urf · H0A5URF1 · 2013-01-30 00:00:00 — Även en del av de ledamöter som inte är tjänstlediga från den tjänst de hade innan de invaldes i har valt att ge lite utförligare förklaringar. Det handlar ofta om att man avstått från att begära tjänstledigt då man ansett 2 LEDAMOTSUPPDRAGET 2012/13:1 att det skulle orsaka stora problem för arbetsgivaren. Det gäller t.ex. i fall när arbetsgivaren bara har ett fåtal anställda. 2.6.5 Sammanfattning av enkätresultaten Drygt tre fjärdedelar av dem som besvarat enkäten hade en anställning för invalet i . av dem, dvs. mindre än hälften () av alla ledamöter, är tjänstlediga från sina tidigare anställningar. Av de tjänstlediga är det som av olika skäl inte ser det som en realistisk möjlighet att återgå till sin tidigare tjänst när riksdagsuppdraget är avslutat. Det innebär att det är mindre än en tredjedel () av samtliga som besvarat enkäten som ser en realistisk sådan möjlighet. Det är uppenbart från enkätsvaren att tjänstledighetstidens längd är den enskilda faktor som mest påverkar bedömningen av om det är möjligt att återgå till en tidigare anställning. För många av de svarande är längre än tiden de varit riksdagsledamöter då de före inträdet i haft heltidsarvoderade förtroendeuppdrag. Drygt två tredjedelar av ledamöterna räknar alltså med att när de lämnar stå utan anställning eller möjlighet att återgå till en tjänst de, ofta under en mycket , varit tjänstlediga ifrån. En del av dem kommer att ha uppnått en sådan ålder att det är möjligt för dem att gå i pension och se det som det naturliga valet. Det står dock klart att för över hälften av riksdagsledamöterna innebär en övergång till förvärvslivet att söka ny anställning eller bygga upp en verksamhet som egenföretagare, inte sällan inom ett för dem helt nytt yrkesområde. 3 Erfarenheter från försöksverksamheten med rådgivningsinsatser efter valet Riksdagsstyrelsen beslöt om insatser för att underlätta för ledamöter att övergå till yrkesverksamhet efter avslutat uppdrag. I beslutet ingick att som en försöksverksamhet skulle erbjuda avgångna ledamöter rådgivningsinsatser för att återgå till yrkesverksamhet. Anmälan till rådgivningen skulle ske via partigrupperna. fick i uppdrag att upphandla lämpliga konsulter. Medel anvisades för insatsen som maximalt skulle få kosta per ledamot som deltog i rådgivningen, och eventuella utbildningsinsatser efter rådgivningen skulle finansieras av ledamoten själv. Syftet var att minska statens kostnader för inkomstgarantin. fick i uppdrag att redovisa en utvärdering av insatserna. 3.2 Upphandling och avtalstecknande På initiativ av riksdagsstyrelsen fick således i uppdrag att bedriva en försöksverksamhet där avgångna ledamöter erbjöds rådgivningsinsatser i samband med valet . Syftet med upphandlingen var att sluta ett ramavtal för leverans av kvalificerade rådgivningstjänster inom området yrkesrådgivning, karriärcoachning och kompetensutveckling. Insatserna fick enligt förfrågningsunderlaget högst kosta per avgången ledamot. Upphandlingen genomfördes i form av ett förenklat förfarande enligt tilllämpliga bestämmelser i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, förkortad . Åtta leverantörer inkom med anbud. I upphandlingen efterfrågades främst tjänster inom karriärcoachning men även kvalificerad rådgivning inom yrkesrådgivning och rådgivning avseende kompetensutveckling. I upphandlingsunderlaget betonades vikten av att stödet anpassades till den enskildes önskemål och behov. Anbudsprövningen genomfördes i tre steg. I steg ett kontrollerades att ingen av de uteslutningsgrunder som anges i 10 kap. 1–2 §§ förelåg för anbudsgivarna. Samtliga anbudsgivare gick vidare till steg två, kvalificeringsfasen. I kvalificeringsfasen föll fem anbudsgivare bort beroende på att de inte uppfyllde obligatoriska krav som ställts i förfrågningsunderlaget. I steg tre, dvs. själva anbudsutvärderingen utvärderades anbuden i enlighet med de kriterier och den viktning som angivits i förfrågningsunderlaget. Avtal tecknades med som är ett dotterbolag inom . Koncernen är statligt ägd och har ca 2 500 anställda. arbetar med att stödja medarbetare, 3 ERFARENHETER FRÅN FÖRSÖKSVERKSAMHETEN MED RÅDGIVNINGSINSATSER EFTER VALET 2010 2012/13:1 arbetsgivare och fackliga organisationer vid t.ex. omorganisation eller omställning. Företaget har ca 85 anställda och bedriver verksamhet på 80 orter i . De coacher som används i uppdraget har heltidserfarenhet av outplacementtjänster och karriärrådgivning. Avtalet gäller med ytterligare två optionsår (2 + 1 + ). Avtalstiden för den första tvåårsperioden sträckte sig till . Avtalet kan förlängas med i taget, som längst till . ska meddela leverantören om förlängning senast före avtalstidens utgång. beslutade riksdagsstyrelsen om att förlänga avtalet med till . Avtalet är inte ett exklusivitetsavtal och kan, om särskilda skäl motiverar detta, göra ytterligare upphandlingar av tjänster inom de områden som omfattas av detta avtal. 3.3 Information till berörda ledamöter skickade ett brev till samtliga ledamöter som inte skulle kandidera i riksdagsvalet (dnr 253-2208-0910). Erbjudandet formulerades enligt följande: Riksdagsstyrelsen har beslutat att erbjuda rådgivningsinsatser för ledamöter som är berättigade till inkomstgaranti. Rådgivningen kommer att vara inriktad mot att identifiera insatser som kan påskynda och underlätta en återgång till yrkesverksamhet och likna den rådgivning som erbjuds statligt anställda genom . Kontakt tas med respektive partigruppskansli för denna tjänst. I det brev som skickades till ledamöter som inte skulle återkomma till , dvs. inte blivit omvalda efter valet (dnr 243- 2888-09/10), fanns följande information: Riksdagsstyrelsen har beslutat att erbjuda rådgivningsinsatser för ledamöter som är berättigade till inkomstgaranti. Rådgivningen är inriktad på att identifiera insatser som kan påskynda och underlätta en återgång till yrkesverksamhet och liknar den rådgivning som erbjuds statligt anställda genom . Rådgivningstjänsterna tillhandahålls av och finns tillgängliga över hela landet. Information om och kontaktuppgifter till karriärrådgivare tillhandahålls av respektive partigruppskansli. Du kan även kontakta direkt för en första konsultation. Ansvarsfördelningen har varit sådan att har upphandlat tjänsterna medan de praktiska kontakterna med konsulterna i normalfallet tagits av riksdagsledamöterna själva. I ett fall har den första kontakten skett genom att ett partigruppskansli hade namn på ej kandiderande ledamöter som hade visat intresse för erbjudandet (7–8 personer) och ville att vägle- 2012/13:1 3 ERFARENHETER FRÅN FÖRSÖKSVERKSAMHETEN MED RÅDGIVNINGSINSATSER EFTER VALET 2010 dare skulle ta den första kontakten. Resterande deltagare har själva kontaktat respektive vägledare. har inte getts möjlighet att själva kontakta de ledamöter (90 personer) som fått erbjudandet. Tjugo av de 90 ledamöter som erbjöds rådgivningsinsatser utnyttjade tjänsten, dock i varierande grad och olika . Stödet från till ledamöterna har getts i form av kartläggning samt framtagning av cv och personliga presentationsbrev för nästan samtliga 20 personer. Samtal om metoder för jobbsökning och anlitande av headhunters har genomförts liksom stöd- och krisbearbetningssamtal. DIAGRAM 1 RÅDGIVNINGSTID PER MÅNAD UNDER TIDEN SEPTEMBER 2010– feb mar apr maj jun Från projektledare har inhämtats att från sin sida uppfattar det som en brist att uppdraget definierats så snävt. Önskvärt hade varit att det även skulle ha kunnat vara möjligt att erbjuda en viss kompetensutveckling, genomföra tester och även erbjuda utbildning i att starta egen verksamhet. har vidare upplyst att om ledamöterna som erbjudits tjänsten hade utnyttjat maxbeloppet () hade detta gett möjlighet till närmare 60 timmars konsultation per person (och ). Av den redovisning som fått av framgår att maxbeloppen långt ifrån har utnyttjats. Rådgivningen utfördes på 11 orter, från i norr till i söder. Som framgår av diagram 2. var det betydande variationer i hur många rådgivningstimmar som gavs till de före detta ledamöter som deltog i försöksverksamheten. Inte ens den som hade flest rådgivningstimmar (27) utnyttjade dock ens halva det tillgängliga utrymmet. 3 ERFARENHETER FRÅN FÖRSÖKSVERKSAMHETEN MED RÅDGIVNINGSINSATSER EFTER VALET 2010 2012/13:1 DIAGRAM 2 RÅDGIVNINGSTID PER PERSON fakturerar och enbart faktiskt rådgivningstid/coachningstid debiteras. I priset ingår samtliga kostnader för uppdraget såsom även förberedelsearbete, uppföljning, resor, traktamenten, logi, kopiering och it-stöd. Den totala kostnaden för perioden –var . Det kan här konstateras att för det fall de 90 ledamöter som erbjöds tjänsten hade utnyttjat det maximala beloppet hade detta resulterat i en kostnad för på . Resultatet för de tjugo personer som valde att utnyttja erbjudandet om rådgivning är enligt uppgift från följande: 4 personer är tillbaka på gamla jobbet 1person har inlett studier kombinerat med start av eget företag 6personer har nytt jobb/annan sysselsättning 2personer har pågående samtal (aktiva jobbsökare) 1 person har valt att nyttja inkomstgaranti t.o.m. pension. 5 personer är jobbsökande (ingen uppföljning efter avslutad rådgivning) 1 person har hoppat av, okänt till vad. 3.5 Erfarenheter och reflektioner från några få ledamöter som avslutade sitt riksdagsuppdrag 2010 Kommitténs sekretariat skickade ut ett brev till samtliga de avgångna ledamöter som erbjöds rådgivningsinsatser, med undantag för fyra ledamöter som åter tjänstgör som ledamöter i . I brevet betonades att det skulle vara av mycket stort värde för kommittén om den skulle kunna få del av ledamöternas upplevelse av situationen samt erfarenheter och synpunkter på hur gällande regelverk och erbjudanden fungerade efter valet . Synpunkter efterfrågades också på vad som 2012/13:1 3 ERFARENHETER FRÅN FÖRSÖKSVERKSAMHETEN MED RÅDGIVNINGSINSATSER EFTER VALET 2010 kunde ha utformats på ett bättre och mer ändamålsenligt sätt både vad gäller inkomstgarantin och i fråga om de åtgärder som bedrivits som en försöksverksamhet. Ledamöterna erbjöds möjlighet att kontakta sin partirepresentant i kommittén eller sekretariatet direkt. Ungefär en handfull ledamöter har valt att kontakta kommittén. Ett av de svar som inkommit innehåller påpekandet att varit ett trevligt och bra bollplank och samtalspartner – men tyvärr ingenting mer. coacher har inte, och kan enligt uppgiftslämnaren inte heller förväntas ha, kännedom om de erfarenheter man får av att vara riksdagsledamot/heltidspolitiker. Vad som efterfrågades var en samarbetspartner med ett exceptionellt nätverk och som förstår ledamöternas speciella värld och har specialistkompetens för att ge bra råd till f.d. riksdagsledamöter. Detta skulle eventuellt kunna genomföras av en rekryteringsfirma/headhunter med inriktning på opinionsbildning. En viss otydlighet om vilket antal timmar som ingått i erbjudandet har påpekats. Det finns ett exempel på att den inledande kontakten med varit mycket positiv för en f.d. ledamot som därigenom snabbt fick stark motivation att själv gå in för att skaffa sig ny försörjning genom egna insatser. Det finns exempel på att en f.d. ledamot, med hänvisning till sin tidigare anställning, kunnat ta tjänster i anspråk. Detta beskrivs som en mycket mer komplett tjänst. Det erbjöds spännande och bra seminarier, intervjuträning, rådgivning om att starta eget etc. Där fanns mycket duktiga fristående konsulter och ledamoten kunde delta i ett pass i ett kompetensutvecklingsprogram benämnt Chefsforum. En erfarenhet som delgetts sekretariatet från en f.d. ledamot är att riksdagsledamöter tror sig vara attraktiva på arbetsmarknaden men att detta inte stämmer i verkligheten. Utomstående kan inte värdera en ledamots kunskap och erfarenheter. Det är lätt att ses som ett oskrivet blad och inte bli betrodd. Det har förekommit att frågan Hur politisk är du? har ställts vid anställningsintervjuer. Man kan enligt en uppgiftslämnare dock se ett mönster där unga ledamöter som arbetat inom områdena public relation och opinion lätt kunnat sugas upp igen efter tiden i . Ledamöter med en bakgrund i offentlig sektor med stora organisationer verkar också ha det lättare. En f.d. ledamot har framfört att möjligheten att träffa en coach varit positiv. Dock uppfattades det som ett problem att den summa som avsatts inte kunde användas för att gå kortare kurser, vilket det enligt ledamoten bör finnas möjligheter till. 4 Omställningsåtgärder på arbetsmarknaden Enligt direktiven ska kommittén låta undersöka vilka åtgärder som kan vidtas i syfte att underlätta en övergång till yrkesverksamhet för f.d. riksdagsledamöter. Den allmänt gällande principen om försörjning genom eget arbete ska tillämpas. I 4 kap. 10 § regeringsformen stadgas att riksdagsledamöter och ersättare får fullgöra uppdrag som ledamot utan att hindras av tjänsteuppgift eller annan sådan skyldighet. Ingen arbetsgivare får vägra en anställd ledighet för ett sådant uppdrag. Dock grundar denna bestämmelse ingen skyldighet för arbetsgivaren att sedan återta den tidigare anställde eller erbjuda fortsatt anställning efter riksdagsperiodens slut. Personer med anställning som går till uppdraget som riksdagsledamot har ofta möjlighet att vara tjänstlediga från sin arbetsgivare . När tjänstledigheten upphör och om den f.d. ledamoten av något skäl inte får återgå till sin anställning synes trygghetssystemen på arbetsmarknaden kunna erbjuda ett visst skydd. Beroende på anställningssektor kan olika trygghetsstiftelser då tänkas kunna bli involverade och ge förmåner. Enligt 2 § tjänstledighetsförordningen (1984:111) har statsanställda en automatisk rätt till tjänstledighet under uppdrag i . I övrigt har arbetsgivare skyldighet att iaktta 4 kap. 10 § RF. Ekonomiska villkor i anställning och arbetsliv är i grunden en avtalsfråga. Avtalen är enligt huvudlinjen kollektivavtal. Parterna har valt ordningen med kollektivavtal för att utveckla trygghetssystemen ovanför arbetslöshetsförsäkringen. Lösningarna inrymmer bl.a. pensionsersättningar och programverksamhet för att stödja återgång till yrkeslivet. Arbetslöshetsförsäkringen är en lagreglerad trygghetsförsäkring. Dess syfte är att skydda mot inkomstbortfall vid ofrivillig arbetslöshet. Arbetslöshetsförsäkringen är allmän och består av en grundförsäkring och en inkomstbortfallsförsäkring. Ersättning enligt grundförsäkringen lämnas till den som inte är medlem i en arbetslöshetskassa eller är medlem i en arbetslöshetskassa men inte uppfyller de villkor som gäller för inkomstrelaterad ersättning. Arbetslöshetskassan Alfa betalar ut ersättning enligt grundförsäkringen för de personer som inte är medlemmar i någon arbetslöshetskassa. Ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen lämnas som huvudregel till den som varit medlem i en arbetslöshetskassa och i övrigt uppfyller villkoren för rätt till arbetslöshetsersättning. 2012/13:1 4 OMSTÄLLNINGSÅTGÄRDER PÅ ARBETSMARKNADEN Arbetslöshetsförsäkringen omfattar både arbetstagare och företagare. De allmänna villkoren för rätt till arbetslöshetsersättning, dvs. till ersättning enligt såväl grundförsäkringen som inkomstbortfallsförsäkringen, innebär bl.a. att den enskilde ska vara arbetslös och aktivt söka arbete. Arbetslöshetsersättning utgår i form av dagpenning, dvs. ett belopp beräknat per dag. En ersättningsperiod inleds med en karenstid . Rätten till dagpenning upphör före den månad då den arbetslöse fyller . Den dagpenning som utgår enligt grundförsäkringen, grundbeloppet, uppgår till per ersättningsdag för den som har arbetat heltid, oberoende av tidigare inkomst. Dagpenning enligt inkomstbortfallsförsäkringen lämnas med ett belopp per dag som är baserat på tidigare förvärvsinkomster. Ersättningens storlek baseras enligt huvudregeln på inkomsten i det arbete som den enskilde utfört före arbetslösheten. Även månader utan arbete inom ingår, enligt huvudregeln, i beräkningen. Ersättningen kan som högst utgå med per dag. Ersättningen utgår i . Den som själv utan giltig anledning lämnar ett arbete ska stängas av från rätt till ersättning i . Arbetslöshetsförsäkringen finansieras till två tredjedelar av staten, resten finansieras av avgifter från de försäkrade. Det råder inte ett anställningsförhållande mellan och riksdagsledamöterna, vilket ansetts innebära att riksdagsledamöter inte omfattas av arbetslöshetsförsäkringen, se URF 2004/05:2 s. 84 och kommitténs direktiv. Jämför dock betänkandet Större ekonomisk trygghet för förtroendevalda (SOU 2011:54) med dess hänvisning till det i betänkandet (s. 117) intagna Meddelande nr 17/1995. Där framförs uppfattningen att politiskt förtroendevalda kan ha en kvarstående rätt till förmåner från en arbetslöshetskassa. 4.3 Trygghetsråden och Arbetsförmedlingen Omställningsavtalen har tecknats för att fungera som ett komplement till arbetsmarknadspolitiken. Trygghetsråden och Arbetsförmedlingen har dock inte identiska uppgifter. Trygghetsråden är huvudsakligen inriktade mot att hjälpa uppsagda till nya arbeten medan Arbetsförmedlingen har vidare ansvarsområden. Av förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen framgår att Arbetsförmedlingen ansvarar för den offentliga arbetsförmedlingen och dess arbetsmarknadspolitiska verksamhet. Arbetsförmedlingen ska verka för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt genom att effektivt sammanföra dem som söker arbete med dem som söker arbetskraft. Arbetsförmedlingen ska prioritera dem som befinner sig långt från arbetsmarknaden samt bidra till att stadigvarande öka sysselsättningen på lång sikt. 4 OMSTÄLLNINGSÅTGÄRDER PÅ ARBETSMARKNADEN 2012/13:1 Det har aldrig hos trygghetsråden funnits någon ambition att ta över någon eller några av Arbetsförmedlingens uppgifter. Omställningsavtalen förutsätter snarare tvärtom att de erbjudanden och resurser som Arbetsförmedlingen ställer till förfogande tas till vara i största möjliga utsträckning. 4.4 Allmänt om omställningsavtalen Omställningsavtal är kollektivavtal enligt definitionen i 23 § lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, förkortad MBL, som stadgar att med kollektivavtal avses skriftligt avtal mellan arbetsgivarorganisation eller arbetsgivare och arbetstagarorganisation om anställningsvillkor för arbetstagare eller om förhållandet i övrigt mellan arbetsgivare och arbetstagare. Avtalen syftar till att ge arbetstagare som sagts upp på grund av arbetsbrist stöd i omställning till ny försörjning. Detta sker genom ett aktivt omställningsarbete som kan påbörjas vid uppsägningstillfället eller i vissa fall tidigare. Avtalen ger också under vissa förutsättningar ekonomisk ersättning som komplement till den allmänna arbetslöshetsersättningen på lönedelar över det s.k. A-kassetaket. En tidsbegränsad kompensation för lönemellanskillnad vid övergång till lägre betalt arbete kan också utgå. Verksamheten finansieras genom att omfattade arbetsgivare betalar en avgift som beräknas som en procentuell andel av lönesumman. Omställningsarbetet genomförs i samverkan med de uppsagda av de trygghetsråd som inrättats av parterna som träffat omställningsavtalen. Kännetecknande för arbetsformerna i programverksamheten är en hög grad av individ- och situationsanpassning till den uppsagdes förutsättningar och intressen och till den aktuella arbetsmarknaden. Individens aktiva medverkan förutsätts. Omställningsstödet kan vara av olika slag. Normalt ingår någon form av startaktiviteter i form av rådgivning, vägledning och nyorientering och därefter sätts vid behov ytterligare åtgärder in i form av stöd för att söka arbeten, utbildning, praktik eller stöd för att starta eget företag. Trygghetsråden har en självständig ställning i förhållande till de lokala parterna och har inga myndighetsfunktioner. Viktiga faktorer i trygghetsrådens verksamhet är den tidiga starten, det individinriktade arbetssättet och de arbetsformer trygghetsråden tillämpar. Verksamheten bygger på individens motivation, egen aktiv medverkan och egna beslut samt på trygghetsrådens neutralitet och tillgänglighet. Omställningsavtalen medför en minskad belastning på arbetsmarknadspolitiken. Trygghetsråden administrerar och verkställer det stöd som ska utgå enligt omställningsavtalen. Trygghetsråden bedrivs i en alternativ stiftelseform som kallas kollektivavtalsstiftelse. Enligt 11 kap. 3 § stiftelselagen (1994:1220) bildas en kollektivavtalsstiftelse genom att –en arbetsgivarorganisation och en central arbetstagarorganisation i kollektivavtal förordnar att pengar som arbetsgivare enligt kollektivavtal eller 2012/13:1 4 OMSTÄLLNINGSÅTGÄRDER PÅ ARBETSMARKNADEN annat avtal tillskjuter, ska som en självständig förmögenhet främja ett bestämt och varaktigt ändamål –någon åtar sig att ta emot pengarna för förvaltning i enlighet med förordnandet. tillgodoser ett väsentligt praktiskt behov hos arbetsmarknadens parter. Den skapades vid sidan om den vanliga stiftelseformen, som inte ansågs ändamålsenlig i alla avseenden. Bestämmelserna om kollektivavtalsstiftelser skiljer sig från vad som gäller andra stiftelser genom att dess stiftelseförordnande, inklusive ändamålsbestämmelsen, får ändras eller upphävas genom skriftlig överenskommelse mellan stiftarna och stiftelsen. Det krävs alltså inget tillstånd av Kammarkollegiet för att genomföra sådana förändringar. Till skillnad från vanliga stiftelser krävs vidare inte en förmögenhetsöverföring från någon av stiftarna i samband med bildandet av kollektivavtalsstiftelsen. Det är nämligen arbetstagar- och arbetsgivarorganisationerna som är stiftare, men arbetsgivarna som betalar avgiften till systemen. Kollektivavtalsstiftelser är också föremål för en mindre långtgående tillsyn i jämförelse med andra stiftelser. I övrigt gäller i princip samma bestämmelser som för vanliga stiftelser, med bokföringsskyldighet och kvalificerad revision. De olika trygghetsstiftelserna finns i bakgrunden för de f.d. riksdagsledamöter som varit tjänstlediga från en tidigare anställning som inte längre står öppen. I sak kan detta betyda att olika trygghetsstiftelser kan vara bäst lämpade och även skyldiga att i vissa fall hjälpa också den f.d. ledamoten. Detta är något som är tillämpbart under försöksverksamheten och saken måste förstås uppmärksammas innan man bygger vidare på och kompletterar med ett ytterligare system på området. Antalet f.d. ledamöter som kan antas komma att kunna anlita trygghetsstiftelserna efter uppdragets upphörande är svårt att närmare bedöma men kan dock förväntas bli förhållandevis lågt, jfr enkätresultatet i avsnitt 2.6. finns bland f.d. riksdagsledamöter egna företagare, studerande och andra personer som saknar en anställning från vilken de är tjänstlediga. Dessa faller därmed alltid utanför trygghetsanordningarna. Vidare kan en f.d. riksdagsledamot ha sagt upp sig eller blivit uppsagd i och därmed också komma att stå utanför någon trygghetsanordning, se även om detta i avsnitt 2.6. 4.5 Det statliga trygghetsavtalet På det statliga området tog staten länge ensidigt ett stort ansvar för anställningstryggheten för de anställda, som i många fall hade anställningsformer som inte medgav uppsägning på grund av arbetsbrist. Trygghetslösningarna och anställningsvillkoren på det statliga området har i flera steg anpassats till villkoren på arbetsmarknaden i övrigt. Här gäller ett trygghetsavtal som i 4 OMSTÄLLNINGSÅTGÄRDER PÅ ARBETSMARKNADEN 2012/13:1 väsentliga delar har samma uppbyggnad som övriga omställningsavtal och som () fått ny utformning. Avtalet omfattar alla anställda, således även LO-grupperna, och förmånsnivåerna är i flera avseenden generösare än på det privata området, vilket anses ha sin grund i historiska förhållanden med en stor anställningstrygghet för statsanställda. Staten har genom dåvarande () (numera Ar- betsgivarverket) som arbetsgivare ingått trygghetsavtalet med sina motparter på arbetstagarsidan. De har inrättat vars verksamhet finansieras genom att statliga myndigheter (under regeringen) betalar en viss del av lönesumman dit.