rir · H1B57 · 2013-05-21 00:00:00 — Att så många pensionärer går miste om stora belopp är enligt särskilt allvarligt eftersom tilläggsförmånernas betydelse för det totala ekonomiska grundskyddet successivt ökat för pensionärer med de lägsta inkomsterna genom att garantipension är kopplad till prisindex.166 Att garantipensionen är kopplad till prisutvecklingen innebär att den uppräknas till ett lägre belopp än inkomstpensionen, som är kopplad till inkomstutvecklingen167, och att dess värde i förhållande till arbetsinkomster och inkomstpensioner minskar . undersökning indikerar också att mörkertalet för gruppen pensionärer som är berättigade till äldreförsörjningsstöd är ännu större. Gruppen tillhör sannolikt de ekonomiskt mest utsatta pensionärerna och att många går miste om stödet bör betraktas som särskilt allvarligt. och regeringen har ingen aktuell information om mörkertalen och undersökning visar att det outnyttjade beloppet skattas till så mycket som . Även om skattningen av det outnyttjade beloppet innehåller osäkerheter bör det ändå noteras att beloppet motsvarar av de nuvarande försäkringsutgifterna för tilläggsförmånerna. 5.1.2Mörkertalet beror på flera orsaker har i granskningen sökt förklaringar till mörkertalet och ökningen av den samma. Kunskapsbrist tycks vara den dominerande orsaken till att många inte ansöker om förmånerna. Även de som känner 16666 kap. 16–24 §§ och 67 kap. 21–26 §§ Socialförsäkringsbalken (2010:110). 16758 kap. 10–28 §§ Socialförsäkringsbalken (2010:110). GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER till att förmånerna finns har i många fall svaga kunskaper om vilka regler som gäller. Att de som känner till förmånerna inte ansöker tycks bero på missuppfattningar om vilka reglerna är. Till det kommer även att administrationen av förmånerna uppvisar brister som också bidrar till mörkertalet. I det följande redovisas sannolika förklaringar till resultaten i mörkertalsundersökning. Såväl regeringen som pensionsmyndigheten har varit passiva sammanfattande slutsats är att regeringen och pensionsmyndigheten har varit passiva i arbetet med att minska mörkertalet. Att det funnits ett betydande mörkertal inom bostadstillägget har varit känt . Regeringen gav också uppdrag till om att utreda orsakerna till mörkertalet som visade att många inte kände till bostadstillägget. Regeringen uppger att det fördes diskussioner hur problemet med mörkertalet skulle hanteras men några nya uppdrag eller mål har inte förts fram efter 2007 och ingen ny mörkertalsundersökning har genomförts. Regeringen har således inte aktivt arbetat med att minska mörkertalet. presenterade nya uppgifter om mörkertalet baserade på tidigare undersökning. Myndigheten har också presenterat information om tilläggsförmånerna på sin webbplats och skapat en räknesnurra där ett preliminärt bostadstillägg kan beräknas. bedömer det som sannolikt att många äldre har svårt att ta till sig denna information. I ansökningsblankett och beslutsbrev om ålderspension framgår ingen information om möjligheten till tilläggsförmån. En annan informationskanal som når alla blivande pensionärer är det kuvert som skickas , men inte heller denna kanal har använts för att informera om tilläggsförmånerna. Dessa kanaler kan vara kostnadseffektiva för information om tilläggsförmånerna men har inte utnyttjats. Vidare har många av de informationskampanjer som genomförts utelämnat information om tilläggsförmånerna. I propositionen om äldreförsörjningsstödet påpekades att det var viktigt att informationsinsatserna om stödet anpassades till målgruppen. har sammanfattningsvis genomfört vissa förbättringar gällande informationen men i många avseenden inte arbetat för att minska mörkertalet. Att myndigheten inte prioriterat mörkertalet beror sannolikt på att de sedan bildandet haft stora problem inom handläggningen av förmånen, och prioriterat att säkerställa utbetalningar till de som har bostadstillägg före arbetet med att informera om tilläggsförmånerna. Myndigheten har prioriterat fortsättnings- och ändringsansökningar för att undvika glapp i pågående utbetalningar samt undvika det merarbete långa handläggningstider kan leda till i form av felaktiga utbetalningar och ökad arbetsbelastning för kundtjänst. Det finns således en BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? viss konflikt mellan att hålla en god kvalitet i handläggningen och att arbeta med att minska mörkertalet. En bred informationsinsats till alla pensionärer riskerar även leda till att många som inte är berättigade till förmånerna kommer att söka. Detta kan även orsaka en ökad arbetsbelastning för administrationen. Trots ovanstående problematik bedömer att det inte är rimligt att pensionärer riskerar att gå miste om tilläggsförmåner på grund av att de inte känner till regelverket eller ens har vetskap om att tilläggsförmånerna finns. Mörkertalsundersökningen visar dessutom att det finns ett stort antal pensionärer som går miste om betydande belopp. Behovet av en tilläggsförmån kan vara väl så viktig för denna grupp som för de som redan har bostadstillägg. Omvärldsfaktorer bidrar till ökat mörkertal Hur många pensionärer som är berättigade till en tilläggsförmån, och till vilket belopp, påverkas av flera olika omvärldsfaktorer. En rimlig förklaring till ett ökat mörkertal är att fler pensionärer blivit berättigade till en förmån efter den ekonomiska krisen . En annan förklaring kan vara att antalet utlandsfödda pensionärer har ökat. Pensionärer var en av de grupper som påverkades mest av den ekonomiska krisen och den efterföljande lågkonjunkturen. Detta fick till följd att den så kallade balanseringen (bromsen) i ålderspensionssystemet aktiverades. Effekten av balanseringen följde med även . Balanseringen leder till att inkomstpensionerna sjunker vilket innebär att fler pensionärer blir berättigade till tilläggsförmånerna. Antal pensionärer som hade bostadstillägg minskade dock från 260 000 till 255 000 personer . Balanseringen påverkar sannolikt mörkertalet på marginalen. Det innebär att de nya pensionärer som på grund av balanseringen ingår i mörkertalet främst går miste om lägre belopp. Som tidigare påtalats indikerar mörkertalsundersökning att en väldigt stor andel av pensionärerna som är berättigade till äldreförsörjningsstöd inte erhåller förmånen. Pensionärer med äldreförsörjningsstöd består till stor del av personer som inte kvalificerat sig till full garantipension. Full garantipension kräver i sin tur försäkringstid (bosättning i ) och gruppen som uppbär stödet består därför till stor del av utlandsfödda. Pensionärer med äldreförsörjningsstöd har endast ökat från 12 000 personer 2003 till 14 000 personer 2010. Gruppen utrikesfödda pensionärer har däremot ökat från 159 000 till 201 000 personer vilket motsvarar en tiondel av alla pensionärer.168 Vidare uppgick gruppen till 217 000 168 SCB:s befolkningsstatistik. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER Sammanfattningsvis indikerar uppgifterna att en stor grupp utlandsfödda pensionärer går miste om förmåner de har rätt till. Regelförändringar bidrar till ökat mörkertal Ökningen av mörkertalet kan delvis förklaras av de regelförändringar som skett inom tilläggsförmånerna. höjdes den högsta godtagbara bostadskostnaden från till . När en högre bostadskostnad beaktas blir fler pensionärer berättigade till tilläggsförmånerna. Pensionärer som inte varit berättigade till tilläggsförmån, på grund av att deras inkomster var för höga i förhållande till deras bostadskostnad, blev i och med regeländringen i högre utsträckning berättigade. Sedan den tidigare undersökningen har även arbetsinkomstens påverkan på tilläggsförmånerna minskat. Som en arbetsstimulerande åtgärd ändrades arbetsinkomstens påverkan till att i lägre grad påverka tilläggsförmånen . En rimlig effekt av detta är att arbetande pensionärer som inte varit berättigade till bostadstillägg nu i högre utsträckning kan ha rätt till förmånen. undersökning visar hur mörkertalet såg ut , vilket är de senaste uppgifterna som finns att tillgå. regelförändringar skett som bedömer påverkar mörkertalet. tillkommer ett tillägg på till den som är gift och för den som är ogift. Pensionärer som ingår i mörkertalet är således berättigade till högre belopp nu än vad de var 2010. I likhet med de andra regelförändringarna innebär det också att nya pensionärer blivit berättigade till tilläggsförmåner och att mörkertalet därmed ökat. Mörkertalet kan alltså vara ännu högre än vad som framgår av undersökning. I grupperna som påverkats av regelförändringarna kan det både finnas pensionärer som inte ansökt och pensionärer som ansökt men fått avslag och inte vet om att de numera är berättigade. Slutsatsen är att regelförändringar är en förklaring till mörkertalet men att förändringar av regelverket, i likhet med balanseringen, endast påverkar mörkertalet på marginalen. Det innebär att de nya pensionärer som efter regelförändringarna ingår i mörkertalet främst går miste om lägre belopp. Det innebär också att de pensionärer som även tidigare ingått i mörkertalet nu går miste om än högre belopp. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? En grupp i mörkertalet avstår medvetet från att ansöka har visat att det finns pensionärer som ingår i mörkertalet inom bostadstillägget som går miste om mindre belopp. Granskningen visar också att regelverket möjliggör för pensionärer med betydande förmögenheter att fortfarande vara berättigade till en tilläggsförmån. En tidigare undersökning om orsaker till att berättigade inte ansökt visade att uppgav att de inte hade behov av förmånen. Det därför möjligt att gruppen pensionärer som går miste om låga belopp bedömer att de inte är behov av förmånen och att de medvetet avstår från att söka. 5.1.3Kostnaden för administrationen av tilläggsförmånerna underskattades från början Kostnadsberäkningarna för administrationen inför bildandet av var mycket osäkra. Kostnadsökningar för hanteringen av förmånerna har varit betydande. En del av kostnadsökningen kan förklaras av en oväntat hög telefonbelastning under myndighetens första halvår samt att myndigheten fick ta över stora ärendebalanser från . Myndigheten har inte lyckats hantera tilläggsförmånerna inom befintlig resursram och tvingats ta till akuta åtgärder för att klara av utbetalningarna av tilläggsförmånerna. beskriver själv att hanteringen av tilläggsförmånerna inte är effektiv. Den processorienterade handläggning som myndigheten infört har ännu inte lett till önskade resultat. Med möjligheten att besluta tills vidare bedömer dock att effektiviteten i administrationen kommer att öka. bedömning är att regeringen underskattade resursbehovet för tilläggsförmånerna. Både regeringen och bedöms vidare ha överskattat effektiveringsmöjligheterna inom det dåvarande regelverket. 5.1.4Möjligheter och risker med att besluta tills vidare bedömer att möjligheten att kunna besluta om bostadstillägg tills vidare sannolikt ger förutsättningar för att effektivisera verksamheten men att kompletteringsbehovet och återkravsverksamheten även fortsättningsvis kan komma att vara omfattande. För att beslut tills vidare ska vara effektivt krävs att kontrollen inför och under löpande beslut är god. Vissa rutiner som myndigheten aviserat är inriktade på kontroll i efterhand vilket ökar risken för att många återkrav behöver hanteras. Det finns därför risk att de resursbesparingar som görs i handläggningen av besluten i stället leder till ökad resursåtgång i återkravsverksamhet. har uttalat att särskild uppmärksamhet bör riktas mot att felaktiga utbetalningar inte GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER hinner ackumuleras till större belopp.169 Det finns även en risk att vissa felorsaker upptäcks i mindre utsträckning . bedömer att risken är särskilt stor i de ärenden där kostnaden för befintlig bostad ändras eller registreras fel eller där pensionären har en inneboende som inte anmäls eller registreras. Dessa fel kommer inte att upptäckas i den befintliga maskinella kontrollen. kommer att sätta gränser för inkomstdifferenser inom den maskinella kontroll som genomförs mot taxerad inkomst. Bostadstillägget beslutas på aktuella månadsinkomster för de månader pensionären har bostadstillägg. Den taxerade inkomsten kan således vara missvisande. är att gränserna sätts för högt vilket leder till att felaktiga utbetalningar inte upptäcks eller sätts för lågt vilket leder till ökat antal återkravsutredningar. För att effektivt använda de elektroniska uppgifterna från är det viktigt att de gränsnivåerna i de maskinella kontrollerna noga utvärderas. avser att överföra en del av de resurser som frigörs av tills vidare-beslutet till att öka kvaliteten bland förstagångsbesluten. Med en ökad kvalitet i besluten kommer sannolikt felaktiga utbetalningar minska och att handläggningstiderna förbättras. Problemet med den höga andel ärenden som behöver kompletteras kvarstår dock vilket innebär merarbete för både myndigheten och pensionären. bedömer därför att kompletteringsbehovet även fortsättningsvis kan bli omfattande. 5.1.5Rättsenligheten har åsidosatts inom administrationen Under granskningens gång har noterat att infört ett administrativt beslut om hanteringen av felaktiga utbetalningar . Genom att ärenden hanteras med stöd av ett internt administrativt beslut prövas inte felutbetalningarna enligt lagstiftningen om återbetalningsskyldighet. har i aktgranskningen visat att av de återkravsärenden som beslutades handlade om belopp understigande och att dessa endast stod för en mindre del av det totalt felaktigt utbetalda beloppet. Åtgärden kan därför uppfattas vara god ur effektivitetshänseende. kan dock inte hitta stöd för att åtgärden skulle vara förenlig med bestämmelserna i (2010:110). Eftergiftsbedömning och formellt beslut ska fattas i varje enskilt ärende om felaktig utbetalning. Vidare medför det administrativa beslutet att felaktiga utbetalningar inte statistikförs och myndigheten kan därför inte bedöma hur stora de felaktiga utbetalningarna är. Bestämmelserna om återbetalning är generella och avser alla förmåner beslutade enligt Socialförsäkringsbalken. I sammanhanget bör det 2011/12:SfU16. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? uppmärksammas att , som administrerar flertalet av socialförsäkringsförmånerna, inte har infört något liknande beslut. Det betyder att tillämpningen skiljer sig åt mellan myndigheterna. 5.2Det är tveksamt om grundskydden är ändamålsenligt utformade bedömer i granskningen att träffbilden är god bland de pensionärer som får en tilläggsförmån. konstaterar att väldigt många pensionärer går miste om tilläggsförmåner de har rätt till. Träffbilden bland alla pensionärer som har rätt till förmånerna måste därför betraktas som dålig. Förmånerna är vidare svåra för att handlägga och svåra för ålderspensionärer att förstå. andra förändringar leder till att förmånernas funktion som grundskydd inte är tillfredsställande. Det finns därmed goda skäl till att tilläggsförmånerna bör ses över. Tilläggsförmånerna tillsammans med garantipensionen innebär att det finns fyra förmånsslag som utgör grundskyddet för pensionärer. Garantipensionen utgör grunden och betalas ut till pensionärer som saknar eller har låg inkomstpension. Tilläggsförmånerna syftar till att ge pensionärer med låga inkomster möjlighet att bo i en väl fungerande bostad av god standard och därutöver till att garantera en skälig levnadsnivå om inkomsten är mycket låg. Garantipensionen har inte varit föremål för denna granskning, men många som har garantipension har även en eller flera tilläggsförmåner. Drygt 200 000 pensionärer får både garantipension och bostadstillägg. i likhet med tilläggsförmånerna att tillgodose pensionärers grundläggande behov och det kan ifrågasättas om det behövs fyra olika förmåner för att uppnå syftet. Det kan därför finnas skäl att en översyn av tilläggsförmånerna även inkluderar garantipensionen. pekar därutöver på ett antal förhållanden som tillsammans talar för att tilläggsförmånerna bör ses över. Dagens tilläggsförmåner bygger på ett mycket komplicerat regelverk som i stora delar har sitt ursprung från det tidigare kommunala bostadstillägget. Olika regelförändringar har medfört att regelverket kan liknas vid ett lapptäcke. En konsekvens av regelverket är att det nästan är omöjligt för pensionären att räkna ut vilket belopp pensionären är berättigad till och hur olika regeländringar och inkomständringar påverkar rätten till förmånen. Såväl regelförändringar som förändringar i inkomst- och garantipensionen påverkar dessutom mörkertalet för förmånerna. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER kan även notera att förmögenhetsprövningens roll är problematisk och kan ifrågasättas. Legitimitetsproblem uppstår eftersom endast vissa förmögenheter beaktas vid prövning av tilläggsförmåner. Dessutom påverkas storleken på tillägget av hur förmögenheten är placerad. Det finns även möjlighet att personer kan minska sin förmögenhet för att bli berättigad till en tilläggsförmån. Ett alternativ att överväga i syfte att förenkla förmögenhetsprövningen är att beräkna förmögenheten utifrån deklarerad kapitalavkastning. Det särskilda bostadstillägget har tidigare utretts och ifrågasatts. För ålderspensionärer har det särskilda bostadstillägget ingen funktion eftersom äldreförsörjningsstödet kan ersätta dess plats. Bostadstillägget infördes då det rådde betydande bostadsbrist och bostadsstandarden för många var mycket låg. Situationen är i mångt och mycket en annan, men behovet av väl fungerande tilläggsförmåner kvarstår. Detta eftersom förmånerna har stor ekonomisk betydelse för många äldre med låga eller inga pensioner. är därför att det av ovanstående skäl kan vara motiverat för regeringen att se över utformningen av hela det grundskydd som gäller för pensionärer. översyn har redan aktualiserats av Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi i en rapport om grundtryggheten i välfärdssystemen.170 Med anledning av iakttagelser och slutsatser lämnar Överväg en översyn av ålderspensionens grundskydd Regeringen bör överväga att utreda tilläggsförmånerna och garantipensionen som tillsammans utgör det allmänna pensionssystemets grundskydd. Tilläggsförmånernas regelverk är komplicerat och leder till många felutbetalningar och stort mörkertal. 170 Enkelt och effektivt – En om grundtryggheten i välfärdssystemet (DS 2010:8). BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? Återuppta arbetet med mörkertalet Regeringen bör återuppta arbetet med att minska mörkertalet. Regeringen har tidigare gett ansvariga myndigheter uppdrag att mäta storleken på och orsakerna till mörkertalet. har inga mål eller återrapporteringskrav för tilläggsförmånernas täckningsgrad getts. Se över hanteringen av eftergift Regeringen bör förtydliga och förenkla regelverket för eftergift och vad som ska prövas som en felaktig utbetalning enligt Socialförsäkringsbalken i syfte att uppnå en enhetlig rättstillämpning. Till följd av administrativa beslut avseende felaktiga utbetalningar under 2 000 kronor skiljer sig numera hanteringen av felaktiga utbetalningar mellan och . Förbättra informationen om tilläggsförmånerna bör utforma en åtgärdsplan för hur information om förmånerna ska förbättras och nå de grupper som inte söker. har inte använt lättillgängliga och kostnadseffektiva kanaler för att informera om tilläggsförmånerna. bedömning är vidare att informationen om tilläggsförmånen bör inriktas mot att vara så utförlig att pensionären själv kan bedöma rättigheten till tilläggsförmånen. Säkerställ kontrollrutiner vid beslut tills vidare bör i det pågående arbetet utforma kontrollrutinerna för tilläggsförmånerna så att även felorsaker som inte fångas upp i de maskinella kontrollerna beaktas. Kontrollrutinerna bör också utformas så att gränsvärdena inte medför att felaktiga utbetalningar blir för höga. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER FiU 1978/79:35 om den kommunala ekonomin m.m. 1986/87:SfU10 om folkpensioner m.m. 1993/94:SfU16 Bostadstillägg till pensionärer 1993/94:SfU24 Reformering av det allmänna pensionssystemet 2001/02:SfU3 Reformerade regler för bostadstillägg tillpensionärer m.fl. 2001/02:SfU4 Äldreförsörjningsstöd 2006/07:FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken . 2007/08:SfU1 Utgiftsområdena 10, 11 och 12 inom socialförsäkringsområdet . 2009/10:SfU5 Beräkning av förmögenhet vid fastställande av vissa förmåner . 2011/12:SfU1 Utgiftsområdena 10, 11 och 12 inom socialförsäkringsområdet . 2011/12:SfU16 Enklare och effektivare handläggning av bostadstillägg m.m. 2012/13:SfU1 Utgiftsområdena 10, 11 och 12 inom socialförsäkringsområdet Dir 1991:25 Översyn av systemet med kommunala bostadstillägg (KBT) Dir. 1997:150 Översyn av systemet för inkomstprövning av bostadstillägg till pensionären m.m. Prop. 1975/76:145 om ändrade regler för bostadstillägg 1978/79:95 om den kommunala ekonomin 1986/87:100 med förslag till statsbudget för /88 Prop. 1993/94:173 Bostadstillägg till pensionärer 1993/94:250 Reformering av det allmänna pensionssystemet Prop. 2000/01:136 Äldreförsörjningsstöd 2000/01:140 Reformerade regler för bostadstillägg till pensionärer m.fl. Prop. 2006/07:100 ekonomiska vårproposition 2007/08:26 Slopad förmögensskatt m.m. 2008/09:203 Beräkning av förmögenhet vid fastställande av vissa förmåner Prop. 2011/12:1 Budgetpropositionen 2011/12:152 Enklare och effektivare handläggning av bostadstillägg, och vissa andra frågor Prop. 2012/13:1 Budgetproposition Rskr 1978/79:335 Riksdagsskrivelse 1993/94:305 Riksdagsskrivelse 1993/94:439 Riksdagsskrivelse Rskr 2001/02:10 Riksdagsskrivelse 2001/02:13 Riksdagsskrivelse Rskr. 2006/07:220 Riksdagsskrivelse Rskr. 2007/08:68 Riksdagsskrivelse BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? 2009/10:17 Riksdagsskrivelse 2011/12:85 Riksdagsskrivelse 2011/12:86 Riksdagsskrivelse 2012/13:2 Riksdagsskrivelse 2012/13:114 Riksdagsskrivelse Budgetlagen (2011:203) Förordning (2009:1173) med instruktion för Lag (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer Lag (2009:1053) om förmögenhet vid beräkning av vissa förmåner Myndighetsförordningen (2007:515) Regeringsformen (2011:109) Socialförsäkringsbalken (2010:110) årsredovisning 2005, 2008 och 2009 årsredovisning 2011 och 2012 Regleringsbrev för budgetåren 2010–2013 avseende för avseende Regleringsbrev för avseende Regleringsbrev för avseende Inspektionen för Socialförsäkringen Analys av träffsäkerheten av reglerna om Äldreförsörjningsstöd. S2005/5473/SF) Avskaffande av det särskilda bostadstillägget till pensionärer m.fl. (SBTP). Beloppsgränser i återkravsprocessen. Enkelt och effektivt – en om grundtryggheten i välfärdssystemen Ekonomisk kalkyl av att besluta tills vidare. Enklare och effektivare handläggning av bostadstillägg, m.m. Remissvar. ISF, 2012. (ISF dnr: 2012-071) Enklare och effektivare handläggning av bostadstillägg. Statskontoret, 2012. (Statskontoret dnr. 2012/71-4) Förslag framställt av , 2008. 51744-2208) Förslag framställt av , 2010. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER Gemensam skrivelse: Samverkansuppdrag mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen 2010. ESV, 2011. (ESV 2011:11) Handläggning av bostadstillägg. ISF, 2012. (ISF 2012:3) Information till pensionssparare och pensionärer om pensionen. Kommunikation på andra språk – alla som arbetar och betalar skatt i har rätt till pension, /5684.html hämtat Mörkertalet och BTP. Beräkningar av mörkertalet i BTP för pensionärer och äldreförsörjningsstödet för pensionärer. Ny beräkning av mörkertal för BTP. , 2012 (PID122631) Samverkansuppdrag om utveckling av metoder för och redovisning av resultat av arbetet mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Regeringsbeslut (Fi2009/2137) SOU 1945:46. Utredning och förslag angående lag om folkpensionering. Översyn av de speciella statsbidragen till kommunerna. Betänkande av bostadsekonomiska utredning Bostadsstöd till pensionärer. Inkomstprövning av bostadstillägg till pensionärer. Betänkande av BTP- utredningen