rir · H1B510 · 2013-06-19 00:00:00 — Handelskammaren uppger att de har mer kontakt med eller huvudkontoret än med de regionala rådgivarna i regionen.190 Detta bekräftas av som framhåller att i , precis som i resten av landet, kontaktas företagen främst av och inte av de regionala exportrådgivarna.191 dubbla uppdrag har övervägts av ett antal statliga utredningar. Flertalet utredningar drar slutsatsen att nuvarande organisationsform som kombinerar ett statligt uppdrag med kommersiell verksamhet har bäst förutsättningar för en effektiv verksamhet.192 En sammanhållen struktur anses kunna ge synergifördelar. Av granskning framgår det emellertid att flera privata företag och organisationer anser att dubbla uppdrag är problematisk ur konkurrenssynpunkt.193 5.3.1Risk för att kompetens från det statliga uppdraget inte når andra aktörer En stor del av ett konsultföretags utgifter utgörs av kostnader förknippade med införsäljning.194 Det finns en risk för att till viss del kan använda kunskap och kontakter från det statliga uppdraget också i sin kommersiella verksamhet. skulle då få en fördel av det statliga uppdraget som privata aktörer inte 189Intervju () samt intervju . 191Svar från på faktagranskning . 192Se tex SOU 2000:102 Expert på export och Ds 2011:29. Översyn av myndighetsstrukturen för Sverigehandels- och investeringsfrämjande. 193Intervjuer med , Exporttjänsteföretagen, enskilda företag. 194Myndigheter och marknader– tydligare gräns mellan offentligt och privat. har någon möjlighet att ta del av.195 Handelskammare, privata konsulter och intresseorganisationer utgör konkurrenter i och erbjuder företagen liknande eller motsvarande tjänster som i syfte att öka eller starta upp företags exportverksamhet. Konsulterna är ofta experter på en viss bransch eller har specifik marknadskunskap i ett land.196 konkurrenter ges inte möjlighet att utnyttja den unika kompetens som bygger upp utifrån sitt statliga uppdrag.197 Företrädare för () bekräftar att har införsäljningsfördelar och anser att det inte är bra för konkurrensen. SAU menar ändå att det är motiverat eftersom verksamhet ger möjligheter till nätverk både utomlands och nationellt.198 5.3.2Konkurrenter till upplever att rådet har slagit ut marknaden för exporttjänster Av den konkurrenspolitiska propositionen framgår att en viktig förutsättning för en väl fungerande konkurrens är att lika villkor gäller för alla, såväl privata som offentliga aktörer.199 anses av privata aktörer ha möjlighet att genom den statliga subventionen sätta priser som de inte kan konkurrera med.200 omsättning från uppdragsverksamhet har ökat stadigt och antalet konsultuppdrag har ökat mellan år 2004 och 2011.201 och intresseorganisationen menar att genom sin verksamhet till stor del slagit ut den privata konsultmarknaden för internationaliseringstjänster.202 Exporttjänsteföretagen upplever att subventionering av avgifterna för företagen gör att exportkonsulter som bransch har försvunnit.203 Detta motsägs delvis av enkätundersökning där det framkommer att av de exporterande företag som tagit del av en insats i samband med export använt sig av en privat konsult. affärsutvecklingscheckar för internationalisering syftar också till att underlätta för företag att välja ett privat alternativ. menar att de regionala exportrådgivarna regelbundet hänvisar kunder till olika privata aktörer samt att det finns flera privata konsulter som arbetar med inom det statliga uppdraget.204 195SOU 2000:102 Expert på export. Avsnitt 12:3 samt Myndigheter och marknader– tydligare gräns mellan offentligt och privat. 196Intervju Exporttjänsteföretagen , SAU . 197SOU 2000:102 Expert på export. 1999/2000:140. Konkurrenspolitik för förnyelse och mångfald. Intervju enskilda företag. 2005/06:1, 2006/07:1, 2007/08:1, 2008/09:1, 2009/10:1, 2010/11:1, 2011/12:1, 2012/13:1. 204Svar från på faktagranskning . PÅ VÄG UT I VÄRLDEN – STATENS FRÄMJANDEINSATSER FÖR EXPORT 5.3.3 anses ha svårt att hålla isär sina roller Privata företag upplever att har svårt att hålla isär sitt offentliga uppdrag från konsultrollen. Företag menar att ofta ser privata exportkonsulter som konkurrenter istället för att samverka med dessa.205 Handelskamrar menar att den dubbla rollen gör samarbetet komplicerat och upplever att dubbla roll skapar otydlighet i relationerna. Handelskamrarna uppges vilja stärka samarbetet med som offentlig aktör men däremot inte vara med och gynna rådets privata konsultverksamhet framför tjänsteföretag i den privata sektorn.206 menar att de statliga utredningar som gjorts inom området återkommande kommit fram till att nuvarande organisationsform är bäst. Den vann senast parlamentariskt stöd i riksdag när sammanslagningen av beslutades.207 Regeringen har ställt krav på ökad samverkan mellan aktörerna, men däremot inte definierat vad som är tillfredsställande samverkan. Regeringen ställer heller inga särskilda krav gällande återrapportering av aktörernas samverkan. Regeringen menar ändå att samarbetet har förbättrats väsentligt. och gemensamt framtagna dokument för formaliserad samverkan på utlandsmarknaderna har mottagits positivt och anses ha förbättrat samarbetet. Några motsvarande dokument har emellertid inte tagits fram för samverkan mellan andra aktörer. Det finns ett flertal statliga och privata aktörer som arbetar för att främja företags export, utöver de som har ett tydligt uppdrag inom området. Detta kan riskera att skapa dubbelarbete och otydlighet för företagen om insatserna inte koordineras. dubbla uppdrag kan gynna verksamheten men företagen upplever att det finns en risk för snedvriden konkurrens. För tjänsteföretag kan marknadsmässiga funktioner vara problematiska ur konkurrensaspekt, bland annat då konkurrerande företag inte har möjlighet att utnyttja rådets kompetens som härrör från det statliga uppdraget. 205E-post företag , samt telefonintervju företag . 206Remisslista för Översyn av myndighetsstrukturen för Sverige-, handels- och investeringsfrämjandet. 207Svar från på faktagranskning . 6 Redovisning av verksamhetens resultat Vi går i detta kapitel igenom aktörernas möjligheter till utvärdering på området samt hur resultaten av deras verksamhet återrapporteras till regeringen. Kapitlet avslutas med en redogörelse av vilka uppgifter regeringen rapporterar till . ska i den årliga redovisningen till regeringen redovisa och kommentera verksamheten i förhållande till de statliga uppdrag och riktlinjer som regeringen angett. Genom den årliga redovisningen av det statliga uppdraget ska beskriva de insatser som bedrivits med statliga medel, hur verksamheten utvecklats avseende omfattning, utgifter och resultat samt vilka effekter insatserna fått för företagen.208 2007 inledde ett arbete för att systematisera sina effekt- och kundnöjdhetsmätningar.209 6.1.1 Svårt att åstadkomma ändamålsenliga redovisningar fastställdes hårdare krav för uppföljning av de särskilt riktade exportfrämjande åtgärderna –2014. Insatserna inom denna verksamhet ska vara mätbara och kunna redovisas i kvantitativa termer. Där effekter inte direkt kan mätas ska en kvalitativ utvärdering ske på basis av insatsen.210 uppger med anledning av de riktade åtgärderna att en viktig aspekt vad gäller kvalitet är att insatserna verkligen når de små och medelstora företagen och är väl anpassade efter deras behov. Kravet på adekvat resultatredovisning är en återkommande fråga i dialogen mellan och . I riktlinjebesluten har kraven på redovisning skärpts, men konstaterar att det finns svårigheter att åstadkomma en ändamålsenlig redovisning.211 Genom kvartalsmöten mellan och ges möjlighet att diskutera resultat av verksamheten. Det är också ett tillfälle för att ge instruktioner till om hur redovisningen av det statliga uppdraget kan förbättras samt diskutera utvärdering av de riktade insatserna. har tidigare efterfrågat en djupgående ekonomisk redovisning av den finansiering som får från . 208Riktlinjer för avseende Exportråd, UF2010/77132/UD/. 210Riktlinjer för avseende exportråd, RegeringsbeslutII:8, . UF2011/75897/UD/(delvis), UF2011/76104/UD/. PÅ VÄG UT I VÄRLDEN – STATENS FRÄMJANDEINSATSER FÖR EXPORT för att bättre ska kunna följa till vilka områden som de statliga medlen går. Den kommersiella verksamheten uppgår till av omsättning. Den statliga andelen om är ovanligt låg i internationell jämförelse.213 omsättning från uppdragsverksamhet har ökat stadigt och antalet konsultuppdrag har ökat mellan år 2004 och 2011.214 fastställer sin egen prispolicy och bedriver verksamheten utan krav på ekonomisk utdelning.215 För att följa verksamhetens utfall använder Nöjd kundindex.216 är detta i enlighet med rådets riktlinjer för det statliga uppdraget. Som nyckeltal för mätningarna använder exempelvis antal konsultuppdrag och antal rådgivningskontakter för småföretag.217 Under granskningen har emellertid framfört att Nöjd kundindex avser deras kommersiella verksamhet .218 Resultaten från Nöjd kundindex har tagits fram för olika tjänster men har hitintills inte sammanställts utifrån statlig respektive kommersiell verksamhet.219 Den senaste Nöjd kundmätningen genomfördes 2008.220 Företrädare för anser att denna typ av mätningar behöver göras mer löpande än vad som skett.221 6.1.2 Svårt att bedöma insatsernas samlade påverkan har genomfört ett flertal utvärderingar av AffärsChans, av verksamhet inom miljötekniksatsningen och av den regionala exportrådgivningen. har gått igenom utvärderingar samt hur resultaten från dessa återges i den årliga redovisningen av det statliga uppdraget. Genomgången nedan är ett urval av dessa.222 212Kvartalsmöte mellan UD och Annoterad dagordning. Översyn av myndighetsstrukturen för Sverige-, handels- och investeringsfrämjande. 214Redovisning av statens uppdrag till 2011. 2005/2006 – 2011/2012. 215Riktlinjer för avseende exportråd. 216Riktlinjer för avseende exportråd, RegeringsbeslutII:8, . UF2011/75897/UD/(delvis), UF2011/76104/UD/. 217Riktlinjer för avseende exportråd, RegeringsbeslutII:8, . UF2011/75897/UD/(delvis), UF2011/76104/UD/. 218Svar från på faktagranskning. 220Redovisning av statens uppdrag till 2010, s. 7. 222Riksrevisionen har i detta avsnitt inte inkluderat utvärdering av Småföretagsprogrammet eller Regional Exportrådgivning. Ett utdrag av resultaten från utvärderingen av Småföretagsprogrammet återfinns dock i avsnitt 3.3.1. Faktiska resultat svåra att skatta framhåller att resultatutvärdering är komplext och svårt att genomföra, vilket bekräftas av exempelvis Tillväxtanalys.223 ser svårigheter i att härleda vilka effekter olika insatser har på företagens affärsresultat.224 Som tidigare redovisats har regeringen inte formulerat konkreta mål för vilka samhällsekonomiska effekter den exportfrämjande verksamheten ska ge. Det gör det svårt att skatta faktiska resultat mot önskade resultat. I utvärderingen av AffärsChans framkom att av företagen upplever att deras deltagande i AffärsChans lett till affär.225 Vilken nivå som är rimlig vad gäller nytta framgår inte av någon skrivning om AffärsChans, inte heller finns mål för förväntade effekter av AffärsChans.226 Av den anledningen är det svårt att bedöma resultaten av verksamheten. menar att är ett bra resultat av en statlig insats som enbart kan bestå av rådgivning och vägledning.227 Variationer mellan resultat för olika insatser och år Den genomgång gjort av rådets utvärderingar visar att resultaten av verksamhet varierar från tjänst till tjänst och över åren, vilket försvårar en samlad bild av resultaten av rådets verksamhet och utveckling. I tidigare utvärdering av miljöteknikinsatserna framkommer att många av företagen inte tillskriver insats någon närmare betydelse. av företagen anser att i liten eller ingen utsträckning bidragit till vidareutveckling av produkter och tjänster. av företagen menar att miljöteknikprojektet i liten eller ingen utsträckning bidragit till att identifiera affärsmöjligheter. Drygt hälften av företagen anser dock att företagets medverkan i insatserna för miljöteknik gett insikt och förståelse för marknadens behov och förutsättningar.228 I senaste utvärdering av exportstöd 2010 (riktat endast till små miljöteknikföretag) framkommer att företagen är mycket nöjda med insatser inom marknadsval och säljsupport. av de medverkande företagen uppger att insatsen möjliggjort eller påskyndat företagets satsning utomlands.229 223Se R2006:003 Att mäta och studera exportfrämjande åtgärder – en utmaning? 224Redovisning av statens uppdrag till 2008. s. 5. 225Sammanfattning resultat AffärChans –2008. 226Redovisning av statens uppdrag till 2010. s. 41. 227Svar från på faktagranskning . 228Effekter och resultat – Uppdrag avseende insatser för främjande av svensk miljöteknikexport. 229Resultat och effekter av regeringens satsning på exportstöd till små miljöteknikföretag 2009-2010. PÅ VÄG UT I VÄRLDEN – STATENS FRÄMJANDEINSATSER FÖR EXPORT Redovisningen till regeringen övervägande positiv genomgång av vad som framkommer i utvärderingar samt vad som presenteras i årliga redovisningar till regeringen, visar att framställningen av resultat i de årliga redovisningarna tenderar att vara mer positiv än de resultat som presenteras i utvärderingarna. anger exempelvis i sin redovisning av det statliga uppdraget 2010 att insatserna inom miljöteknik genererat i identifierade affärsmöjligheter.230 Det framkommer inte i återrapporteringen att det i utvärderingen endast var ett fåtal företag som kunde svara på frågan och att uppgiften utgör ett estimat där företagen uppskattat sina kommande affärer. Majoriteten av företagen hade svårt att uppskatta eller angav att deras medverkan inte genererat några affärsmöjligheter.231 Utvärderingarna av rådets insats inom miljöteknik visar på sämre resultat medan resultaten är bättre. I redovisning till regeringen sammanfattas resultaten från miljöteknikinsatserna genom att rådet konstaterar att de insatser som gjorts ger ett tydligt positivt utbyte för staten.232 uppdrag avseende internationaliseringsfrågor rör bland annat deras roll som ansvarig för ett av delprogrammen i EU-kommissionens Competetiveness and Innovation Programme (CIP). För de nationella programmen ställer regeringen krav på redovisning av de uppdrag som fått. Utvärdering sker därför utifrån mål för de enskilda program som sätts inför varje programomgång och utifrån de premisser som gäller för programmet. Många utvärderingar har genomförts till exempel inom Miljödriven Näringslivsutveckling och Leverantörsprogrammet med inriktning internationalisering. Myndighetens verksamhet inom internationalisering redovisas eller bedöms inte samlat. Det är därför svårt att få en sammantagen bild av bidrag till att främja företags förmåga till export. 6.2.1Svårt med statistiska sammanställningar av företag som tagit del av insatser uppger att statistiska sammanställningar över samtliga företag som tagit del av myndighetens insatser inte är möjliga att genomföra. Detta beror på att enbart registerför uppgifter om de direkta mottagarna av projektstöd.233 har information om de företag som deltar i projekt men uppgifter om 230Redovisning av statens uppdrag till 2010. s.8. En siffra som återkommer på sidan 44 och 47. 231Effekter och resultat –Uppdrag avseende insatser för främjande av svensk miljöteknikexport. 232Redovisning av statens uppdrag till 2010. s. 8. dessa är inte samlade. Mottagaren av stöd rapporterar vilka aktiviteter som genomförts och vilka företag som deltagit i projektet genom läges- och slutrapporter. Dessa rapporter ligger till grund för framtida utvärderingar.234 För somliga av program gäller att mottagaren av stöd ibland är en mellanhand, en så kallad intermediär, som kan vara allt ifrån en statlig myndighet till företag som tar emot projektmedel och fördelar medlen vidare till andra stödmottagare. Så är fallet för till exempel Miljödriven export. Intermediären registreras i system men inte de övriga företag som deltagit i projekt.235 I allmänna villkor för projektstöd framgår att det enbart är den direkta mottagaren av stöd som måste ställa material till förfogande i händelse av eventuell revision eller utvärdering.236 Genom granskningen har det framkommit att system med registrering av intermediärer potentiellt gör det svårt att se vilka övriga organisationer som fått del av de statliga insatserna eftersom samlad information om alla deltagande företag saknas. anser det inte vara ett problem att registrerar intermediärer och inte samtliga enskilda företag som drar nytta av insatsen. Detta eftersom kan följa upp de kostnader som stödet har gått till och även ta del av andra handlingar kopplade till stödet.237 Regeringen har inte haft några synpunkter på hur hanterar projektstöd via intermediärer.238 arbete regleras genom ett Work Package (WP) som är specifikt för varje ny kontraktsperiod. I detta anges det bland annat hur många företag som ska besökas och hur många träffar som ska arrangeras.239 Verksamhetsmålen sätts på basis av antal genomförda aktiviteter som varje kontor själva uppskattar. gör en samlad bedömning av aktiviteter och mål. Tillsammans med kontoren genomförs en resursfördelning som speglar kontorens kompetens och kapacitet.240 Uppföljning av verksamheten sker baserat på prestationer, såsom genomförda möten och tillhandahållen information.241 234Svar från på faktagranskning. 235Intervju samt PM Stödförordning TVV mellanhänder/genomförande, , . 236Allmänna villkor för stöd till projekt, . 237Näringsdepartementets svar på uppföljande frågor. N2013/1055/ENT. 238Svar från på faktagranskning. Regeringen ställer krav på redovisning av medel som lämnas som bidrag till näringslivsfrämjande organisationer. 240Svar från på faktagranskning . PÅ VÄG UT I VÄRLDEN – STATENS FRÄMJANDEINSATSER FÖR EXPORT Det finns inga krav från om registrering av annat än företagsnamn på de företag som tagit del av insatser. Varken regeringen eller har uttryckt några särskilda krav gällande registrering med organisationsnummer från deltagande företag. Detta försvårar en nationell utvärdering av de effekter som nätverkets insatser gett företagen. redovisas fördelning av kön på företagsledarna på initiativ av Tillväxtverket.242 uppdrog åt en extern konsult att genomföra en utvärdering av verksamhet i Sverige.243 En övergripande slutsats är att företagen överlag är mer nöjda med tillgängligheten och bemötandet än kontorens juridiska och ekonomiska kunskaper.244 Utvärderingen försvårades på grund av att många av företagen inte kändes vid att de haft kontakt med och inte heller förstod hur de kunnat hamna i deras kundregister. Flera av företagen uppges inte ens känna till . menar att detta beror på att verksamheten utåt genomförs av andra aktörer som eller forskningsinstitut och att det därför är oklart för företagen vilken aktör de varit i kontakt med.245 Regeringen har inte genomfört någon nationellt beslutad utvärdering av där det ingått en jämförelse med andra nationella program.246 I de senaste årens budgetpropositioner finns nätverkets resultat kortfattat angivna. Regeringen gör dock ingen bedömning eller värdering av nätverkets resultat och utveckling. Regeringen gör heller ingen bedömning om hur hanterat sin roll som koordinator.247 ska i sin årliga redovisning bland annat redovisa hur många affärsidéer och förfrågningar som har hanterats i verksamheten.248 ska följa upp kundernas attityder till och de insatser som genomförts. Alla uppföljningar ska innehålla en redovisning av skillnader mellan branscher, län, mellan kvinnor och 242Svar från på faktagranskning. 243Konsulten fick en lista med 1024 potentiella respondenter, efter bortfall uppgick slutgiltiga populationen till 881 varav 355 svarade. Svarsfrekvens uppgår således till 35 (40) procent. 244Effektvärdering av , 2010, PWC. 245Svar från på faktagranskning. 246Inkommande e-post från . 247Svar från på faktagranskning . 248Riksrevisionen riktade i sin granskning av (RiR 2007:15) kritik mot hur effektmätningarna genomfördes. En viktig del av kritiken var att kontrollgruppens sammansättning väckte frågor om hur jämförbar den var med interventionsgruppen. Vidare kritiserade att resultaten endast analyserade den aggregerade utvecklingen och inte medelvärden. och har i viss mån hanterat kritiken, men menar själva i den senaste effektmätningen att det är väldigt svårt att dra slutsatser utifrån mätningarna: och samhällsuppdraget. män samt mellan utrikes- och inrikes födda.249 Dessa krav är generella och avser alltså inte enbart den verksamhet som är kopplad till insatser för att främja företags förmåga till export. 6.4.1 uppföljning visar att insatserna inte är välutnyttjade har tagit initiativ till att genomföra en satsning på internationella exportmentorer tillsammans med handelskammare regionalt och utomlands. I sin återrapportering av pilotprojektet (som är en av sex särskilda satsningar inom mentorsprogrammet) som genomfördes menar och att mentorsinsatsen var lyckad, men svårstartad. Eftersom de medverkande handelskamrarna utomlands är självstyrande enheter tog koordineringen så att endast en femtedel av de prognostiserade adepterna hann matchas med en exportmentor i utlandet. Uppföljningen av den första fasen av exportmentorprojektet genomfördes genom en attitydundersökning där både deltagande mentorer, adepter och handelskammaren intervjuades. I undersökningen framkommer det att de önskvärda resultaten inte nåddes eftersom rekryteringsprocessen av både mentorer och adepter drog ut på tiden.250 Av utvärderingen framkommer att majoriteten av adepterna anser att de genom sin inte fått tillgång till nätverk som är till nytta för deras exportambitioner. En låg andel ansåg att deras kunskap och kompetens ökat eller att deras företag genom att delta i mentorsprogrammet har ökat möjligheterna att exportera.251 har vidhållit att upplägget har god potential och har valt att fortsätta med fas två av exportmentorprojektet som genomfördes . I fas två framkom det att det valda upplägget inte fungerade i praktiken. Handelskammaren menade bland annat att genom pilotprojektet inte lyckats matcha ihop några mentorpar alls. Som förklaring uppger handelskamrarna att exportmentorskap inte ansågs som attraktivt för målgruppen.252 De medel som tilldelats för mentorinsatser avser personer med utländsk bakgrund samt företagare inom kulturella och kreativa näringar respektive inom vård och omsorg. inom exportmentorer är avslutat.253 2492 § Finansiering och redovisning. Ägardirektiv till styrelsen för , Promemoria , Bilaga C till beslut i ärende N2011/2441/ENT (delvis). 250Exportmentorprogrammet, Attitydundersökning. 251Exportmentorprogrammet Atittydundersökning 2011, s. 19. 252För att söka behövde företagen antingen ha utländsk bakgrund och/eller tillhöra sektorerna: skola, vård och omsorg, arkitektur, design, film och foto, konst, litteratur, media, mode, musik, mat, scenkonst, turist och besöksnäring samt upplevelseföretag. Källa: – samarbete mellan Chamber Trade (CTS) och . 253Svar från på faktagranskning. PÅ VÄG UT I VÄRLDEN – STATENS FRÄMJANDEINSATSER FÖR EXPORT har uppdragit åt Tillväxtanalys att utvärdera exportmentorinsats riktad till företagare med utländsk bakgrund. har inte gett i uppdrag till Tillväxtanalys att utvärdera tidigare exportmentorinsatser.254 Utlåningen inom det så kallade Exportlånet (som tas i utländsk valuta), som påbörjades är liten. menar emellertid att efterfrågan på lån i svensk valuta för exportverksamhet är stor. En första inventering som har genomfört indikerar att () av nyutlåningen var exportrelaterad.255 Detta antyder att små och medelstora företag hellre söker lån i svenska kronor, snarare än den utländska valuta som erbjuds genom Exportlånet. Exportlånet fortsätter även . har ett ökat fokus på att kvantifiera målen för främjandeverksamheten på utlandsmyndigheterna. Genom granskningen har det framkommit att endast ett fåtal ambassader redogör för hur deras främjandeverksamhet ska bidra till handelsministerns exportvision trots att det är ett uttryckligt krav att utlandsmyndigheterna ska bidra till visionens uppfyllande.