rir · H1B513 · 2013-11-11 00:00:00 — Förutom att varje enskild åtgärd i programmet ska bidra till sina egna mål, kan de också bidra till andra mål och prioriteringar inom programmet. Dels har programmet nationella horisontella prioriteringar som till exempel jämställdhet, integration och klimat. Dels ska potentialen för synergier tillvaratas så att åtgärder bidrar till och förstärker varandras mål. I granskning har det dock framkommit att programmet i huvudsak fungerar stuprörsvis. De horisontella prioriteringarna har inte fått något större genomslag i programmet, trots en stor medvetenhet om dem bland ansvariga myndigheter. Detta bekräftas i kartläggning av Landsbygdsprogrammets effekter på mångfalden. bedömer därför att de horisontella prioriteringarna inte fungerar som verktyg för att programmet ska bidra till exempelvis ökad jämställdhet, integration och klimatmål. Visserligen bidrar prioriteringarna till en större medvetenhet om målen, men denna medvetenhet får inte genomslag för målen i praktiken. En jämförelse kan göras med regeringens satsningar på exempelvis Matlandet, biogas och bredband. För dessa satsningar har medel öronmärkts inom programmet, vilket visar vilka möjligheter det finns till en mer aktiv styrning av programmet mot prioriterade frågor. Synergier mellan olika åtgärder skulle exempelvis kunna betyda att miljöersättningar också aktivt utformas för att få en stor sysselsättningseffekt, och omvänt. granskning visar dock att synergier utnyttjas endast i undantagsfall. Ett sätt att bättre utnyttja synergier skulle kunna vara att tillvarata sysselsättningseffekter från miljöersättningarna genom att exempelvis prioritera ansökningar med en potential att bidra till fler arbetstillfällen. Omvänt finns en möjlighet att gynna mottagare i axel 1 och 3 som kan visa att åtgärder som ges stöd också bidrar till miljökvalitetsmålen. 7.3.3 Brist på lärande och återkoppling av ny kunskap till programmet Inbyggt i Landsbygdsprogrammet finns en omfattande utvärderingsverksamhet med uppgiften att mäta effekterna av programmets åtgärder och föreslå förbättringar. granskning visar dock att regeringen och ofta lämnar utvärderarnas förslag utan åtgärd. Detta gäller också i sådana fall där ersättningar varit utformade på samma sätt under flera programperioder, och där flera olika utvärderingar har dragit likartade slutsatser. Trots omfattande forskarkritik har exempelvis ersättningen till vallodling fått fortsätta oförändrad . konstaterar också att kunskap om programmets effekter och resultat på länsnivå bara i begränsad omfattning har funnits tillgänglig på länsstyrelserna, och att olika länsstyrelser har olika förutsättningar att på egen hand analysera och mäta programmets effekter. Därför har återkopplingen av ny kunskap till programmet varit ojämn över landet. Bristen på enhetlig länsvis rapportering av effekter och resultat innebär också att en potential för lärande mellan olika län går förlorad. Med förbättrad tillgång till sådan kunskap skulle goda exempel lättare kunna spridas mellan länsstyrelserna. 7.3.4Andra mål och regler får starkt genomslag på bekostnad av programmets mål I granskningen har det framkommit att det finns administrativa krav och mål som får starkt genomslag på programmet på bekostnad av programmets mål, i brist på en tydlig målstyrning. Sådana mål och krav är administrativa regler, krav på korta handläggningstider och förenklingsåtgärder för handläggare och brukare. Vidare visar granskningen att en drivkraft hos regeringen och myndigheterna är att utnyttja de möjligheter till EU-finansiering som programmet ger. Det kan innebära att åtgärder med en förutsebar efterfrågan och låga administrationskostnader, som stora delar av de nuvarande miljöersättningarna, prioriteras. Det är givetvis viktigt att följa regler, förkorta handläggningstiderna och att genomföra förenklingsåtgärder för brukarna. Detta måste dock ske som målen och landsbygdens behov fortsätter vara i fokus för Landsbygdsprogrammet. 7.4 Den centrala samordningen brister Landsbygdsprogrammet är sektor- och politikövergripande och innefattar områden där Landsbygdsdepartementet och saknar expertkompetens. Därför måste expertkompetens inhämtas från olika delar av och statsförvaltningen. granskning visar att den samordning som skett på i hög utsträckning handlat om att undvika att olika former av EU-stöd överlappar varandra, och mindre om att utnyttja expertkompetens och söka synergier. Detta är särskilt tydligt i frågor som rör tillväxt och sysselsättning. Ett liknande mönster gäller på myndighetsnivå, där inte alls eller i endast begränsad utsträckning samarbetat med myndigheter som , Tillväxtanalys, Arbetsförmedlingen, och om till exempel vilka satsningar inom småföretagande, innovation, turism och service som kan fungera för att nå tillväxt- och sysselsättningsmål. LANDSBYGDSPROGRAMMET – FRÅN JORDBRUKSSTÖD TILL LANDSBYGDSSTÖD? Inom kulturmiljöområdet har expertkompetens inte tagits tillvara fullt ut. 7.5 Länsstyrelserna når inte alla målgrupper För att programmet ska ha bästa möjliga måluppfyllelse måste myndigheterna som hanterar stöden nå ut till alla potentiella målgrupper. granskning visar att programmet som helhet har haft svårt att nå grupper utanför jordbrukssektorn, och att det finns mer att göra för att nå dessa grupper. Skillnaderna är dock stora mellan hur väl olika länsstyrelser nått ut till alla grupper. Dessa skillnader återspeglas i statistik över budgetutnyttjandet för olika åtgärder, i olika län. Åtgärder som vänder sig till breda målgrupper var nya när programperioden inleddes . Därmed kan kunskapen om programmet i de aktuella målgrupperna antas ha varit låg. En aktiv marknadsföring från länsstyrelsernas sida var en förutsättning för att dessa stöd skulle få ett högt utnyttjande. Granskningen har visat att de länsstyrelser som i högre utsträckning arbetat proaktivt med informationsarbete har tillfört egna medel eftersom den ersättning som länsstyrelserna får för arbetet, medel för så kallad teknisk assistans (TA-medel) inte fullt ut täcker kostnaderna. bedömning är därför att det är viktigt att länsstyrelserna tilldelas rimliga resurser för informationsarbetet för att de ska ha förutsättningar för att nå ut till potentiella målgrupper. Vidare visar granskningen att och länsstyrelserna underskattade behovet av marknadsföring till nya målgrupper. Någon vägledning om marknadsföring från har inte funnits, vare sig under programplaneringsstadiet eller under programmets genomförande. Det faktum att stöden inte fullt ut nått ut till avsedda målgrupper kan enligt bedömning särskilt ha försämrat förutsättningarna för programmet att nå mål om ökad sysselsättning och ökad livskvalitet på landsbygden. rekommenderar regeringen och att vidta följande åtgärder för att förbättra Landsbygdsprogrammets måluppfyllelse under den kommande programperioden –2020. i större utsträckning utgå från programmets mål och landsbygdens identifierade behov i fördelningen av programmets budget och säkerställa att målen preciseras för myndigheternas arbete med programmet Detta kan ske genom att bättre ta till vara resultaten från uppföljningar och utvärderingar och genom analyser om vilka åtgärder som är mest effektiva för att nå programmets mål om till exempel miljö och sysselsättning. Vidare genom att precisera hur målen och de horisontella prioriteringarna ska tolkas och tillämpas och hur synergier ska tas till vara. Vidare genom att öka transparensen i arbetet med att fördela medlen. förändra miljöersättningarnas utformning så att de mer effektivt bidrar till relevanta miljömål Detta kan ske genom att ersättningarna styrs mer dit de gör mest nytta för miljön. Erfarenheter från forskning på området och från praktiska tillämpningar i andra länder kan användas. I arbetet med att analysera möjliga alternativ till hur miljöersättningarna ska utformas bör önskvärda miljöeffekter avvägas mot att stöden ska vara attraktiva att söka för brukarna. En avvägning bör också göras mellan administrativa kostnader och ersättningarnas miljönytta. Högre administrativa kostnader kan vara motiverade om det krävs för att nå programmets miljömål. Särskilt de generella ersättningarna till vallodling bör ses över eftersom de med nuvarande kunskapsläge är svåra att motivera utifrån miljönytta. säkerställa att expertkompetens utnyttjas från hela statsförvaltningen så att viktiga kunskaper om hur programmets åtgärder effektivt når målen tas till vara Detta kan ske genom att i större utsträckning använda expertkompetens från andra departement och andra myndigheter med ansvar för målen i programmet. LANDSBYGDSPROGRAMMET – FRÅN JORDBRUKSSTÖD TILL LANDSBYGDSSTÖD? tydliggöra rollfördelningen mellan och länsstyrelserna i syfte att förbättra måluppfyllelsen och undvika dubbelarbete Detta kan ske genom att regeringen tydliggör vad som ska ske på central respektive regional nivå i syfte att säkerställa att de europeiska och nationella målen blir styrande på alla länsstyrelser, att regionala behov får genomslag och att genom dubbelarbete undviks. Vidare genom att tydliggöra gränsdragningen mellan vilket handlingsutrymme länsstyrelserna har och vilken roll har som förvaltande myndighet av Landsbygdsprogrammet. förbättra de resursmässiga förutsättningarna för handläggande och beslutande myndigheter (länsstyrelserna, , och i viss mån ) att nå ut med stöden till programmets potentiella målgrupper Detta kan ske genom att se över fördelningen av medel från Landsbygdsprogrammet till så kallad teknisk assistans. bedömer att ökade administrativa kostnader i detta fall kan vara motiverade eftersom de syftar till att bidra till högre måluppfyllelse. Det påverkar inte Landsbygdsprogrammets budget i sin helhet utan är en fördelningsfråga inom programbudgeten. tillsammans med regeringen verka för att målen tydliggörs för genomförande myndigheters arbete med programmet Detta kan ske genom att precisera hur målen och horisontella prioriteringarna ska tolkas och tillämpas och hur synergier ska tas till vara. Vidare kan det ske genom att uppföljning, utvärdering och rapportering utgår från programmets mål. Vidare kan det ske genom att uppföljning och utvärdering systematiskt bryts ner länsvis och rapporteras till den regionala nivån. säkerställa att länsstyrelserna, och når ut till programmets alla målgrupper Detta kan ske genom att tydliggöra behovet av informationsinsatser till programmets nya målgrupper. Styrdokument för genomförandet av Landsbygdsprogrammet har granskat vilken vägledning i form av dokument som handläggande och beslutande myndigheter har fått av regeringen och . Nedan följer en lista över dessa dokument. Inom parantes anges övergripande vad dokumenten avser. Här framgår bland annat de övergripande målen med Landsbygdsprogrammet, mål för programmets axlar, specifika mål för olika åtgärder i programmet och nationella prioriteringar. Dock framgår ingen precisering av hur de övergripande målen ska tillämpas i programmet. Dokumentet riktar sig brett till alla som arbetar med och är berörda av Landsbygdsprogrammet. Regeringens förordning (2007:481) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder. I förordningen framgår vad brukaren kan få stöd för samt övergripande vilka villkor som gäller för att vara berättigad till stöden. Dokumentet riktar sig brett till alla som arbetar med och är berörda av Landsbygdsprogrammet. Regleringsbrev till och länsstyrelserna. Här framgår exempelvis särskilda styrsignaler om kortare handläggningstider och vikten av korrekt handläggning för att minska risken för så kallade finansiella korrigeringar. föreskrifter till länsstyrelserna, och om företagsstöd, projektstöd, kompensationsbidrag, miljöersättningar och miljöinvesteringar. I föreskrifterna framgår i mer detalj vad brukaren kan få stöd för samt vilka villkor som gäller för att vara berättigade till stöden. för länsstyrelsernas respektive arbete med strategi för tillämpningen av det nya Landsbygdsprogrammet 2007– 2013. Direktivet anger på rubriknivå vilken struktur de regionala genomförandestrategierna ska ha. uppdatering av regionala genomförandestrategier 2009. Dokumentet innehåller direktiv om att strategierna ska kompletteras med regeringens fastställda utmaningar – klimat, förnybar energi, vattenkvalitet, biologisk mångfald och omstrukturering av mjölksektorn – som tillkommit i det nationella programdokumentet samt direktiv om hur regionen ska möta dessa. Vidare uppmanas länsstyrelserna flytta pengar från åtgärder där medel inte utnyttjas till åtgärder som många söker eller där det behövs högre stöd. LANDSBYGDSPROGRAMMET – FRÅN JORDBRUKSSTÖD TILL LANDSBYGDSSTÖD? föreskrifter till länsstyrelserna, och om ansökan om vissa jordbruksstöd och landsbygdsstöd. I föreskrifterna framgår hur ansökan för olika stöd ska hanteras. föreskrifter till länsstyrelserna, och om rutiner vid handläggning och kontroll av ärenden om företagsstöd, projektstöd och miljöinvesteringar. Föreskrifterna innehåller bilagor med bilder på processbeskrivningar för hantering av företagsstöd, projektstöd och miljöinvesteringar. föreskrifter till länsstyrelserna, och om rutiner vid handläggning och kontroll av ärenden om jordbrukarstöd. Föreskrifterna innehåller en bilaga med krav om god intern styrning och kontroll och vilka moment som ska ingå i processen samt rutinbeskrivning för hantering av jordbruksstöd. Föreskrifter och Allmänna råd till länsstyrelserna, och om företagsstöd och projektstöd. Dokumentet innehåller bestämmelser om hur stöden ska betalas ut samt särskilda villkor för stöden. Checkpunkter i det gemensamma datasystemet, som riktar sig till länsstyrelserna och Leadergrupper och som utformats av . Checkpunkterna innehåller inget som styr stöden mot mål eller prioriteringar utan dessa checkpunkter är mer av processkaraktär. Kompletterande metodbeskrivning, revisionsfråga 4 I denna bilaga beskriver vi metoder och urval för hur vi undersökt länsstyrelserna arbete med att nå ut till potentiella målgrupper (revisionsfråga 4). Bilagan kompletterar den metodbeskrivning som ges i kapitel 1. Hur har vi undersökt revisionsfråga 4? Vi har undersökt revisionsfråga 4 med hjälp av kvantitativa uppgifter om olika länsstyrelsers budgetutnyttjande av axel 1 och 3 och kvalitativt genom intervjuer med ett urval länsstyrelser. Kvantitativt har vi undersökt hur utnyttjandet av Landsbygdsprogrammets olika åtgärder skiljer sig åt. Med utnyttjande menar vi hur mycket programmedel som beviljats i stöd när det återstår ungefär av den sjuåriga programperioden. Vi har särskilt velat undersöka skillnader mellan åtgärder som vänder sig till jordbruket, och sådana åtgärder som vänder sig till bredare målgrupper. För att göra detta har vi valt att jämföra utnyttjandegraden i axlarna 1 och 3. Dessa två axlar är jämförbara eftersom de innehåller likartade åtgärder för ekonomisk utveckling, men axel 1 vänder sig uteslutande till jordbruket och axel 3 till bredare grupper på landsbygden. Vi har valt att inte titta på axel 2 och 4. Skälet till att vi inte tittat på axel 2 är att axeln har andra syften och en annan logik. Det görs ingen aktiv bedömning för stöden på länsstyrelserna och det finns inga länsvisa budgetar för axeln. Vad gäller axel 4 har denna avgränsats från granskningen helt och hållet. Eftersom vi också är intresserade av regionala variationer har vi studerat hur utnyttjandegraden skiljer sig åt mellan olika länsstyrelser. Vår utgångspunkt har varit att ett högt utnyttjande inte är ett mål i sig. Däremot använder vi budgetutnyttjande som en indikation på hur väl länsstyrelserna lyckats nå respektive målgrupp. Vi är dock medvetna om att det kan finnas andra förklaringar till variationer i budgetutnyttjande än sådana som har att göra med förmåga att nå rätt målgrupp. LANDSBYGDSPROGRAMMET – FRÅN JORDBRUKSSTÖD TILL LANDSBYGDSSTÖD? Vilka uppgifter har vi använt för att beräkna budgetutnyttjandet? Utnyttjandegraden i Landsbygdsprogrammet kan mätas på flera olika sätt eftersom myndigheternas handläggning av stödansökningar görs i flera steg. Efter att en ansökan kommit in fattas ett beslut om beviljande av stöd. Sedan fattas ett beslut om utbetalning. Slutligen sker en faktisk utbetalning. Vi har valt att studera utnyttjandegraden mätt utifrån beviljade stöd (se kapitel 6). Det kan finnas fördelar med alla tre sätten att mäta. Med tanke på vårt syfte med analysen, att undersöka länsstyrelsernas arbete med att nå ut, var två aspekter avgörande för att använda statistiken över just beviljade stöd. Projektstöd betalas ut i efterhand, men investeringsstöd i förskott. Eftersom axel 3 innehåller en större andel projektstöd än axel 1, skulle det därför kunna snedvrida jämförelsen mellan axlarna att använda statistik över betalningarna. I den mån det finns skillnader mellan länsstyrelser i handläggningstider för utbetalningen av medel kan det påverka jämförbarheten mellan länsstyrelser om man använder sig av statistik som bygger på utbetalningar. Vi har även tagit fram utnyttjandestatistik över enskilda åtgärder inom programmet. För att få fram utnyttjandegraden för enskilda åtgärder har bearbetat rådata från över budgetar och utbetalade medel för samtliga åtgärder inom axlarna 1 och 3 uppdelat på länsstyrelser. Statistiken på åtgärdsnivå nedbruten på länsnivå har dock många felkällor, som kan göra det svårt att jämföra olika länsstyrelser med varandra. Exempelvis kan händelser i enskilda projekt (förseningar, förändringar i projektdesignen etcetera) få en stor påverkan på budgetutnyttjandet för vissa stöd. Därför har vi främst använt statistiken över enskilda åtgärder som ett diskussionsunderlag vid intervjuer med länsstyrelserna. Urval för intervjuer med länsstyrelserna För att undersöka skillnader i budgetutnyttjande har vi försökt fånga in både länsstyrelser med ett högt och länsstyrelser med ett lågt budgetutnyttjande. Detta för att kunna jämföra om länsstyrelser med olika grad av budgetutnyttjande arbetar olika med att nå ut eller om det är andra faktorer som ligger bakom utnyttjandegraden. Därför har högt respektive lågt budgetutnyttjande varit en urvalsfaktor. För att fånga eventuella skillnader mellan länsstyrelser som har att göra med externa faktorer har vi också använt följande urvalsfaktorer: spridning mellan länsstyreler med mycket jordbruksproduktion och länsstyrelser med mindre jordbruk, spridning i storlek på länsstyrelser, spridning mellan län med olika organisering (förekomsten av region och regionförbund) samt spridning geografiskt (länsstyrelser i norra och ). Dock är det viktigt att komma ihåg att intervjusvaren från länsstyrelserna inte är representativa för alla länsstyrelser, utan svaren ska ses som svar från var och en. Däremot har vi valt att tolka beskrivningar från länsstyrelserna (även om det ibland enbart kommer från en länsstyrelse) om otydligheter, problem, förklaringsfaktor eller liknande som en illustration på hur till exempel målstyrningen fungerar. Länsstyrelserna i , , , , och kom att ingå i urvalet. Hur har vi intervjuat länsstyrelserna? Vår ursprungliga ambition var att intervjua chefer (lantbruksdirektör eller motsvarande), handläggare av axel 1-stöd och handläggare av axel 3-stöd var och en för sig, för att få en allsidig belysning av våra frågor. Hur arbetet organiseras skiljer sig dock åt mellan länsstyrelserna. På flera av de aktuella länsstyrelserna arbetar enskilda handläggare både med axel 1- och axel 3-stöd, och det förekommer att chefer också fungerar som handläggare. I enlighet med detta har vi har anpassat vilka vi har intervjuat i vilka konstellationer. Metod och urval har relevans för övriga revisionsfrågor Utöver att ta reda på orsaker till budgetutnyttjande har syftet med intervjuerna också varit att få en bild av hur styrningen mot programmets mål har fungerat. Därmed är beskrivningen av metod och urval avseende länsstyrelserna även relevant för den empiri som samlats in för att besvara revisionsfråga 2 om målstyrningen. LANDSBYGDSPROGRAMMET – FRÅN JORDBRUKSSTÖD TILL LANDSBYGDSSTÖD? Landsbygdsdepartementet, förordning (2007:481) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder Regeringen, regleringsbrev avseende 2013 SJVFS 2007:5 Rutiner vid handläggning och kontroll av ärenden om företagsstöd, projektstöd och miljöinvesteringar samt miljöersättning för värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet , SJVFS 2007:6 Rutiner vid handläggning och kontroll av ärenden om företagsstöd, projektstöd och miljöinvesteringar , SJVFS 2007:8 Rutiner vid handläggning och kontroll av ärenden om projektstöd och miljöinvesteringar , SJVFS 2007:42 Kompensationsbidrag, miljöersättningar, miljöinvesteringar och djurens välbefinnande , SJVFS 2007:43 Föreskrifter och allmänna råd om företagsstöd och projektstöd , SJVFS 2007:44 Rutiner vid de lokala utvecklingsgruppernas handläggning av ärenden om projektstöd SJVFS 2009:90 Föreskrifter om ansökan om vissa jordbruksstöd och landsbygdsstöd , SJVFS 2012:40 Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2009:90) om ansökan om vissa jordbruksstöd och landsbygdsstöd , SJVFS 2013:6 Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2007:6) om rutiner vid handläggning och kontroll av ärenden om företagsstöd, projektstöd och miljöinvesteringar , SJVFS 2013:8 Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2011:16) om rutiner vid handläggning och kontroll av ärenden om jordbruksstöd LANDSBYGDSPROGRAMMET – FRÅN JORDBRUKSSTÖD TILL LANDSBYGDSSTÖD? Europaportalen (2001) Ordförandeskapets slutsatser i Kommissionens förordning (EG) nr 855/2006 av om utfärdande av exportlicenser för frukt och grönsaker under system B (citroner) Kommissionens förordning (EG) nr 1974/2006 av om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1698 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFL) Meddelande från kommissionen 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla Rådets beslut av om gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutveckling (programperiod 2007-2013)(2006/144/EG) Rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) Regeringens kommunikation till , skrivelse 2005/06:87 Den övergripande strategiska inriktningen av kommande landsbygdsprogram. Regeringen, Budgetpropositionen , (prop. 2013/14:1), utgiftsområde 19 Regeringen, Budgetpropositionen / 2008/ 2009/ 2010/ 2011/ 2012/ 2013/2014 (prop. 2006/07:1; prop. 2007/08:1; prop. 2008/09:1; prop. 2009/10:1; prop. 2010/11:1; prop. 2011/12:1; prop. 2012/13:1; prop. 2013/14:1) utgiftsområde 23 Regeringen, Skrivelse till 2007/08:123 SOU 2003:105 Ett levande kulturlandskap SOU 2005:36 På väg mot en hållbar landsbygdsutveckling SOU 2005:39 Skog till nytta för alla Intervju med LAG-grupp 3sam Intervju med Hela ska Leva Intervju med , , Intervju med Landsbygdsdepartementet , och Intervju med (styrgruppen) Intervju med () Intervju med i , och Intervju med Tillväxtanalys och Intervju med och , forskare vid Intervju med SLI, Allt om vetenskap () Befolkningscentra som svämmar över sina bräddar: De snabbväxande storstäderna EuroFutures (2005) Landsbygden – fyra framtidsbilder (2012) intermediate-rural regions release () (2012) Rural development in the EU Statistical and Economic Information report 2012 Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2013:6 söker bidrag – en ESO- rapport om effektivitet i det svenska landsbygdsprogrammet LANDSBYGDSPROGRAMMET – FRÅN JORDBRUKSSTÖD TILL LANDSBYGDSSTÖD? och , skriftliga kommentar i samband med faktagranskning av rapport , Landsbygdsanalysenheten, Studie över investeringsstödets betydelse för jordbrukarnas beslutsfattande, (2010) Landsbygdsprogram i 10 länder inom EU , Rapport 2007:4 Miljöeffekter av jordbruksreform , Rapport 2009:19 Förslag till program för CAP:s miljöeffekter– uppföljning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitiken , Rapport 2011:45 Nattfjärilsdiversitet i jordbrukslandskapet