eunbil · H10N2C0C44 · 2013-10-07 00:00:00 — Rådets möte (miljö) Kommenterad dagordning 1. Godkännande av dagordningen - Lagstiftningsärenden 2. (ev.) Godkännande av A punkter A-punktslistan är ännu inte känd 3. Förslag till ändring av och Rådets förordning (EU) No 1013/2006 om transporter av avfall Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet har för avsikt att miljörådet ska föra en diskussion om förslaget till ändring av förordningen om transporter av avfall. Bakgrund Kommissionen har lagt fram ett förslag till ändring av förordning (EU) No 1013/2006 om transporter av avfall. Avsikten med förslaget är att stärka tillsynsregleringen i EU:s medlemsstater för att förbättra efterlevnaden av förordningen. Kommissionen anser att tillsynen behöver stärkas och likriktas för att minska illegala transporter av avfall inom EU, och i synnerhet till länder utanför EU. Enligt förslaget ska medlemsländerna ta fram planer för hur tillsynen ska genomföras och hur samarbetet mellan berörda myndigheter ska ske. Ordförandeskapet avser att miljörådet ska föra en diskussion om förslaget på rådsmötet mot bakgrund av följande två frågor: Anser medlemsstaterna att förslaget har rätt omfattning? Anser medlemsstaterna att förslaget säkerställer rätt balans mellan rättvisa spelregler (inom EU) och nödvändig flexibilitet? Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar kommissionens förslag som syftar till att förbättra tillsynen och därmed stärka efterlevnaden av avfallstransportförordningen. De illegala transporterna av avfall, och i synnerhet farligt avfall, är något som regeringen anser är mycket viktigt att motverka och komma till rätta med. Anser medlemsstaterna att förslaget har rätt omfattning? Regeringen anser att kravet på obligatoriska tillsynsplaner i EU:s medlemsstater kan bidra till förstärkt och likriktad tillsyn över transporter av farligt avfall och att förslaget därmed har rätt omfattning. Regeringen anser att det är mycket angeläget att motverka och komma till rätta med de illegala transporterna av avfall, och i synnerhet farligt avfall. Dessa transporter kan innebära en risk för både människors hälsa och miljön i de områden där avfallet hamnar. Den ökade illegala exporten av elektronikavfall och uttjänta fordon till utvecklingsländer bidrar till att skapa stora miljöproblem i de länder där avfallet hamnar, där det ofta saknas teknisk kapacitet att omhänderta avfallet på ett miljömässigt säkert sätt. Elektroniken innehåller exempelvis en rad farliga kemikalier, såsom kvicksilver, som på detta sätt sprids okontrollerat. Anser medlemsstaterna att förslaget säkerställer rätt balans mellan rättvisa spelregler(inom EU) och nödvändig flexibilitet? Regeringen anser att de föreslagna tillsynsplanerna kan bidra till en effektivare tillsyn av transporter av t.ex. farligt avfall. Regeringen vill framföra att det är viktigt att medlemsstaterna ges tillräcklig flexibilitet att behovsanpassa tillsynen. För att säkerställa att tillsynen fungerar på ett effektivt sätt på nationell nivå bör detaljregleringen i förslaget i vissa avseenden minskas, såsom kraven på information om antalet och typen av tillsynsbesök. För ytterligare information se bifogat rådsPM. (ev.) Co2-utsläpp från fordon (a) Förslag till Europarlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) No 443/2009 om CO2 krav för nya personbilar (b) Förslag till Europarlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) No 510/2011 om CO2 krav för nya lätta lastbilar Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet har för avsikt att miljörådet ska analysera och bekräfta den överenskommelse som nåddes med Europarlamentet om båda förslagen . Bakgrund Kommissionen lade 2012 fram förslag till ändring av förordning (EG) nr 443/2009 om skärpta krav för koldioxidutsläpp från nya personbilar samt förordning (EG) No 510/2011 om skärpta krav för lätta lastbilar. Kommissionens förslag vad beträffar nya personbilar, syftar till att målet för genomsnittliga koldioxidutsläpp från nya personbilar blir CO2/km till 2020. Förslaget innebär även att särskilda incitament införs för bilar med mycket låga utsläpp. Kommissionens förslag som rör lätta nyttofordon innebär att målet för genomsnittliga koldioxidutsläpp från lätta lastbilar blir CO2/km till 2020. De båda förslagen har behandlats som ett paket. Förhandlingar har skett i rådsarbetsgruppen för miljö . Under ledning av det irländska ordförandeskapet nåddes en preliminär överenskommelse i första läsning med . Denna överenskommelse skulle ha godkänts av Coreper . Beslutet blev emellertid uppskjutet på begäran av en medlemsstat. Överenskommelsen med av innebär i korthet att kommissionens förslag till nya genomsnittliga mål fastställs mot att de undantag som finns för småvolymstillverkare och för nischtillverkare mjukas upp. Vid Coreper beslutades att den delen av överenskommelsen som rör personbilar ska diskuteras på miljörådet . Bakgrunden är att ett medlemsland vill senarelägga införande av det nya målet för genomsnittliga utsläpp av koldioxid från personbilar. Den andra delen av överenskommelsen som rör utsläpp från lätta lastbilar kunde Coreper emellertid ställa sig bakom utan ändringar. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen ser skärpta CO2 krav för bilar som ett viktigt inslag i unionens politik för att nå klimatmålen. De nuvarande målen som gäller respektive 2017 har haft stor betydelse för att minska utsläppen från fordonen. Långsiktiga mål ger också stabila förutsättningar för bilindustrin. Regeringen har velat lägga fast långsiktiga mål och skärpa kraven för lätta lastbilar. Regeringen stödjer emellertid den kompromiss som förhandlats fram mellan och rådet. I sista hand kan regeringen acceptera en justerad kompromiss under förutsättning att den kan accepteras av en kvalificerad majoritet i rådet och av och att den inte väsentligen fördröjer genomförandet av de nya kraven. (ev.) Godkännande av A punkter A-punktslistan är ännu inte känd Förberedelser inför klimatkonferensen i (COP 19) till ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och 9:e sessionsmötet mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP 8) (, den 11 november- ) Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet har för avsikt att miljörådet ska anta rådsslutsatser inför klimatkonferensen 19/CMP9 i . inom klimatkonventionen (UNFCCC) respektive det nionde partsmötet inom Kyotoprotokollet äger rum i , 2013. Inför detta möte avser att anta rådsslutsatser . Vid rådsmötet förväntas paragraferna 12, 13 och 23 (om åtgärdsambition), 18 (2014 process för åtaganden inom 2015 överenskommelsen) och 19 (bedömning av parternas förslag till åtaganden i den nya överenskommelsen) vara öppna för diskussion. Endast ett fåtal medlemsstater har haft synpunkter på ordförandens nuvarande förslag. Även paragraf 5 om finansiering är eventuellt öppen då några medlemsstater önskar tydligare skrivningar om finansiering i rådsslutsatserna. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att välkomnar och stöder förslaget till rådsslutsatser där EU åter bekräftar sin höga ambition i klimatarbetet. Regeringen anser det positivt att ordföranden har försökt hålla slutsatserna korta och fokuserat på flera nya slutsatser, till skillnad mot de senaste årens rådsslutsatser som dominerats av att tidigare rådsslutsatser åter bekräftats. Utkastet följer svensk ståndpunkt och EU:s aktuella handlingslinje. Regeringen anser att rådsslutsatserna ska ge EU mandat att ha en ledande och pådrivande roll i förhandlingsprocesserna utifrån det som beslutades vid partsmötena i och 2012 samt vid genomförandet av åtgärder för att 2-gradersmålet ska kunna hållas. Regeringen har fått bra gehör för sina synpunkter vid förhandlingarna av rådsslutsatserna i rådsarbetsgruppen och har verkat för att EU ska ha en fortsatt ledande position inför och vid förhandlingarna i . Regeringen har bl.a. fått gehör för att EU ska framhålla åtgärder mot kortlivade klimatföroreningar, betydelsen av existerande och nya marknadsmekanismer i klimatarbetet, kopplingen mellan anpassning och utsläppsminskningar samt åter bekräfta EU:s villkorade mål till 2020. För ytterligare information se bifogat rådsPM. a) EU:s system för handel med utsläppsrätter (ETS) Information från kommissionen () generalförsamling har haft möte . Målsättningen för generalförsamlingens möte var att fatta beslut om globala marknadsbaserade åtgärder (market based measures, MBM) för att minska växthusgasutsläppen från flygsektorn, liknande EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU-ETS) med ikraftträdande , få en bra utformning av ett ramverk för regionala åtgärder i avvaktan på en global åtgärd, nå en överenskommelse om ett långsiktigt globalt mål för minskning av utsläppen från internationell luftfart, stötta arbete med att utveckla alternativa hållbara bränslen samt att prioritera arbetet med en CO2-standard för luftfart. I syfte att skapa goda förutsättningar för en global överenskommelse under beslutade EU:s medlemsstater att tillfälligt skjuta upp genomförandet av att inkludera flyg till och från EU i handelssystemet EU-ETS, genom det s.k. stop the clock beslutet. Medlemsstaterna deklarerade dock att om inte förhandlingarna i levererade resultat så kommer reglerna för EU:s handelssystem att tillämpas fullt ut. På miljörådet förväntas kommissionen informera medlemsstaterna om utfallet från mötet med . b) Internationella möten och evenemang Muntlig information från ordförandeskapet och kommissionen Det elfte partsmötet (COP 11) om ökenspridning, , Den elfte partskonferensen inom ramen för FN:s konvention för bekämpning av ökenspridning (UNCCD) ägde rum i . deltog inte vid konferensen men är medlem i ökenkonventionen. Under konferensen enades parterna bland annat om att inrätta en mellanstatlig arbetsgrupp för uppföljning av resultaten från för hållbar utveckling, Rio+20. Vidare etablerades en mekanism i syfte att förenkla kommunikationsytor mellan forskare och beslutsfattare. Parterna bekräftade även värdet av och framtiden för de så kallade UNCCD Scientific Conferences. (), tidigare chef för den globala miljöfonden GEF, utsågs till ny chef för under konferensen. Barbut tillträder för en period . (ii) Den tjugonde sessionen för kommissionen för hållbar utveckling (CSD 20), , Kommissionen för hållbar utveckling, den så kallade UN Commission on Sustainable Development (CSD) höll sitt sista möte av ceremoniell karaktär inom ramen för . CSD upprättades i samband med Earth summit 1992 och var den första FN institutionen för uppföljning av hållbar utveckling. CSD ersätts av () efter beslut vid om hållbar utveckling i (+20). (iii) Det första mötet för on Sustainable Development (HLPF 1), , Vid om hållbar utveckling, +20 beslutade man om att inrätta ett () som ersätter FN:s kommission för hållbar utveckling, den så kallade UN Commission on Sustainable Development (CSD). HLPF ska ge politiskt ledarskap för den nya agendan för hållbar utveckling. Forumet ska bidra till ett förstärkt partnerskap och säkerställa implementering av åtaganden från Rio+20. Årliga möten kommer att hållas på ministernivå under ECOSOC och på stats- och regeringschefs nivå i . Ett första möte av ceremoniell karaktär hölls under () , med deltagande på stats- och regeringschefsnivå. Statsminister deltog från . Vid mötet betonades bland annat inkluderande tillväxt, anständiga arbetsvillkor, utbildning, hälsovård och jämställdhet som viktiga förutsättningar för att utrota fattigdom och åstadkomma hållbar utveckling. Därtill underströks betydelsen av ett stärkt partnerskap för finansiering, teknologiöverföring och kapacitetsuppbyggnad i utvecklingsländer. Ett brett partnerskap som inkluderar civilsamhället och forskarvärlden anses vara en nödvändig förutsättning för HLPF:s framgång. (iv) Speciella evenemang för att uppnå Milleniemålen (MDGs), , En översyn av Millenniemålen (MDG Special Event) ägde rum i . Mötet inleddes med en högnivåplenar med deltagande av bland annat FN:s generalsekreterare , EU kommissionens president , och representanter för regionala grupper. Därefter följde rundabordsdiskussioner ledda av stats- och regeringschefer. Vid mötet diskuterades det fortsatta genomförandet av Millenniemålen och processer mot en ny agenda för en global hållbar utveckling . Ett framförhandlat slutdokument antogs. Dokumentet bedöms som välbalanserat och tar fasta på en påskyndad process för genomförande av MDG:s och partnerskap för utveckling. Dokumentet anger även en färdplan för den fortsatta processen och centrala principer för post-2015 däribland vikten av att intensifiera det internationella arbetet med fattigdomsbekämpning och en global hållbar utveckling. I slutförhandlingarna fick EU genomslag för skrivningar om jämställdhet, demokratisk samhällsstyrning/ rättsstatsprincipen samt fred och säkerhet och G77 förde in Rio-principen om Common but differentiated responsibilities (CBDR). (v) för Minamatakonventionen om kvicksilver, Minamata och Kumamoto, avslutades FN-förhandlingarna om ett nytt multilateralt avtal om kvicksilver. Den nya konventionen, Minamatakonventionen, omfattar kvicksilvers hela livscykel, från primär gruvbrytning till avfall och slutförvar. Kvicksilverutsläpp till luft omfattas också. Minamatakonventionen kommer att öppnas för undertecknande av samtliga stater och regionala organisationer för ekonomisk integration i samband med den diplomatkonferens som äger rum i Kumamoto, . En ceremoniell dag äger rum , med besök till som drabbades av en omfattande kvicksilverförgiftning . c) Förslag till och rådets förordning om ett system för mätning, rapportering och verifiering (MRV) för internationell sjöfartstransport Information från kommissionen Avsikten med förslaget till förordning är att etablera ett regelverk för mätning, rapportering och verifiering (MRV) av storleken på koldioxidutsläppen och bränsleförbrukningen från sjöfarten, som ett första steg i arbetet med att minska utsläppen från sjöfarten. Det långsiktiga målet är att bygga upp ett regelverk som kan bli en förebild för en global reglering av sjöfartens utsläpp av växthusgaser. Kommissionen pekar på att sjöfarten är ett energieffektivt trafikslag men dess utsläpp ökar då transporterna ökar. För att nå uppsatta klimatmål krävs åtgärder inom alla samhällssektorer, inklusive sjöfarten. Regelverket ska dessutom kunna användas för att få fram information om åtgärders effektivitet och på så sätt i längden bidra till att sjöfarten minskar sina utsläpp och sänker sina kostnader. Det har därmed indirekt i huvudsak positiva effekter på utsläppen av kortlivade luftföroreningar. Politisk deklaration om användandet av industrigaskrediter under bördesfördelningsbeslutet (Effort Sharing Decision, ESD) Information från den danska delegationen I samband med antagandet av förordning (EG) No 550/2011 om begränsning av användning av internationella krediter från projekt som omfattar industrigaser inom ramen för EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU-ETS), antog en rad medlemsländer en politisk deklaration gällande användning av krediter även i den icke-handlande sektorn. Den politiska deklarationen avser användning av internationella krediter från så kallade industrigasprojekt (destruktion av fluorkolväten (HFC 23) och lustgas) under Kyotoprotokollets mekanism för ren utveckling (Clean Development Mechanism, CDM) och att dessa inte ska användas till att uppfylla medlemsstaternas klimatåtaganden enligt bördefördelningsbeslutet (ESD) för den icke-handlande sektorn. Den danska delegationen har inför miljörådet , föreslagit att deklarationen tas upp på nytt och att EU:s medlemsstater ska tillkännage att de inte avser använda krediter från industrigasprojekt för att uppfylla sina nationella åtaganden enligt bördefördelningsbeslutet. Den danska delegationen vill med detta även understryka behovet av att reglera HFC under Montrealprotokollet. Överenskommelse om global utfasning av HFC Information från kommissionen Inom ramen för de globala förhandlingarna om Montrealprotokollet har det , föreslagits ett tillägg till Montrealprotokollet av fluorkolväten (HFC). Kommissionen avser vid rådsmötet informera om den senaste utvecklingen kring HFC-frågan och ansträngningarna att få tillstånd en global överenskommelse inom ramen för Montrealprotokollet. En diskussion om en global överenskommelse kommer att äga rum vid Montrealprotokollets 25:e partsmöte i . Kommissionen har även inom ramen för (UNFCC) verkat för att uppmana Montrealprotokollet att fasa ned konsumtion och produktion av HFC som HFC fortsatt ska regleras inom UNFCCC, och de utsläppsminskningar som görs genom Montrealprotokollet ska rapporteras till UNFCCC. På miljörådet förväntas kommissionen informera medlemsstaterna om de senaste överenskommelserna, om att använda Montrealprotokollet för en nedfasning av HFC inom ramen för G8,G20 och Koalitionen för kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar (CCAC) samt om bilaterala överenskommelser som ingått med och . Kommissionen förväntas även ta upp behovet av finansiering till utvecklingsländerna för att fasa ned HFC. Finansieringsfrågorna är av nationell kompetens och vänta tas upp vid partsmötet . e) Vattentoppmötet i den 8–Information från den ungerska delegationen Under för hållbar utveckling (Rio+ 20) som ägde rum i , annonserade president, att hade för avsikt att anordna en internationell vattenkonferens (World Water Summit). Syftet med konferensen är att följa upp de vattenrelaterade avsnitten i slutsatserna från Rio+20 och utarbeta vattenrelaterade mål för hållbar utveckling samt ge konkret vägledning om de mest angelägna vattenfrågorna - dricksvatten, avlopp och avloppsvatten, integrerad vattenförvaltning, internationellt vatten samarbete och innovativa vattenteknik i syfte att fastställa prioriteringarna för politiken för global utveckling . Under vattenkonferensen kommer parterna anta en deklaration till () att det bör tas fram ett särskilt överordnat vattenmål inom ramen för post 2015 agendan gällande vatten och sanitet med syfte att adressera de komplexa utmaningar världen står inför på vattenområdet. Mötet kommer att öppnas av president och FN: s generalsekreterare , President , generalsekreterare samt generalsekreterare . den svenska delegationen kommer att ledas av Havs- och vattenambassadören, .