rfr · H00WRFR6 · 2013-03-21 00:00:00 — Barnen är i flertalet fall oerhört väl undersökta och de barn som bedöms som fullt friska borde betraktas som säkra kunder i försäkringsbolagens ögon, men trots detta avslår bolagen ansökningar om barnförsäkring. för prematurfödda barn upplever att prematurfödda barn betraktas som problematiska och därför i hög utsträckning fortfarande ses som ett kollektiv. Enligt föreningen gömmer sig försäkringsbolagen till viss del bakom inhämtningen av t.ex. patientjournaler. Det är fortfarande vanligt förekommande att försäkringsbolagen avslår ansökan med möjlighet till omprövning efter en viss tidsperiod.113 En oväntad effekt av de ändringar i FAL som genomfördes är att flera bolag uppger att fler föräldrar vill att bolagen ska ta in sjukjournaler när de gör sin bedömning vid ansökan om försäkring. förväntade sig i stället att antalet journaler skulle minska när bolagen blivit tvungna att begära fullmakt som kräver att en sjukjournal samlas in. menar att det är enstaka fall där vårdnadshavarna till barnet inte samtycker till att sjukjournaler samlas in för att kunna göra en fördjupad riskbedömning.114 Sedan om försäkringsbolagens möjlighet att begära fullmakt för att få ut bl.a. patientjournaler gjordes mer restriktiva har handläggningen blivit något dyrare för bolagen eftersom administrationen ökat. Den ökade administrationen innebär också att i de fall där försäkringsbolaget bedömer att det behöver en fullmakt för att samla in kompletterande hälsodata förlängs handläggningstiden något. If har t.ex. en genomsnittlig handläggningstid på för alla sina ansökningar. En s.k. ren ansökan där den sökande inte anger några avvikande hälsouppgifter administreras på någon dag.115 Försäkringsbolagen betonar emellertid att fördelarna med reformen mer än väl uppväger de nackdelar som nämns ovan. Enligt den enkät som har gjorts inom ramen för denna uppföljning begärde försäkringsbolagen in patientjournaler eller motsvarande hälsouppgifter från barn- och skolhälsovård vid av alla ansökning- 113Uppgift från intervjuer med och för prematurfödda barn – och . 114Uppgift från i intervju . 115Uppgift från If i intervju . Tabell 6 Andel (%) av följande situationer där försäkringsbolaget samlar in uppgifter från patientjournaler eller motsvarande vid behandlingen av ansökan * Svensk Försäkring bedömer att det statistiska underlaget är för litet. Källa: Statistik från försäkringsbolagen, se bilaga 1. Tabellen ovan visar andelen av ansökningarna där försäkringsbolagen väljer att hämta in kompletterande uppgifter från patientjournaler eller motsvarande, t.ex. uppgifter från barn- och skolhälsovård. Svensk Försäkring menar att eftersom försäkringsbolagen begär in kompletterande hälsouppgifter innebär det ökade möjligheter för vissa kunder att kunna erbjudas försäkring till ordinarie villkor då försäkringsbolagen därmed har kunnat göra en bättre riskbedömning. Försäkringsbolagen begär in kompletterande hälsoinformation för mellan av alla ansökningar om barnförsäkring som beviljas med ordinarie villkor, vilket får bedömas vara en relativt låg siffra. Vidare poängterar Svensk Försäkring att den höga siffran när det gäller begäran om kompletterande hälsouppgifter i de fall när ansökan avslås men bolagen erbjuder möjlighet till omprövning , visar att företagen har haft behov av uppgifterna för att kunna göra en individuell bedömning. 6.3För låg premie medför risk för moturval Vid ansökningstillfället används hälsoinformation för att göra prognoser baserade på tillgänglig kunskap om riskfaktorer och motsvarande. I praktiken placeras de ansökande normalt in i olika riskgrupper, vilket i sin tur styr premien.117 Svensk Försäkring betonar betydelsen av att en riskbedömning ställer krav på gruppering av risker på följande sätt: 116Statistik från försäkringsbolagen. 117Även vid skaderegleringen kan försäkringsbolaget behöva tillgång till hälsouppgifter. Då är fokus i stället riktat mot det enskilda fallet för att fastställa bl.a. skadans storlek och orsakssamband. Försäkringsbolagens behov av hälsouppgifter vid en ansökan om försäkring är i princip begränsat till personförsäkringar. Vid skadeförsäkringar saknas normalt skäl att begära in sådan information. En korrekt prissättning, vilket kräver en korrekt riskbedömning, är avgörande för hur framgångsrikt ett försäkringsföretag blir. All riskbedömning bygger på att kunderna delas in i olika grupper utifrån risknivå. Varje försäkringsföretag bedömer inom sina riskgrupper att kunderna utgör så likartade risker att och andra försäkringsvillkor är likadana för samtliga kunder inom riskgruppen. Vilken riskgrupp som en kund placeras i bygger alltid på en individuell bedömning. Därefter bedöms kunden utifrån den kunskap som försäkringsföretaget har om förhöjda risker inom den riskgrupp kunden placerats i.118 Informationsbehovet tillgodoses i första hand genom s.k. hälsodeklarationer. I hälsodeklarationen ska den som ansöker om en försäkring normalt fylla i uppgifter om tidigare sjukdomar, vårdkontakter m.m.119 Hälsoinformationen som begärts in i samband med ansökan om barnförsäkringar används för att uppnå informationsbalans mellan försäkringstagaren och försäkringsbolaget. Om bolaget har mindre information än den sökande själv kan riskbedömningen bli felaktig och premien otillräcklig. Med hänsyn till att försäkringarna gäller stora kollektiv och att utbetalningarna vid försäkringsfall ofta är betydande kan inskränkningar i möjligheten att göra korrekta riskbedömningar få stora konsekvenser. En sådan konsekvens är risken för det som i försäkringssammanhang benämns moturval. Ett moturval börjar med att premien är för lågt satt för vissa försäkringssökande i förhållande till den risk för försäkringsfall som de utgör. Detta kan leda till att denna grupp kommer att teckna försäkring i större omfattning än de skulle ha gjort om risken och därmed premien hade varit korrekt beräknad. För att försäkringsbolagets totala premieintäkter ska vara tillräckliga måste det övriga försäkringskollektivet betala en premie som är högre än den risk kollektivet faktiskt representerar; deras försäkring får därmed ett överpris. Följden av överpriset kan bli att fler ur det övriga försäkringskollektivet avstår från att teckna försäkring. Att höja premierna, för att ha tillräckliga tillgångar för att betala ersättning vid försäkringsfall, leder till att moturvalseffekten förstärks. De försäkringssökande som har en för låg premie i förhållande till risken kan alltjämt finna försäkringen fördelaktig medan än färre ur det övriga försäkringskollektivet är intresserade av att teckna försäkringen. Detta innebär att de med låg risk kommer att avstå från försäkringen eftersom den blir alltför dyr för dem. Detta är vad som avses med begreppet moturval. Om försäkringsbolagen förlorar pengar på barnförsäkringarna riskerar dessa att försvinna från försäkringsmarknaden. Till slut uppstår en situation när premieintäkterna inte täcker de utbetalningar försäkringsbolaget har åtagit sig att stå för, och försäkringen slås då ut.120 Att försäkringsbolagen ska kunna bedöma risker och ta betalt för dessa är mot denna bakgrund viktigt för att barnförsäkringarna ska kunna finnas kvar på marknaden, menar bl.a. . 118Svensk Försäkring (2011), Ståndpunkts-PM: Att prissätta olika risker är inte diskriminering, , s. 6. 119Prop 2009/10:241 s. 11. 120Ibid, s. 12. 6.4 Bolagen omfattas inte av tystnadsplikt Ett försäkringsbolags hantering av hälsouppgifter omfattas av personuppgiftslagens (1998:204) bestämmelser.122 Offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) omfattar emellertid inte försäkringsbolagen och deras hantering av t.ex. patientjournaler. Detta innebär att det inom försäkringsområdet saknas regler som rör allmän tystnadsplikt om enskildas personliga förhållanden.123 Anställda i försäkringsbolag omfattas därmed inte av någon författningsreglerad tystnadsplikt vad gäller t.ex. hälsouppgifter avseende dem som ansöker om försäkring.124 har alla bolag tydliga interna riktlinjer hur denna typ av material ska hanteras. Det är, enligt försäkringsbolagen, en trovärdighetsfråga att uppgifterna inte hanteras ovarsamt både för kundens skull och för bolagen som riskerar att få dåligt renommé. publicerade en uppföljningsrapport om bolagens sätt att spara känslig information, med fokus på tillämpningen av lagen (2006:351) om genetisk integritet.125 I den debattartikel som publicerades i i samband med rapporten konstaterades att försäkringsbolagen systematiskt hämtar patientinformation som normalt är sekretessbelagd och sparar den för alltid till och med långt efter att försäkringstagaren avlidit. Trots att många nekas att teckna försäkringar utifrån patientuppgifter sparas deras uppgifter hos bolagen. Detsamma gäller om försäkringen sägs upp. Detta intrång i den enskildes privatliv är helt oacceptabelt och gällande lagar måste ses över, menade Socialstyrelsen.126 121Uppgifter vid intervju med . 122Personuppgiftslagen (1998:204) har till syfte att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter. Lagen tillämpas på helt eller delvis automatiserad behandling av personuppgifter och på behandling av personuppgifter, om uppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. 123SOU 2009:96, slutbetänkande från , En utvidgad trafikförsäkring, s. 392. Däremot framgår det av försäkringsrörelselagen (4 kap. 16 § försäkringsrörelselagen [2010: 2043]) att uppgifter om genetisk undersökning eller genetisk information som avser en enskild person inte obehörigen får röjas. trädde en lag om genetisk integritet i kraft lagen [2006:351] om genetisk integritet m.m.). Lagen medger visserligen undantag för försäkringsbolag som får använda genetisk information vid riskbedömning av personförsäkringar på mycket höga belopp. Detta undantag gäller dock inte för barnförsäkringar (prop. 2005/06:64, bet. 2005/06:SoU16 och rskr. 2005/06:219 samt lagen (2006: 357) om ändring i försäkringsavtalslagen. 2009/10:241 s. 21. 125Socialstyrelsen (2008): Genetisk information i försäkringssammanhang. ning av tillämpningen av lagen (2006:351) om genetisk integritet som infördes , . 126 Dagens nyheter, DN-debatt . var en del av bakgrundsmaterialet till propositionen Ett förstärkt integritetsskydd i försäkringssammanhang.127 Ändringarna i FAL innebär att försäkringsbolagen inte längre generellt kan begära in uppgifter om en enskilds hälsotillstånd.128 Övergångsbestämmelserna till de beskrivna lagändringarna medför att dessa fick full effekt först och det är rimligen svårt att göra någon fullgod utvärdering av bestämmelserna redan nu.129 Vad specifikt gäller kritiken om att försäkringsbolag sparar hälsoinformation för länge avser regeringen att följa upp denna fråga. I propositionen ovan redovisas att regeringen avser att ge Datainspektionen ett uppdrag att följa upp hur de nu föreslagna lagändringarna (nämnda ändringar i FAL) har påverkat personuppgiftshanteringen, bl.a. vad gäller mängden lagrad information, gallringsfrister etc. Det konstateras även att det enligt personuppgiftslagen inte är tillåtet att bevara personuppgifter än vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålen med behandlingen. Trafikförsäkringsutredningen131 konstaterade i sitt slutbetänkande att trots att det saknas en generell lagreglerad tystnadsplikt inom försäkringsområdet iakttog försäkringsbolagen utan direkt stöd av någon lag en strikt tystnadsplikt och behandlade de uppgifter man begärde in konfidentiellt. Utredningen konstaterade också att försäkringsbranschen hade antagit etiska rekommendationer132 för hur journaluppgifter och annan hälsoinformation skulle skyddas. Rekommendationen innehåller bestämmelser om bl.a. utformningen av samtycke till att samla in hälsouppgifter, sekretessförbindelser, gallring av hälsouppgifter samt mängden information som får samlas in. Enligt rekommendationen ska försäkringsbolagen se till att en tydlig sekretessförbindelse avseende uppgifter om enskilda personers hälsa undertecknas av anställda samt övriga som kan komma att hantera sådana uppgifter. Frågor om tystnadsplikt för anställda i bl.a. försäkringsbolag har behandlats i promemorian Sekretess för finansiella företag.133 Där analyseras bl.a. förutsättningarna och formerna för en författningsreglerad tystnadsplikt för anställda i försäkringsföretag samt en översyn av gällande sekretessregler på bank- och värdepappersmarknadsområdet och förslag till ändrad lagstiftning i dessa frågor. 2009/10:241, s. 21. 128Se försäkringsavtalslagen 7 kap. 1 a §, 11 kap. 1 a §, 16 kap. 1 a , 19 kap. 1 a § och 20 kap. 1 a §. 129Uppgift från L2 . 2009/10:241 s. 41 f. 131SOU 2009:96, s. 395. 132Rekommendation om behandling av personuppgifter om hälsa inom försäkringsbranschen, antagen av . Rekommendationen är fortfarande giltig i den mån den inte är i konflikt med ändringarna i FAL. Det står i rekommendationen att en fullmakt helst ska ligga i ett separat dokument. I och med lagändringen ges ingen valfrihet på denna punkt. 133Ds 2011:7 Sekretess för finansiella företag hanteras av (dnr Fi2011/1226/FMA/BF). 6.4.1 tillkännagivande om tystnadsplikt inom försäkringsområdet Frågan om allmän tystnadsplikt inom försäkringsområdet har behandlats i olika sammanhang.137 I proposition 2005/06:64 Genetisk integritet m.m. föreslog regeringen bl.a. en generell sekretessbestämmelse som skulle avse hela försäkringsområdet. avslog dock propositionen i den delen med motiveringen att konsekvenserna av en sådan generell utformning inte hade belysts tillräckligt i propositionen. förutsatte att regeringen skulle återkomma till med ett förslag till reglering av sekretess på försäkringsområdet, i vart fall när det gäller genetisk undersökning och information.138 I proposition 2006/07:41 Sekretess i försäkringsföretag för uppgift om genetisk undersökning och genetisk information uttalade regeringen att utformningen av en generell bestämmelse om sekretess, som omfattar hela försäkringsområdet, borde övervägas ytterligare. En sådan översyn kunde enligt regeringen lämpligen göras i samband med en tidigare aviserad över- 134 Svensk Försäkring, e-brev . 135 Uppgift från L2 . 136 Datainspektionen (2006): Så bör försäkringsbolag behandla känsliga personuppgifter. 137 Jfr bl.a. förslagen i betänkandena Försäkringsväsendet (SOU 1987:58) och Genetik, integritet och etik (SOU 2004:20) samt promemorian Försäkringsbolags tillgång till patientjournal (Ds 2005:13). 2005/06:SoU16 s. 23, rskr. 2005/06:219. syn av sekretesskyddet i övrig finansiell verksamhet.139 Departementspromemorian Försäkringsbolags tillgång till patientjournaler140 var en del av beredningsunderlaget till propositionen Ett förstärkt integritetsskydd i försäkringssammanhang.141 Ett viktigt syfte med propositionen var att stärka integritetsskyddet på försäkringsområdet utan att inskränka försäkringsbolagens möjlighet att få ta del av nödvändig information. 2006/07:41 s. 12. 2009/10:241. 7 Den praktiska prövningen av ansökningar I detta kapitel redogörs för den praktiska behandlingen av ansökningar om barnförsäkring. Inledningsvis beskrivs kortfattat den normala arbetsgången i försäkringsbolagen, inklusive de fall när en ordinarie barnförsäkring inte beviljas och den enskildes möjligheter att klaga vid avslagsbeslut. Därefter diskuteras det faktum att inget ärende om kontraheringsplikten har prövats i domstol, samt Konsumenternas Försäkringsbyrås iakttagelser när det gäller bl.a. kontraheringsplikten. 7.1 Handläggning av ärenden och bedömning av risker142 Försäkringsbolagen betonar att de tar på sig ett stort ansvar genom att meddela en barnförsäkring. Bolagen erbjuder fortsättningsförsäkringar utan ny hälsoprövning för det försäkrade barnet när han eller hon fyller och barnförsäkringen upphör att gälla. Detta ställer höga krav på att riskbedömningen görs på ett fullgott sätt och att försäkringsbolagen kan beräkna den ekonomiska risken för att meddela en försäkring med ordinarie villkor. De flesta ansökningarna om att teckna barnförsäkring kommer in via internet, även om pappersansökningar också förekommer. Om det inte framkommer något särskilt i den hälsodeklaration kunden fyller i beviljas försäkringen direkt. I efterhand skickar bolagen ut en utskriven kopia med de svar som kunden lämnat i sin ansökan så att han eller hon kan kontrollera att uppgifterna stämmer. En medicinsk riskbedömning görs i de fall kunden inte sänder in en s.k. ren hälsoansökan. I första hand brukar alltid vårdnadshavarna kontaktas för kompletterande information och först därefter begärs fullmakt för att samla in patientjournaler eller motsvarande information om det behövs. Exempel på indikatorer som försäkringsbolagen reagerar på i hälsodeklarationen och som leder till att bolagen gör en fördjupad analys och riskbedömning är om den som ansöker uppger låg födelsevikt, avvikande födelsevikt i förhållande till födelsevecka, problem med hörsel eller allergi. Detta kan leda till att man avslår ansökan eller erbjuder barnförsäkringen med klausul, dvs. en försäkring med vissa restriktioner. tillämpade flera försäkringsbolag gränsvärden, vilket innebar att den som vägde under en viss vikt inte fick barnförsäkring direkt utan fick återkomma med en ansökan eller t.o.m. . Nu- mera tillämpar t.ex. inte gränsvärden, utan bolaget ser endast vikten som en indikator på att man måste göra en riskbedömning. Försäkringsbolagen hävdar att om det inte finns några andra komplikationer utöver 142 Uppgift från intervjuer med , If , , , . låg vikt beviljas i många fall barnförsäkring med ordinarie villkor. Bolaget har, enligt egen utsaga, tidigare haft längre observationstider för prematurfödda. De försäkringsmedicinska riktlinjerna har uppdaterats med den senaste vetenskapliga forskningen, vilket har fått till följd att observationstiderna har minskat. påtalar emellertid att det inte alltid spelar så stor roll vad som står i t.ex. en patientjournal vad gäller för tidigt födda barn. Även om det står i journalen att barnet är friskt vid den aktuella tidpunkten finns det vetenskapliga data som visar att för tidigt födda statistiskt sett löper en förhöjd risk att drabbas av ett antal åkommor senare i livet som det inte finns några indikationer på medan barnet är litet. En annan fråga rör den medicinska kompetensen hos dem på försäkringsbolagen som gör riskbedömningar.143 för prematurfödda barn upplever att kunskapen bland riskbedömarna är bristfällig. Det är oklart vilken vetenskaplig grund som beslut baseras på och relativt ofta förekommer brister när avslagsbeslut ska motiveras. Föreningen menar vidare att försäkringsbolagen är relativt sena att uppdatera sina riktlinjer med de senaste forskningsrönen om prematurbarn.144 Ett exempel är den vetenskapliga studien (Extremely Preterm Infant Study in )145 som visar på en ökad överlevnad av extremt för tidigt födda barn.146 Bakgrunden till studien var debatten som pågår om vården av de extremt för tidigt födda barnen, om deras risk att dö samt att få skador som kan medföra framtida funktionsnedsättning. Oro har uttryckts över att ökad överlevnad kan ha uppnåtts till priset av en ökad andel av överlevande med olika funktionsnedsättningar. Studien visar att bland de överlevande barnen uppvisade knappt hälften () inga svåra komplikationer , medan drygt hälften () drabbades av en eller flera komplikationer. Det är, enligt för prematurfödda barn, viktigt att komma ihåg att sjuklighet inte är detsamma som bestående handikapp. Knappt tre fjärdedelar av barnen bedömdes vara helt normala vid 2,5 års ålder. Av de övriga barnen bedömdes ha måttliga funktionsnedsättningar som dövhet eller blindhet och resterande ansågs ha svåra funktionsnedsättningar, t.ex. grava cp-skador. Studien kommer att följas upp när barnen är . Riskbedömarna som arbetar vid försäkringsbolagen är utbildade sjuksköterskor alternativt erfarna försäkringshandläggare som har internutbildats. Dessutom genomgår de medicinska riskbedömarna fortlöpande internut- 143Uppgift vid intervju med . 144Uppgift från intervju med för prematurfödda barn – och . 145I studien ingår barn som är födda vid < i –2007. 1 (2012), – unik forskning kring prematurer, , s. 7–8. och således inte utifrån försäkringsrörelselagen. Försäkringsavtalslagen gäller emellertid inte för återförsäkring bl.a. på grund av återförsäkringens utpräglat internationella karaktär.150 Detta innebär att återförsäkringsbolagen delvis kan bestämma utformningen av försäkringsbolagens försäkringsmedicinska riktlinjer när det gäller barnförsäkringar. Svensk Försäkring betonar att återförsäkringsbolagens riktlinjer bygger på medicinsk forskning och statistik och ger en försäkringsmedicinsk bedömning av den risk en kund uppvisar. Försäkringsbolagen och är inte återförsäkrade på samma sätt som andra bolag, vilket innebär att de, enligt dem själva, har större utrymme att utverka egna försäkringsmedicinska riktlinjer. menar att större bolag kan ta större risker än mindre bolag, eftersom försäkringsstocken som man slår ut risken på är större. Bolaget har av barnförsäkringsmarknaden. Riktlinjerna är ett levande dokument och utvecklas . Vidare är riktlinjerna en bolagshemlighet och får inte lämnas ut då det är en konkurrensfaktor mellan bolagen. Sammanfattningsvis menar försäkringsbolagen att den nya FAL innebär en förbättring för den enskilde. Före nya FAL 2006 kunde bolagen välja vilka sökande de ville ha som kunder utan att närmare motivera varför. Försäkringsbolagen menar att den enskildes ställning stärkts i och med lagändringen och att bolagen lägger större möda på individuella bedömningar från att tidigare i högre utsträckning gjort bedömningar på gruppnivå. Detta innebär att bolagen på ett tydligare sätt måste motivera eventuella avslag, vilket inte behövdes göras tidigare. 7.2Om ansökan inte beviljas I de fall som ansökan avslås, men med möjlighet till omprövning , är det många som återkommer som bolaget anger och får teckna en försäkring. Ju längre observationstid som finns för t.ex. för tidigt födda barn, desto bättre bedömningsunderlag har bolaget för att se om barnet utvecklas normalt. Hur ett för tidigt fött barn bedöms hänger alltså tätt samman med hur gammalt barnet är vid tiden för ansökan. Att vissa får avslag och ombeds återkomma hänger bl.a. samman med att de flesta ansöker om barnförsäkring för barn som är eller yngre. I de fall som försäkringsbolagen beviljar en barnförsäkring med klausul poängterar bolagen vikten av att dessa ska vara så specifika som möjligt. Det ska inte råda någon tvekan om vilka undantag från försäkringen som görs. Till exempel menar att det är svårt att meddela barnförsäkringar med klausul då det kan ställa till stora svårigheter vid en eventuell skadereglering då det är försäkringsbolaget som har bevisbördan i de fall bolaget inte anser att en skada ska ersättas. Visserligen förekommer det, men vanligare är i stället att bolaget erbjuder en olycksfallsförsäkring och ber kunden att återkomma inom för att göra en ny ansökan för en fullständig barnförsäkring. Detta innebär t.ex. för barn som är för 150 Se 1 kap. 3 § försäkringsavtalslagen (2005:104) och prop. 2003/04:150 s. 138. 7.2.1 Bolagen erbjuder oftast olycksfallsförsäkring I samband med ett avslag erbjuder, enligt Svensk Försäkring, försäkringsbolagen alla barn någon form av försäkringsskydd. Det skyddet kan innehålla såväl olycksfall, sjukdom och medicinsk invaliditet beroende på den individuella riskbedömningen. Den sökande uppmanas att återkomma med en ny ansökan om en barnförsäkring när barnet blivit äldre eftersom riskbedömningen kan förändras beroende på hur barnet utvecklas. 7.2.2 Möjligheter att klaga för den som får avslag153