att kunna ha 2 000 personer insatta, nationellt och internationellt innebär att bara delar ska kunna utgöra långvariga rotationsinsatser. 4.2Regeringens planeringsanvisningar för försvarsplanering I regeringsbeslut 2010-05-1236 med anvisningar för Försvarsmaktens försvarsplanering fick Försvarsmakten i uppdrag att utifrån operativa studier utarbeta en ny försvarsplan med tillhörande operativ planering. Utgångspunkten skulle vara den nya försvarspolitiska inriktningen i regeringens proposition Ett användbart försvar37. Försvarsplaneringen ska bedrivas i nära samverkan mellan (Försvarsdepartementet). genomgång av vad som står i dessa planeringsanvisningar och hur försvarsplaneringen ska inriktas redovisas i hemlig bilaga. kom nya anvisningar för Försvarsmaktens planering. Dessa innehöll i stort sett liknande skrivningar. Regeringen har inte i dessa dokument tydligt angivit att Försvarsmakten ska ta fram underlag för att inrikta sin insatsverksamhet mot samtliga de krav som ställs på denna verksamhet i inriktningspropositionen och regleringsbreven. regeringen inte beslutat om några anvisningar för Försvarsmaktens planering. 4.3Försvarsmaktens försvarsplanering och spel När det gäller fördjupade operativa studier genomförde Försvarsmakten ett s.k. spel där man prövade insatsorganisationens struktur och förmåga att genomföra insatser i den omfattning som regeringen efterlyst. Planeringsantagandet som prövades var att ha 2 000 personer i insats, och därtill dels en förstärkningsinsats, dels en tillfällig NBG. Spelets resultat har inte återgivits i försvarsplaneringens dokument, men låg till grund för Försvarsmaktens underlag till den försvarspolitiska inriktningspropositionen 2009. Försvarsmakten bedömde i det underlaget att det var realistiskt att 2014 ha 1 700 personer i internationella insatser och 36Fö 2010/878/MFI. 2008/09:140. Ett användbart försvar. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA därutöver vissa reserver. Någon mer systematiskt genomförd operativ studie av Försvarsmaktens förmåga till samlade insatser har enligt Försvarsmakten inte genomförts efter 2009. Inför skapandet av FMSI 12 genomfördes dock ett antal mindre omfattande spel vilka inte har dokumenterats annat än som arbetsmaterial38. Spelen utgick från tre scenarier, ett begränsat väpnat angrepp på , internationella insatser och ett större väpnat angrepp på 2030. Därtill har ett antal dimensionerande typsituationer legat till grund för bedömningen. Avsnittet om internationella insatser omfattar en sida i det dokumenterade arbetsmaterialet och innehåller inga mer omfattande analyser. Det har enligt uppgift39 även legat till grund för Försvarsmaktens angivna bedömning av sin förmåga till internationella insatser i svaret på regeringsbeslut 7 om långsiktig ekonomisk balans. 4.4Försvarsplaner och Försvarsmaktens utvecklingsplaner Vår genomgång av försvarsplaner och Försvarsmaktens utvecklingsplaner framtagna –2013 samt underlag till dessa planer visar att det saknas en fördjupad redovisning och analys av om disponibel personal och materiel räcker till för att Försvarsmakten ska kunna uppnå uthållighet i insatser i den omfattning som och regeringen har beslutat. Detta som man ska kunna använda disponibla resurser för beredskap, testverksamhet, deltagande i skyddsstyrkor, för utbildning av egen personal i förbanden samt till att förse skolor, staber och centra med personal och materiel. Det finns inte heller hänvisningar till några fördjupade, systematiskt genomförda och skriftligt dokumenterade studier av vilka faktorer som är gränssättande för förmågan till insatser (logistikorganisation, viktig insatsmateriel, möjliga rotationstal, slitage under hårdare villkor i insatser m.m.). Ett undantag är en hänvisning till en promemoria om bristkompetenser som Försvarsmakten arbetat fram på begäran av de fackliga organisationerna. I våra intervjuer40 bekräftar Försvarsmakten att de efter 2009 inte på annat sätt – än vad som gjorts inför FMSI 12 och 13 samt inför svaret på regeringsbeslut 7 om långsiktig ekonomisk balans – gjort någon mer systematisk insatsplanering för volymen 2000 personer i långvariga insatser i kombination med en kortvarig NBG-insats och andra uppgifter som Försvarsmakten måste uppfylla. Vad den planering som trots allt har genomförts indikerar framgår av hemlig bilaga. 38Rapport efter spelveckor FMSI v 217–219, LEDS INRI.. 39Minnesanteckningar från intervju gjord . 40Minnesanteckningar från intervjuer med företrädare för Försvarsmakten gjorda , , . FÖRSVARSMAKTENS FÖRMÅGA TILL UTHÅLLIGA INSATSER 4.5Konsekvenser av bristfällig planering En väl genomförd planering är avgörande för en framgångsrik insats. Initiala misstag i planeringen kan få långtgående konsekvenser som följer med under hela insatsen och som är svåra att korrigera, inte minst när det gäller behovssättningen av materiel och urvalet av tillräcklig mängd personal med rätt kompetens. Feldömningar inom dessa områden kan reducera möjligheten att bedriva en insats uthålligt, med rimlig rotationstakt och materielförsörjning. Amerikanska studier som Försvarsmakten anfört tyder också på att kostnaderna riskerar att mångdubblas på grund av initiala felbedömningar vid planeringen av en insats.41 Vi har studerat erfarenheterna från ett urval insatser som genomförts samt tagit del av FOI-rapporter.42 Vi har även deltagit i erfarenhetsseminarium i samband med ett överlämnande mellan kontingenter (FS22) och intervjuat företrädare för bl.a. Försvarsmaktens Insatsstab granskningar av avseende internationella insatser och genomförandet av () samt de svar som Försvarsmakten och regeringen lämnat till dessa har också utgjort underlag för detta kapitel. Resultatet av denna granskning framgår i hemlig bilaga. 4.6Sammanfattande iakttagelser och bedömningar En aktuell operativ inriktning för utnyttjandet av Försvarsmakten i , i närområdet och utanför närområdet, ska alltid finnas. Försvarsplaneringen ska bedrivas i nära samverkan mellan (Försvarsdepartementet). När Försvarsmakten i FMSI 12 och 13 omsätter regeringens mål i verksamhet avviker de delvis från vad regeringen angivit och ligger i flera avseenden på en lägre ambitionsnivå. Vid faktagranskningen har Försvarsmakten angett att målet numera är att kunna ha 1 400 internationellt och 300 nationellt insatta samt att ha ett antal personer i beredskap för evakuerings- och förstärkningsoperationer. Försvarsmaktens uppfattning är dessutom att man inte kan lägga en full insats med EU battlegroup till ovanstående mål. 41Källa: Försvarsmakten LEDS INRI. 42Erfarenheter från Försvarsmaktens deltagande i Operation 2009–2010. Underlag för insatsanalys av ME03. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA inte att genomföra några kortvariga insatser vid sidan om den periodvisa EU battlegroup det år den står i beredskap. Försvarsmakten anger att de uppfattar att regeringens mål om att kunna ha 2 000 personer insatta, nationellt och internationellt, innebär att bara delar ska kunna utgöra långvariga insatser. Det innebär att man inte uthålligt skulle ha förmåga att rotera med personal och materiel i en insats. Det tolkas av Försvarsmakten istället som de kontinuerligt endast behöver kunna påbörja en mängd nya insatser med totalt 2 000 personer ute i insatser. Detta innebär helt andra, inte desto mindre svåra utmaningar. tolkning heller inte helt förenligt med de grundläggande idéerna om uthållighet i inriktningspropositionen och i ÖBs underlag till denna proposition, där behovet av att uthålligt genomföra insatser särskilt poängteras. När det gäller antal förband anger Försvarsmakten att man har som mål att och även kunna genomföra två till tre förbandsinsatser internationellt, varav en större och en till två mindre insatser, där den större är av bataljons storlek. Regeringen anger dock i regleringsbrevet att den större ska vara av bataljonsstridsgrupps storlek, vilket är ett avsevärt mer omfattande krav. Enligt sin instruktion ska Försvarsmakten kontinuerligt genomföra en operativ planering för samtliga uppgifter. har noterat att Försvarsmakten har genomfört ett antal studier och spel. När det gäller internationella insatser har denna verksamhet dock varit begränsad. Regeringen har inte heller tydligt angivit att Försvarsmakten ska ta fram underlag för att inrikta sin insatsverksamhet mot samtliga krav i inriktningspropositionen. Våra studier av de internationella insatser som genomförts visar på vikten av klara ingångsvärden i början av en insatsplanering samt behovet av framförhållning vid besked om en eventuell förlängning av en insats. är en förutsättning för att kunna göra en riktig bedömning av personal- och materielbehov. Vidare visar erfarenheterna av genomförda insatser på vikten av att personalen tidigt får klara besked om anställningsformer och insatsens längd samt tillräcklig utbildning på materielen samt värdet av att använda inövad materiel under insatsen istället för ny oprövad materiel. Av hemlig bilaga framgår att Försvarsmakten vid ett antal tillfällen ställts inför ett problem med sena ingångsvärden och förändrade förutsättningar. Detta har försvårat avvägningar av behov av materiel och personal och har ibland inneburit en forcerad utbildnings- och samordningsperiod. FÖRSVARSMAKTENS FÖRMÅGA TILL UTHÅLLIGA INSATSER GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA 5 Personalbehov och tillgångar I detta kapitel analyserar vi om tillgången på personal och förbandsenheter är gränssättande för Försvarsmaktens förmåga att göra insatser i den omfattning och med den inriktning som och regeringen har beslutat. Detta som personal och uppfyllda förband måste finnas tillgängliga för övriga nationella uppgifter som parallellt ska genomföras (utbildning och utveckling av förbanden, territoriell beredskap, demonstrationsverksamhet m.m.). Det gör vi främst genom att analysera om det finns personal a) i tillräckligt antal och om det finns tillräckligt antal samövade och uppfyllda förbandsenheter, b) med rätt kompetens med hänsyn tagen till vad och regeringen angivit om sättet att bemanna insatserna, rotationstakt, huvudsaklig inriktning på insatserna och storlek på förband, andelen fast kontra anställda soldater samt behov av personal och tillväxt för andra uppgifter. 5.1.1Ett nytt personalförsörjningssystem i Försvarsmakten I propositionen Ett användbart försvar43 anförde regeringen att försvarsförmåga ska öka genom att användbarheten av och tillgängligheten till förband ökar. Ett steg i detta var införandet av ett nytt personalförsörjningssystem som innebär att personalförsörjningen för alla personalkategorier i Försvarsmakten ska bygga på frivillighet. Om krig, krigsfara eller andra utomordentliga omständigheter råder och när regeringen så beslutar om det, kan dock på samma sätt som tidigare insatsorganisationen bemannas med pliktpersonal. Nästa steg i reformeringen av försvaret togs genom beslut med anledning av propositionen Modern personalförsörjning för ett användbart försvar44. Genom beslut övergick rekryteringen vid Försvarsmakten till att i huvudsak utgå från ett frivilligt åtagande för den enskilde. 43Proposition 2008/09:140. Ett användbart försvar, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292. 44Proposition 2009/10:160, Modern personalförsörjning för ett användbart försvar, bet. 2009/10:FöU8, rskr. 2009/10:269. FÖRSVARSMAKTENS FÖRMÅGA TILL UTHÅLLIGA INSATSER lämnade regeringen propositionen Soldatanställningar i Försvarsmakten45. I propositionen lämnades förslag till en ny lag om vissa anställningar inom Försvarsmakten.