rir · H1B51 · 2013-02-14 00:00:00 — Det finns och har funnits program på Rymdstyrelsen som stimulerar små och medelstora företag, det så kallade RYT-programmet98 anses exempelvis ha varit framgångsrikt. Företagen menar också att det offentliga stöd som finns för rymdverksamhet mer är inriktat på bransch än teknologi och att det är svårt för ett litet företag att säkra kontinuiteten i finansieringen när det råder osäkerhet om livslängden på exempelvis en satellit. Företagen anger i undersökningen att ett hinder för tillväxt är svårigheten att få finansiering från riskkapitalaktörer. Det gäller särskilt tjänsteutvecklingen. För att överbrygga detta finns det statliga aktörer som har till uppgift att finansiera utvecklingsprojekt. Dessa aktörer erbjuder marknadskompletterande affärsutveckling och finansiering till små och medelstora företag och har därmed som uppdrag att gå in i utvecklingsprojekt där privat kapital inte ser det som tillräckligt intressant att gå in. Exempelvis har detta uppdrag för små och medelstora företag.99 Även finansierar industrinära utvecklingsprojekt. 98Programmet för rymdtekniska tillämpningar. 99Riksrevisionen, och samhällsuppdraget, RiR 2007:15. SVENSK RYMDVERKSAMHET – EN STRATEGISK TILLGÅNG? Ett exempel på svårigheter att hitta annan statlig finansiering till rymdrelaterade utvecklingsprojekt än Rymdstyrelsens är SSC:s försök att hitta finansiering till utvecklingsprojektet / OLEV.100 Exemplet visar att det varken finns intresse eller kompetens för rymdprojekt utanför den trängre krets av aktörer som den svenska rymdmarknaden utgörs av. I detta fall tog Industrifonden inte ens emot en ansökan från SSC.101 Det är även svårt att attrahera privat kapital, eftersom rymdprojekt ofta är mycket långsiktiga och möjligheten till framtida förtjänster är för osäkra.102 3.3.5Rymdagenda – myndigheter, SSC och privata företag i samverkan Den svenska rymdindustrin tog 2011 tillsammans med företrädare för forskare, myndigheter och organisationer fram den så kallade Rymdagendan.103 Rymdstyrelsen valde att inte medverka i detta arbete. I Rymdagendan beskriver de medverkande vad de anser är värdet och betydelsen av den samlade svenska rymdverksamheten. Exempelvis beskrivs hur samhällsfunktioner ska effektiviseras med hjälp av rymdteknik och hur innovationer på rymdområdet sprids och bidrar till tillväxt. Även den militära användningen av rymdteknik ingår i rymdagendan. I dokumentet ger de medverkande rekommendationer om hur värdet av rymdverksamhet kan öka ytterligare. Frågeställningarna kring tillträde till rymden formuleras i agendan på följande sätt: har som medlem i och även i EU, valt att stödja i att säkra det oberoende tillträdet till rymden av solidaritetsskäl och egenintresse av ett europeiskt oberoende. Vi har uttryckt vår politiska vilja i EU och genom signering av . I forsknings- och innovationspropositionen menar regeringen att en nationell strategi för rymden är motiverad utifrån den större samhällsnyttan. Regeringen anser att denna bland annat bör utgå ifrån Rymdstyrelsens strategi104 samt Rymdagendan – Fördel Rymd. 100SMART/var ett utvecklingsprojekt som handlade om bogsering av satelliter. Se vidare avsnitt 5.1. 101Intervju SSC samt e-post . 102Intervju Rymdstyrelsen samt värld . Om rymdområdet i – Nyttor och förutsättningar, 2011. I arbetet med Rymdagendan medverkade ACREO, , , , Försvarsmakten, FRA, IRF, IVA, KTH, LTU, Metria, , Progressum, Ruag Space, SSC, , SGU, , , , Swerea SICOMP, Aero (numera GKN Aerospace) samt ÅAC Mictrotec. 104Rymdstyrelsen, , Rymdstyrelsens strategi med fokus på 2011–2015. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN Det finns ingen internationellt vedertagen definition av rymdverksamhet. Därmed finns olika tolkningar av vad som ingår i rymdverksamhet, vilket påverkar jämförbarheten i olika undersökningar av rymdmarknaden. Rymdmarknaden är en institutionell marknad som domineras av statliga beställare. Rymdstyrelsen och SSC använder begreppet konkurrensutsatt och kommersiell marknad för uppdrag som inte finansieras av Rymdstyrelsen, eller EU även om beställarna i dessa fall nästan uteslutande är statliga. har antalet svenska rymdföretag ökat något, då framförallt mindre företag, men antalet anställda har minskat. Omsättningstillväxten på rymdmarknaden har varit svag. Rymdstyrelsens utvärderingar av nationella program visar att det finns svårigheter att mäta effekterna men att programmen visat på resultat, särskilt på lång sikt där företag som tidigare fått stöd från liknande satsningar haft en god tillväxt. Företagen upplever att det är svårt att få finansiering för rymdrelaterade utvecklingsprojekt, särskilt gäller detta från andra finansiärer än Rymdstyrelsen. Rymdagendan togs fram 2011 av den svenska rymdindustrin tillsammans med företrädare för forskare myndigheter och organisationer. I Rymdagendan ger medverkande organisationer rekommendationer på hur värdet på rymdverksamhet kan öka. SVENSK RYMDVERKSAMHET – EN STRATEGISK TILLGÅNG? GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN 4 Den internationella rymdmarknaden Svensk rymdverksamhet är starkt beroende av andra länders beslut kring rymdpolicies, särskilt gäller det länder som arbetar med aktivt i exempelvis och EU. Eftersom den globala rymdmarknaden är beroende av statlig finansiering är kunskap om de förutsättningar andra länder skapar för rymdverksamhet i respektive land av betydelse. har därför inom ramen för denna granskning genomfört en internationell jämförelse av tretton länders beslutsprocesser och strategier för rymdpolicy.105 Detta anknyter till granskningens delfråga om hur den statligt finansierade rymdverksamheten styrs i förhållande till andra länder. Detta kapitel sammanfattar de viktigaste iakttagelserna i den internationella jämförelsen.106 Kapitlet innehåller också en analys av trender på den globala rymdmarknaden, särskilt marknaden för uppskjutningar och satelliter. 4.1Gränsdragningsproblematik för rymdverksamhet finns i alla länder Rymdverksamhet definieras olika i olika länder. Det öppnar för olika uppfattningar om gränsdragningen av rymdverksamhet mot annan verksamhet. En del av gränsdragningsfrågorna har att göra med att rymdverksamheten förändras från att ha fokuserats på utforskning av yttre rymden till att nu upprätthålla funktioner på jorden som telekommunikation och jordobservationstjänster, det som kallas nedströmsverksamhet. Det är också här gränsdragningsfrågorna finns. Eftersom flera länder utgår från en uppdelning av rymdmarknaden i uppströms och nedströmsverksamhet utgår också beskrivningarna flera länder i den internationella jämförelsen från detta.107 105Följande länder har ingått i den internationella jämförelsen: , , , , , , , , , , , och . Rikrevisionen har inte inkluderat . har världens näst största rymdprogram och är den enda nationen som har förmåga att transportera människor till internationella . 106Den internationella jämförelsen finns i sin helhet i elektronisk bilaga på . 107Sättet att dela upp rymdmarknaden i uppströms och nedströmsverksamhet är omdiskuterat eftersom aktörer anser att denna typ av uppdelning är en förenkling av en komplex marknad. SVENSK RYMDVERKSAMHET – EN STRATEGISK TILLGÅNG? Det är just gränsdragningsproblematiken som också gör att beräkningar av rymdverksamhetens hävstångseffekter skiljer sig åt mellan olika Uppskattningar om rymdverksamhets omfattning bör därför beaktas med viss försiktighet, eftersom definition och utgångspunkter skiljer sig åt mellan länder. All blandad verksamhet är svårklassificerad. Exempelvis är företaget genom sina kart-, positionerings- och navigeringstjänster en stor användare av rymddata men betraktas som ett företag som säljer annonser, eftersom det är dessa som genererar intäkter.108 Rymdverksamhet är också svårdefinierad i den betydelsen att många av företagen och även forskningen har blandad civil och militär karaktär. Den totala offentliga efterfrågan på tillverkning av rymdutrustning uppgick till 2010 varav två tredjedelar avsåg efterfrågan i . EU, och dess medlemstater svarade för (12,) och för (4,). Det finns tre större satellittillverkare i . Deras försäljning uppgick till jämfört med den globala marknaden som omsätter cirka 11 miljarder amerikanska dollar.109 Generellt sett finns en stor optimism kring rymdmarknadens utveckling. Tillväxtpotentialen, särskilt för rymdrelaterade tjänster är stor. Detta visas inte minst i de underlag som tagits fram exempelvis av Storbritannien.110 Framtagandet av präglas av samma optimism. Kommissionen pekar på att marknaden för satellitnavigeringstjänster och produkter växer och beräknas vara en viktig faktor i den globala ekonomin efter 2010. Även när det gäller produkter och tjänster i samband med jordobservationssystemet GMES/är kommissionen optimistisk och ser en växande marknad framför sig.111 108Rymdstyrelsen informerar i svar på faktagranskning att företaget inte är villiga att diskutera köp av satellitdata eftersom företaget utgår från att det alltid kostnadsfritt kommer att finnas tillräckligt bra satellitdata. 109Evaluation of the Impact of European Space Policy on and the . Appendix E to final report Detailed Sectoral Assessment, , 23rd 2012 final_report_appendices_en.pdf. 110Internationella jämförelsen avsnitt 11 om , elektronisk bilaga som finns på . 111RådsPM från till inför TTE rådets möte 29–. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN 4.2.1Marknaderna för satelliter och uppskjutningstjänster Orderläget sjönk på hela rymdmarknaden eftersom efterfrågan på telekommunikationssatelliter minskade.112 sjönk prisnivåerna för satelliter och uppsändningstjänster eftersom flera nya länder skaffade sig kapacitet. Detta hade störst påverkan på de europeiska rymdföretagen jämfört med andra marknader eftersom den europeiska institutionella marknaden mer eller mindre kollapsade vid den här tidpunkten. är mer beroende av uppskjutningar som benämns som kommersiella, det vill säga affärer som vinns i konkurrens med andra företag. Se diagram nedan.113 av alla uppskjutningar som skedde från jorden och 2010 var dock institutionella, det vill säga att kunden är en stat som uppdrar åt ett inhemskt företag att skjuta upp en statlig satellit. Global efterfrågan på uppskjutningar fördelat på kommersiella och institutionella uppskjutningar . Källa: , Commercial Space Transportation: 2010 Year in Review, , FAA, . En annan orsak till nedgången var också att osäkerheten kring större rymdinfrastrukturprojekt som var stor. skedde en ekonomisk återhämtning i rymdbranschen på grund av att ett stort antal nya satellitprojekt startade. Efterfrågan på militära system såväl som 112Telekomföretag ingår inte i marknadsanalys. 113Rymdstyrelsen framför i svar på faktagranskning att en annan viktig faktor troligen är att har mindre militära anslag än de andra länderna som konkurrerar på uppskjutningar. SVENSK RYMDVERKSAMHET – EN STRATEGISK TILLGÅNG? på jordobservationssatelliter ökade. pressades priserna ytterligare genom ökad konkurrens från bland annat nya rymdländer.114 4.2.2Arianespace – utveckling av marknaden för uppskjutningar bildades bolaget i syfte att kommersialisera och sälja uppskjutningar med Ariane-raketen. Cirka en tredjedel av Arianespace ägs av franska rymdstyrelsen . Övriga ägare är underleverantörerna till Arianeprogrammet. Även två svenska rymdföretag är delägare i bolaget. var relativt ensamma på marknaden för uppskjutningar. Telekomindustrin var då en stor kund. Dock började länder som och utveckla egen uppskjutningskapacitet och kunde erbjuda uppskjutningar till lägre kostnader. Därmed pressades priserna och marknaden för 5 minskade kraftigt. kraschade dessutom en 5 raket vilket också medförde minskat förtroende på marknaden. har svårt att få full kostnadstäckning för användningen av raketer och uppskjutningsbas. Det kan bero på att andra uppskjutningsfaciliteter utanför får statliga subventioner och därmed kan sänka sina priser och då måste ESA-anläggningen också sänka priserna för att få uppskjutningsuppdrag. Som ett exempel tas ofta amerikanska SpaceX som visserligen har en privat finansiär som huvudfinansiär men där ett antal uppskjutningar är garanterade av statligt finansierade NASA.115 Inför lanserades programmet EGAS (European Guaranteed Access to Space). Programmet startade för att garantera att 5-raketen kunde fortsätta användas för uppskjutningar. Programmet finansierade delar av produktionskostnaden för och garanterade ett minsta antal årliga uppskjutningar. tillsköt dessutom ägarna till Arianespace bolaget . EGAS-programmet är ännu inte avslutat men det har bedömts nödvändigt med fortsatt stöd till exploateringen av 5 ytterligare några år.116 Rymdstyrelsen hoppas det är möjligt att avsluta programmet 2015. 114Ernst &2012, Marknadsanalys – den svenska rymdmarknaden, uppdrag av . SSC årsredovisning 2011. 115Intervju 2012-07-12-13, Intervju Rymdstyrelsen , Istituto Affari Internazionali (IAI), , 2011, for European Policy in Access to Space, IAI Working Papers 1122 m.fl. 116Rymdstyrelsens svar på faktagranskning . GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN Den europeiska rymdutvecklingen har byggt på samarbetet inom . Det organiserade samarbetet har också via som upphandlare etablerat en europeisk marknad organiserad kring tre dominerande europeiska Detta har premierat stabilitet framför effektivitet och innovation inom europeisk rymdindustri.117 Som ESA-systemet fungerar använder huvudleverantörer i ett ESA-uppdrag underleverantörer som i sin tur måste, för att bli aktuella för uppdraget, ha industrireturer från det egna landet. kan således genom val av underleverantör dra nytta av andra länders industriretur. EU:s växande ambitioner på rymdområdet i ska passas ihop med den roll som redan har. Här skiljer sig uppfattningarna åt mellan olika länder. Exempelvis anser att EU bör få en ökad roll som strategisk drivkraft på rymdområdet, som ESA:s och de olika organisationernas medlemsstaters kompetens tas till vara. För ett land som som står utanför EU ses EU:s förändrade mandat som en av de viktigaste utmaningarna . I har rivalitet och nationell prestige drivit på utvecklingen. har kommit längst när det gäller tillträde till rymden, kommer därnäst. har ännu inte fått den uppskjutningskapacitet som ger landet nationellt oberoende. Samma förhållande gäller . Utsikterna att någon av de två samarbetsorganisationer som finns i , den organiserad av och den andra som är organiserad av , ska bli framgångsrika bedöms som begränsade.118 Den dominerande rymdnationen har länge varit den part som alla vill samarbeta med men många länder har efterhand valt att inleda samarbete med andra länder. har framförallt och inlett samarbete med och istället för . En orsak är de exportrestriktioner som finns i och som förhindrar tekniköverföring. Enligt rymdindustrin i förklarar detta en del av de senaste årens tapp i tillväxt, vilket också gjort att exportförbudet börjat ifrågasättas. 118Moltz, J M (2012) . SVENSK RYMDVERKSAMHET – EN STRATEGISK TILLGÅNG? har som andra framväxande rymdnationer oberoende som ett ledord men liksom för har det visat sig svårt och kostsamt att bygga upp egen kapacitet. I handlar oberoendet om att kunna övervaka landets territorium avseende klimat, markanvändning och säkerhet. Utvärdering och uppföljning av rymdpolitik De flesta länder utvärderar sina rymdpolicies, ibland i form av utvärdering av program men ofta i en helhet där samhällsnyttan värderas. Hur regelbundet detta görs skiljer sig åt. låter kontinuerligt externa utvärderare granska organisationen för rymdpolitik, men genomför också analyser internt av rymdprojekt och rymdmarknad. och genomför mer ad hoc-utvärderingar, där externa utvärderare anlitats, medan , vars rymdbudget går in i olika ESA-projekt, endast mäter effekt i form av industrireturer från . Det finns flera undersökningar som visar på hävstångseffekter på statliga investeringar i rymdverksamhet i andra länder. Bland annat har gjort flera landsstudier bland annat i där studien visar en koefficient på 4,7 som spinoff-effekt 2010.119 Någon liknande undersökning har inte gjorts i Sverige.120 4.3Rymdpolitikens mål i olika länder 4.3.1Målformuleringar relaterar till samhällsnytta, konkurrenskraft, kunskap samt säkerhet Fyra övergripande mål kategoriserar de studerade ländernas rymdstrategier och policies; dessa är samhällsnytta, konkurrenskraft, kunskap och säkerhet. Av de tre förstnämnda målen har majoriteten av de studerade länderna minst två av dessa målsättningar i sina rymdstrategier och rymdpolicies. Däremot finns en tydlig skillnad vad gäller målet säkerhet, som nämns i knappt hälften av strategierna. Ett återkommande motiv bakom många av ESA:s satsningar och EU:s flaggskeppsprojekt är också ett oberoende tillträde till rymden. Ett oberoende tillträde till rymden ses som ett sätt att säkra rymdinfrastrukturen inom viktiga 119OECD (2011), , in The Space Economy at a Glance 2011, . 120Intervju Rymdstyrelsen samt GKN Aerospace . Rymdstyrelsen framför i svar på faktagranskning att en sådan utvärdering gjorts i form av rapporten av Rymdstyrelsens finansiering av teknikutveckling . GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN samhällsfunktioner såsom navigering och jordobservation. Att vara oberoende innebär i det här fallet att har egna satelliter och egna möjligheter att skjuta upp satelliterna, i form av egna raketer och uppskjutningsanläggningar. Motsatsen är att vara tvungen att använda data från icke-europeiska satelliter och att behöva anlita icke-europeiska raketer och uppskjutningsanläggningar. 4.3.2Politisk behandling av rymdstrategier Beträffande hanteringen av rymdstrategier på politisk nivå konstaterar att rymdstrategier i nästan samtliga fall beslutas på regeringsnivå, vilket ger en indikation på frågans dignitet. Undantaget är , där den nationella strategin tas fram av delegationen för rymdärenden för arbets- och näringsministeriets räkning. Dock utses delegationens medlemmar av den finska regeringen. Den organisatoriska hemvisten för rymdstrategi och rymdpolitik varierar, frågan kan hanteras på departement, rymdbyrå, forskningscenter eller myndighet och ofta finns det flera inblandade organ med inflytande på politiken och som ansvarar för rådgivning, finansiering, genomförande och administration. 4.3.3Länder skapar genom sin rymdpolitik nationella marknader Rymdpolitiken påverkas av skillnader i förutsättningar mellan uppströms- och nedströmsverksamhet. Olika ekonomiska förutsättningar tillsammans med skillnader i tillväxtpolitiken i länderna påverkar utformningen av rymdpolitik i olika länder. Mätt som omsättning har till exempel och en påtaglig profil mot nedströmsverksamhet, framförallt inom satellit-tv. har en omfattande rymdsektor och relativt sett en stor uppströmsverksamhet. Detta gäller även och Ukraina.121 Ett genomgående drag i de studerade ländernas rymdpolitik är att politiken koncentreras allt mer på satellitverksamhet som i många fall kombineras med, eller är argument för, en strävan till oberoende tillträde till rymden. De satelliter som är i omlopp används också i allt större utsträckning till tjänster som är till nytta på jorden. 121Uppströmsverksamhetens storlek kan i någon mån ses som en spegling av nationens ambitioner avseende militära rymdtjänster. Dessa är oftast integritetskritiska därför vill man utveckla hela kedjan nationellt. Därför har länder som och har en mer utvecklad uppströmsverksamhet. SVENSK RYMDVERKSAMHET – EN STRATEGISK TILLGÅNG? 4.3.4Många länder omformar sin rymdpolitik genom formalisering och tydligare styrning I de länder som studerats har enskilda departement stor frihet inom sina områden. Precis som i går utvecklingen mot att flera olika samhällstjänster blir nyttjare av rymdtjänster. Av det följer ett behov av helhetlig politik som hela regeringen står bakom. Den internationella jämförelsen visar på vikten av att rymdpolitiken måste ha en formell bas, antingen genom påbud på högsta verkställande nivå eller genom som i där premiärministerns kabinett är den centrala aktören. I anger förbundskanslern vilka frågor som är av sådan karaktär. En annan tydlig utvecklingstendens är att rymdpolitiken i växande grad förväntas formas och genomföras genom samarbete mellan politik, akademi och näringsliv. Privata intressen ska mobiliseras i form av partnerskap mellan regeringar och näringsliv. Även detta ökar kraven på formell policy så att spelreglerna klargörs. 4.3.5Staters roll i rymdpolitiken – mål och prioriteringar Regeringar har haft en ledande roll i den hittillsvarande rymdpolitiken som finansiär av forskning och som upphandlare av raketer, satelliter och annan utrustning. Med det perspektivet har rymdpolitiken varit ett exempel både på utbudsfrämjande insatser genom forskning, utbildning men även på insatser som syftar till att öka efterfrågan, det vill säga marknadsskapande och som vänder sig till slutkonsument. Diskussionen om samhällsutmaningar är exempel på efterfrågedriven politik. Den starkare betoningen av nytta på jorden kan exempelvis direkt kopplas till tjänster om samhällsutmaningar, exempelvis klimatförändringar eftersom dessa tjänster bidrar till bättre analys, övervakning eller ledningsfunktioner. Offentlig sektor är således kund, inte minst när det gäller jordobservation. En annan roll för regeringar i det här sammanhanget är att utforma de globala spelreglerna eftersom satellittjänster aktualiserar ett antal problemområden som är oreglerade och därmed skapar osäkerhet. Detta gäller exempelvis regleringen av tillgången till satellitdata, som ingår i det pågående arbetet med att utforma en internationell rymdlagstiftning inom FN. Ett exempel på ett land som är aktivt på detta område är där tyska rymdbyrån DLR tillsammans med ett först tagit fram en nationell lagstiftning på området och också tagit fram förslag till internationell lagstiftning.122 I gränslandet mellan rollen som upphandlare och rollen som reglerare finns också en tredje roll som syftar till att växla upp de finansiella 122 2590 Bundesgesetzblatt Jahrgang 2007 (Satellitendatensicherheitsgesetz – SatDSiG). GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN resurserna genom samarbeten med privata företag. Detta sker i flera länder via näringspolitiska insatser genom exempelvis riskkapital och företagsutveckling genom satsningar på nyföretagande. Ett exempel på detta är den italienska rymdbyrån ASI som bildat ett bolag som ska äga och operera det satellitbaserade kommunikationssystem som planeras. Idén är att privata företag allteftersom ska bli delägare i detta bolag. Bolaget blir på så sätt en slags blandning av holdingbolag och utvecklingsbolag. Liknande exempel finns i , och där regeringarna förbinder sig att köpa tjänster av privata företag, tjänster som tidigare tillhandahållits genom statliga forskningsinstitut. I involveras stora företag i rymdpolitiken för att ta denna roll. I finns inslag av detta i planerna för ett rymdkluster och i i anknytning till en rymdinkubator. utvecklas rymdverksamheten globalt från att ha handlat om utforskning av yttre rymden till att upprätthålla samhällsfunktioner på jorden i form av rymdbaserade tjänster. Flera länder vill visa sin roll som aktiv spelare på den internationella rymdmarknaden där egen satellitkapacitet anses viktig. Den europeiska bärraketmarknaden har mycket få institutionella beställningar i motsats till konkurrenterna. Det europeiska bärraketprogrammet dras med stora förluster och de länder som deltar i ESA:s bärraketprogram, inklusive , har finansierat förlusterna. Den globala rymdmarknaden har präglats av vikande efterfrågan och konkurrens från nya rymdländer som pressat priset på både uppskjutningar och komponenter till raketer och satelliter. Flera länder, men även och EU har som utgångspunkt för politiken vikten av oberoende tillträde till rymden. Oberoende tillträde till rymden kan exempelvis innebära egen uppskjutningskapacitet eller egna satelliter och styrs i flera länder av militära ambitioner. För att kunna inkludera alla dessa aspekter av rymdpolitik formuleras rymdpolitiken ofta på högsta politiska nivå.