rfr · H10WRFR5 · 2013-12-12 00:00:00 — SRF konstaterar att i Buss finns många krav formulerade som optioner, vilket gör att upphandlaren kan avstå från att ställa vissa tillgänglighetskrav. Det är viktigt att vara en god beställare och att det blir tydligt för politikerna om det är ekonomin eller tillgängligheten som ska vara styrande. BR, intervju . Samtrafiken, intervju . 2013/14:RFR5 6 BUSS OCH SPÅRVAGN hindersrörelsens alternativrapport till för rättigheter för personer med funktionsnedsättning framförs att vid upphandlingen av transporter måste krav alltid ställas på tillgängliga och användbara transportmedel som fungerar året om. Handikappförbunden har framfört att det är helt oacceptabelt att företag inom transportsektorn köper in nya transportmedel som inte kan användas av personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Handikappförbunden menar att företag agerar i strid med såväl svensk lag som EU:s förordning.251 Huvudmännen upphandlar trafiken i som drivs av olika bussföretag. Det enda området som inte är upphandlat är , där kommunägda Lokaltrafik driver trafiken. I upphandlingarna ställs krav på fordonens tillgänglighet. I huvudsak har tillgänglighetskrav ställts på alla linjer som har upphandlats. Bussföretagen är skeptiska till upphandlingskraven, men BR upplever inte att kraven utestänger några bussföretag från att delta i upphandlingarna. Det är viktigt att myndigheterna är lyhörda och att man nyttjar den kompetens som finns i länet. Regionala kollektivtrafikmyndigheten i betonar att det är viktigt att lyssna på branschen i upphandlingar. Den regionala kollektivtrafikmyndigheten och Länstrafiken följer Buss 2010, men ställer även egna speciella krav. Man vill gärna följa Buss 2010 eftersom det är bussbranschens Buss 2010 är en bra standard och upphandlingarna bör inte styras mer än så.252 Tillgänglighetsfrågan finns med i alla upphandlingar. utgår från Buss i sitt arbete med upphandlingar. När det gäller spårvagnstrafiken i är stadens trafikkontor uppdragsgivare och det finns ett avtal mellan och Spårvägar. Det är som äger spårvagnarna och som tillsammans med har utformat åtgärder för att öka tillgängligheten. Förhållandet mellan och är oklart för Spårvägar vad det gäller tillgänglighetsanpassning.253 När det gäller busstrafiken i är den upphandlad av . Bussarnas utformning styrs därmed av de krav som ställs i upphandlingen. Kraven är främst inriktade på de behov som personer med nedsatt rörelseförmåga och/eller nedsatt syn har. utgår från Buss i sin upphand- 251SRF , intervju , Svenska funktionshindersrörelsens alternativrapport till för rättigheter för personer med funktionsnedsättning och Handikappförbunden, 2011. 252Centrala Buss och BR , intervju , och Regionala kollektivtrafikmyndigheten i , intervju . 253Västtrafik och , intervju , och Spårvägar, intervju . 6 BUSS OCH SPÅRVAGN 2013/14:RFR5 ling men har lagt till en del extra krav. Ett problem med att olika regionala kollektivtrafikmyndigheter ställer olika krav är att fordonen i därmed kan komma att se olika ut i olika län. De olika kraven upplevs inte utestänga någon anbudsgivare eftersom fordonslagen254 och EU-direktiven utgör grunden för alla busstillverkare. Däremot kan det vara svårare att uppnå de miljökrav som ställs i upphandlingar. har inte gått utöver Buss 2010 när det gäller tillgänglighet, men det är möjligt att företaget har gjort det på andra områden.255 6.4 Bussar och spårvagnar Läget för bussar och spårvagnar När det gäller tillgänglighetsanpassade bussar som är utrustade med låggolv, ramp eller lift, rullstolsplats och audiovisuellt utrop uppgick andelen till . menar att situationen förbättras något uppföljningen inleddes men inte i tillräcklig takt. En faktor som har bidragit till en förbättrad situation är EU:s bussdirektiv . När det gäller tillgänglighetsanpassade spårvagnar som är utrustade med både låggolv, ramp eller lift, rullstolsplats och audiovisuellt utrop uppgick andelen till ca 54 procent.256 Tabell 6 Andelen bussar och spårvagnar med olika typer av tillgänglighetsanpassning Låggolv (%) Ramp/lift (%) Rullstolsplats (%) Audiovisuellt utrop (%) Källa: Databasen , . Statistiken visar på stora skillnader mellan länen (se tabell nedan och bilaga 4). De stora skillnaderna kan delvis förklaras av att t.ex. automatiskt hållplatsutrop har valts bort i en del län.257 254Fordonslagen (2002:574). 255Göteborgs Spårvägar, intervju , och BR, intervju . 256Trafikverket, 2012b och databasen , . 257Handisam, intervju . 2013/14:RFR5 6 BUSS OCH SPÅRVAGN Tabell 7 Tillgänglighetsanpassade* fordon, andel per län (procent) Källa: Databasen , . * = Tillgänglighetsanpassade fordon är utrustade med ramp/lift, rullstolsplats och audiovisuellt utrop. Från bussbranschen har framförts att stadsbussar ska vara handikappanpassade och kunna ta emot rullstolar, medan det för andra bussar anges att de bör vara anpassade. Förnyelse av handikappanpassningar görs i samband med upphandling av nya bussar. På långfärdsbussarna tar man inte ombord rullstolar. Som exempel anges att ett bussbolag tydligt har uttalat att företaget inte har för avsikt att ta bort fyra platser i varje buss för att kunna göra en rullstolsplats. Flera aktörer har konstaterat att det inte finns några krav på rullstolsplatser på långfärdsbussar, även om det praktiskt skulle gå att åtgärda.258 Antal resenärer med funktionsnedsättning Några av de trafikföretag som har ingått i uppföljningen har framfört att antalet passagerare med någon form av synlig funktionsnedsättning ofta upplevs vara lågt. I menar företrädare för bussföretagen att det är mycket ovanligt med resenärer med funktionsnedsättning i kollektivtra- 258 BR, intervju , och Samtrafiken, intervju . 6 BUSS OCH SPÅRVAGN 2013/14:RFR5 fik, särskilt på landsbygden där man i stället åker bil. Därför är branschen skeptisk till kraven på att allt ska vara tillgängligt. uppges att det endast är några få personer med rullstol som regelbundet åker buss.259 Från BR har framförts att det i norra ibland uppfattas som besvärligt att göra tillgänglighetsanpassningar i bussarna då det är få som använder buss. Enligt BR är det viktigt att först veta vilken individnytta som olika åtgärder ger. En del bussföretag kan uppleva det som onödigt att först investera stora belopp och sedan konstatera att ingen använder det som man har investerat i. Tillgänglighetskrav upplevs vara kostnadsdrivande och bussföretagen menar att det är mycket ovanligt med resenärer med funktionsnedsättning. Branschen funderar över varför man ska satsa stora resurser på passagerare som inte åker med bussarna.260 Spårvägar upplever inte heller att det är så många personer med funktionsnedsättning som åker buss, men det saknas dock statistik för detta. På spårvagnarna har man försökt följa upp hur ofta som ramperna används men statistiken bedöms inte vara tillförlitlig. Spårvägar uppskattar antalet rullstolspassagerare till ca 30 personer per dag, men det kan en del dagar öka upp till 60 personer. Sammanlagt beräknas spårvagnarna ha 11 000 passagerare med rullstol.261 I har man satsat på att införa låggolvsbussar. Bussbranschen menar att tillgängligheten på bussarna i är god för resenärer med nedsatt rörelseförmåga. Låggolvsbussar har upphandlats i stadstrafiken i Lu- leå, och , men inte i landsortstrafiken. Enligt uppgift finns det redan låggolvsbussar på sträckan –och sådana ska införas på sträckan –. Lokaltrafik köper numera endast låggolvsbussar. I stadstrafiken körs därmed huvudsakligen låggolvsbussar – den sista högentrébussen har tagits ur bruk, med undantag för fem bussar som inte har gått så långt och huvudsakligen används för gymnasieelever. Lokaltrafik betonar att lågt insteg är bra för alla resenärer; inte minst med tanke på att antalet rullatorer på stadsbussarna har ökat mycket . Länstrafiken i menar att det är viktigt att det finns utrymme för bussgods på landsvägsbussarna. Detta är en svårighet när det gäller att gå över till låggolvsbussar i landsvägstrafik. Regionala kollektivtrafikmyndigheten menar att hela bussen inte behöver vara tillgänglig för resenärer med nedsatt rörelseförmåga. BR i menar att det inte är bra att ställa krav på låggolvsbussar i landsbygdstrafik eftersom sådana bussar inte fungerar lika bra på landsväg på grund av stötar etc. Att köra med låggolvsbussar på landsväg är 259Centrala Buss, BR , Lokaltrafik och , intervjuer . 260BR, intervju , Centrala Buss och BR , intervju . 261Göteborgs Spårvägar, intervju . 2013/14:RFR5 6 BUSS OCH SPÅRVAGN svårare (inte minst vid halka) och kan upplevas som negativt av andra passagerare.262 Stadsbussarna i har numera låggolv över hela bussen (tidigare endast lågentré). Ett problem är att låggolvsbussarna förutsätter ett bra vägunderhåll på grund av sämre fjädring. Bekvämligheten uppges minska med vibrationer och skakningar, och förarnas arbetsmiljö blir därmed ett problem. Det pågår ett arbetsmiljöprojekt för att mäta vibrationerna. I intervjuer har framkommit att detta ses som en baksida av tillgänglighetsarbetet. Expressbussarna som kör på landsbygden har låggolv i halva bussen och höggolv i andra halvan, vilket uppges ge bättre bekvämlighet. Spårvägar menar att anpassningskraven kan gå för långt. Som exempel nämns kraven på låggolvsbussar och dess negativa inverkan på förarnas arbetsmiljö. Bolaget framför att lågentrébuss borde vara tillräckligt. Underhållskostnaderna för bussar och spårvagnar av låggolvstyp är högre, vilket uppges verka kostnadsdrivande på kollektivtrafiken. Äldre bussar i har tillgängliggjorts genom bl.a. . finns dock nästan inga gamla bussar kvar i . Nya bussar byggs enligt EU-direktiven. När en ny buss ska köpas in så bifogas kravspecifikation. Gamla bussar säljs till utlandet, bl.a. Östeuropa.263 Från Östgötatrafiken pekar man på att deras kostnad för tillgänglighetsanpassning har varit utbyte av bussar som är låggolvsbussar. Även landsbygdsbussarna som används i länet är ofta av låggolvstyp (). Det kan dock noteras att låggolvsbussarna kan ta något färre passagerare. När man satsat på låggolvsbussar handlar det också om att detta är något som underlättar för alla vid på- och avstigning. Nästan alla bussar har låggolv eller är lågentréfordon.264 BR menar att det är mycket kostsamt med hellåggolvsbussar och det går nästan inte att få tag på dessa. Det finns antagligen inte mer än två tillverkare av hellåggolvsbussar. BR menar att man från beställarsidan inte förstår detta. I vissa regioner tolkar beställarsidan tillgänglighet för buss som att det ska vara låggolv. BR menar att det allmänt är bättre bekvämlighet på normalgolvsbuss, t.ex. är ljudnivån lägre än på låggolvsbussar. Många passagerare vill inte åka längre sträckor med låggolvsbussar. Vanligtvis körs låggolvsbussar i städer och förorter där det handlar om korta sträckor.265 I uppföljningen har flera exempel framkommit på hur ramper och liftar kan användas för att ta ombord passagerare i rullstol. I exempelvis Västra Göta- 262Regionala kollektivtrafikmyndigheten i , intervjuer och 2013-04- 09, Lokaltrafik, intervju , Centrala Buss och BR , intervju . 263Göteborgs Spårvägar, intervju . 264Östgötatrafiken, intervju . 265BR, intervju . 6 BUSS OCH SPÅRVAGN 2013/14:RFR5 land har andelen bussar med ramp eller lift ökat från 2013.266 Bild 8 Ingång till buss utrustad med lift för ombordstigning med rullstol Foto: Utvärderings- och forskningssekretariatet. I finns ramper ombord på bussarna som fälls ut av föraren. Det finns en knapp på utsidan av bussen där passagerare trycker när de vill använda rampen. Chauffören måste alltid lämna sin förarplats om assistans behövs, t.ex. komma för att fälla ut rampen och för att sätta fast en rullstol. Spårvägar konstaterar att det finns tekniska problem kring ramper och liftar. Ramperna är av aluminium och kontrolleras enligt uppgift . Bolaget menar att även vägsalt och fukt går hårt åt gångjärnen. Ett problem är att ramperna kan låsa sig och då kommer bussen inte i gång.267 Bild 9 Ramp på spårvagn Foto: Utvärderings- och forskningssekretariatet. 266Västtrafik och , intervju . Andelen bussar som har rullstolsplats är , och av bussarna har audiovisuellt utrop. Detta innebär att av bussarna kan klassas som tillgänglighetsanpassade (enligt ). Vidare kan nämnas att av bussarna har låggolv. Andelen bussar med audiovisuellt utrop kommer snart att öka genom insatser som är på gång i och . 267Göteborgs Spårvägar, intervju . 2013/14:RFR5 6 BUSS OCH SPÅRVAGN I uppföljningen har flera exempel på problem med ramper och liftar redovisats. Flera intervjuade har redovisat exempel på bussar som har ramper eller liftar men där chaufförer ibland inte vill eller kan fälla ut dem. Om en rullstol har handtag kan chauffören lyfta ombord rullstolen utan att rampen behöver fällas ned. En av de intervjuade beskriver att liften inte fungerade vid senaste försöket och att busschauffören var tvungen att bära in den intervjuade passageraren i hennes rullstol. DHR menar att det vore naturligt om personer med nedsatt rörelseförmåga fick gå ombord först, som på flyget. DHR betonar att man ska kunna komma ombord på egen hand och att man inte ska behöva be andra om hjälp för att kunna utföra resan.268 Det finns olika regelverk som ibland kan gå på tvärs mot varandra. Ett exempel som nämns handlar om hjälpmedel, där kraven från läkemedelssidan inte möter kraven från trafiksidan: Hjälpmedelscentralen förskriver rullstolar som är för stora för att ta ombord på bussar. I uppföljningen har bl.a. bussbranschen i konstaterat att permobiler inte går att ta ombord på bussarna eftersom det inte finns utrymme. Rullstolsutrymmen är anpassade till rullstolar, inte permobiler. Om rullstolen väger får den inte åka med. Enligt DHR i kan det innebära problem att få ta ombord elstolar eftersom de är tunga. Elmopederna (trehjulingar) får inte åka med alls eftersom det finns säkerhetsaspekter i förhållande till övriga passagerare. Det framförs att den som säljer elmopeder borde upplysa köparen om att de inte får tas med i kollektivtrafiken. Östgötatrafiken lyfter också fram att det kan bli ett arbetsmiljöproblem för förarna om de tvingas diskutera detta med passagerare.269 Det har även diskuterats om elektriska rullstolar och permobiler ska få åka med på bussarna på grund av att de drivs av batterier. I har det redovisats exempel på busschaufförer som inte vill ta ombord elektriska rullstolar med batterier. Detta uppges nu vara åtgärdat genom utbildning och information till förarna. Flera menar att det behövs mer information om möj- ligheten att ta med rullstolen i kollektivtrafiken vid utprovningen av rullstolen.270 Bussbranschen har uppgett att det finns en begränsning som innebär att passagerare och rullstol tillsammans inte får väga . Från bussbranschen framförs att det inte finns några restriktioner mot att ta ombord batteridrivna rullstolar på grund av batterierna. Däremot finns svårigheter att ta ombord trehjuliga mopeder eftersom de är instabila och kan utgöra en säkerhetsrisk för andra passagerare. Från bl.a. har framförts att det 268Rättighetskommitténs kansli, , intervju , DHR i , intervju och DHR, intervju . 269Västtrafik och , intervju , Centrala Buss och BR , intervju , Spårvägar, intervju och funktionshindersorganisationer i , intervju . 270Rådet för funktionshindersfrågor i , intervju . 6 BUSS OCH SPÅRVAGN 2013/14:RFR5 är viktigt att regelsystemen möts. Utifrån det arbete som påbörjades i i samband med samarbetsprojektet finns det en grupp under ledning av där ingår som behandlar rullstolsfrågan.271 gav 2008 ut en informationsbroschyr. I broschyren ingår ett avsnitt som tar upp sådant som kan vara bra att tänka på inför resor med rullstol på buss, tåg eller flyg. började även rapporten i kollektivtrafiken – Individ- och samhällsperspektiv att ges ut och den har därefter reviderats . Den kunde laddas ned från men har därefter tagits bort. An- ledningen till detta är att delar av innehållet åter behöver revideras. Enligt uppgift från planerar man att ta fram en ny uppdaterad broschyr men arbetet har ännu inte kommit i gång. Med anledning av en kommande förändring av myndighetsorganisationen inom området kommer den uppdaterade broschyren inte att tas fram av Hjälpmedelsinstitutet.272 Rullstolsplatser på buss och spårvagn Funktionshindersorganisationerna har deltagit i arbetet med att ta fram riktlinjer kring hur rullstolar ska spännas fast i kollektivtrafiken. Det finns olika regler beroende på om det är en buss i stads- eller landsvägstrafik. upplevs det som oklart varför en lätt rullstol måste spännas fast men inte en barnvagn, rullator eller en resväska med hjul. Lokaltrafik uppger att det på 35 av 57 stadsbussar i finns en s.k. ryggplatta som gör det möjligt att spänna fast en rullstol. På nya bussar som köps in finns det alltid ryggplatta. På en del gamla bussar har ryggplatta eftermonterats.273 kommer ett nytt bussdirektiv från EU där det tydliggörs hur en rullstolsplats ska se ut. Från bl.a. har framförts att det är viktigt med enhetlighet. För trafikföretag som kör buss i hela landet är det viktigt att kraven ser lika ut i olika län. EU-förordningen om passagerares rättigheter är ganska ny för bussar. Här görs det undantag för t.ex. rullstolsplatser om det inte är fysiskt möjligt att ha sådana ombord.274 271BR, intervju och och , intervju 2013-04- 272Hjälpmedelsinstitutet, informationsbroschyr 2008 och , telefonsamtal . 273Rådet för funktionshindersfrågor i , intervju , och Lokaltrafik, intervju . 274Västtrafik och , intervju , och DHR, intervju 2013- 2013/14:RFR5 6 BUSS OCH SPÅRVAGN Bild 10 Rullstolsplats på buss Foto: Utvärderings- och forskningssekretariatet. I finns elektroniska utrop i stadstrafiken i , men inte på landsvägsbussarna. Bussbranschen i menar att för personer med nedsatt hörsel är tillgängligheten ännu inte så bra. Några försök har gjorts att förbättra tillgängligheten, men det finns i allmänhet inte t.ex. automatiska hållplatsutrop eftersom man inte har lyckats bygga ihop olika system. I uppföljningen har bl.a. Lokaltrafik uppgett att man har satsat ganska mycket på att personer med funktionsnedsättning ska kunna åka buss. infördes ett trafikantinformationssystem med nya skyltar samt inre och yttre utrop. Denna satsning fick statlig finansiering. Regionala kollektivtrafikmyndigheten och Länstrafiken kommer att ställa krav på elektroniska utrop i kommande upphandlingar. Man avser också att söka bidrag från för att åtgärda de bussar som finns i dag.275 Enligt Östgötatrafiken ligger länet förhållandevis lågt när det gäller de nationella mätningar och jämförelser som görs avseende tillgänglighetsanpassningar för bussar. Den bidragande orsaken till detta anges vara att utropen ännu inte fungerar.276 Elektronisk information som lämnas genom text på remsa kan vara svår att läsa för dyslektiker. Texten rullar med alltför hög hastighet. Läsningen kan också försvåras genom svåra färgkombinationer. En del aktörer har framfört att busschaufförer ibland stänger av ljudet till textremsan, vilket försvårar för 275Centrala Buss och BR , intervju , Lokaltrafik, intervju 2013- 04-08, och Regionala kollektivtrafikmyndigheten , intervju . 276Östgötatrafiken, intervju . 6 BUSS OCH SPÅRVAGN 2013/14:RFR5 dem som är beroende av ljudet. Dessutom kan ljudet i utropen vara dåligt. Förinspelat ljudband upplevs vara bäst, men när personalen själva ska göra utrop blir det ofta sämre då de inte har tillräcklig mikrofonvana.277 Buss 2010 ställer krav på att information ska vara audiovisuell. I vissa län går man utöver detta. Som exempel nämner BR att man i ett län ställer krav på hörslinga i bussarna, vilket är utöver de krav som finns formulerade i Buss . BR menar dock att krav på hörslinga inte kan ses som något större problem, även om BR inte anser att det är ett nödvändigt krav att ställa. BR menar att det bästa är att gå framåt i gemensam takt. på bussar menar BR har varit ett bra steg framåt och något som alla har nytta av.278 Bussbranschen i menar att tillgängligheten ännu inte är bra för personer med nedsatt syn. Några försök har gjorts att förbättra tillgängligheten. I Buss 2010 ställs krav på att stoppknappar ska ha punktskrift. Sådana finns på samtliga fordon i som är levererade efter 2011. I har man pekat på att kravet på att taktila stopp-knappar måste sticka ut gör att passagerare kan trycka på dem av misstag när man går förbi.279 På bussar som uppfyller kraven enligt bussdirektivet ska det sitta märken både utvändigt och på sidan. Det är olika symboler för tåg och bussar, vilket innebär att informationen kan upplevas som splittrad. När det gäller symboler som visar på vilken handikappanpassning som finns bör dessa kunna harmoniseras mellan olika transportslag för att öka tydligheten. Detta är något som BR har tagit upp med Transportstyrelsen att de bör framföra i de internationella kontakterna. 277Rådet för funktionshindersfrågor i , intervju . 278BR, intervju . 279Centrala Buss och BR , intervju , och Spårvägar, intervju . 280BR, intervju . 2013/14:RFR5 6 BUSS OCH SPÅRVAGN Bild 11 Symboler för handikappanpassning Foto: Utvärderings- och forskningssekretariatet. Spårvagnar och bussar i För bussar har det funnits rutiner och regler när det gäller krav på handikappanpassning. För spårvagnar fanns till inga krav på att personer i rullstol skulle få åka med. När EU:s bussdirektiv kom 2001 valde Spårvägar att tillgänglighetskraven skulle vara lika för både buss och spårvagn. Flera aktörer har uppmärksammat att det finns många gamla spårvagnar i . När de köptes in fanns inte ramper. inmonterades ramper i samband med det samarbetsprojekt kring tillgänglighet som då pågick. Från olika aktörer i har framförts att det har varit mycket problem med de mekaniska ramperna, varför ramper har köpts in. Där hjälper förarna till när en rullstolsburen ska ta sig ombord. Spårvägar har i uppföljningen konstaterat att frågor om handikappanpassning av spårvagnar kommer upp . uppstår behov av åtgärder äskar Spårvägar medel från trafikkontoret.281 281 Spårvägar, intervju , samt och , intervju . 6 BUSS OCH SPÅRVAGN 2013/14:RFR5 Bild 12 Spårvagn i Foto: Utvärderings- och forskningssekretariatet. En passagerare i rullstol ska sitta med ryggen mot ett stöd och rullstolen ska spännas fast. Denna anordning ska kunna klara av olyckor och ett tryck motsvarande . En rullstol får väga högst (inklusive passagerarens vikt). Att en barnvagn inte behöver spännas fast beror på att den väger mindre än en rullstol. Tillverkare av rullstolar arbetar för att deras rullstolar ska få åka med. Om rullstolen är för tung måste personen åka med färdtjänst i stället. I de äldre spårvagnarna i , s.k. pedalvagnar , finns inga rullstolsplatser. Spårvägar menar att det inte är tekniskt och ekonomiskt genomförbart att bygga om till sådana. Personer i rullstol måste då kunna sitta på ett säte. En anmälan till DO har lämnats in av en resenär som inte fick sitta i sin rullstol på en äldre spårvagn i . Nyare spårvagnsmodeller har maskinella ramper. Ett problem är att dessa ramper inte alltid fungerar. Därför har en portabel ramp installerats i alla spårvagnar, där förarna ska hjälpa till. Det finns en knapp på utsidan av spårvagnarna där passagerare trycker när de vill använda rampen. Föraren aktiverar då den maskinella rampen och när allt fungerar som det ska behöver föraren inte gå ut. Nya spårvagnar är av låggolvstyp. Ett problem med dessa är enligt Spårvägar att komforten är lägre och att det skriker i kurvorna. Låggolvsspårvagnarna sliter mer på både räls och hjul, vilket ökar underhållskostnaderna och risken för urspårning. I fyra nya spårvagnar med låg ingångshöjd finns enbart ramper. Det har diskuterats om maskinella ramper skulle installeras där, men det har bedömts att det skulle bli för dyrt. har nya signaler kommit från tillverkaren och man väntar på en offert angående kostnaden för att installera maskinella ramper. Det finns automatiska hållplatsutrop i både spårvagnar och bussar.282 282 Spårvägar, intervju . 2013/14:RFR5 6 BUSS OCH SPÅRVAGN