rir · H1B51 · 2013-02-14 00:00:00 — 69Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter. 70Rymdstyrelsen har ombetts ta över den svenska representationen i GMES/då UD inte längre önskar delta i kommitténs arbete. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN Europeiska institutioner och de samhällsfunktioner som berörs av rymdverksamhet. Europeiska unionen (artikel 189) EU: GMES/ EU: 7e RP : Statsrådsberedningen, , , , , Försvarsdepartementet Myndigheter: FOI, IRF, Rymdstyrelsen, , Källa: bearbetning. Som framgår av figuren ovan täcker EU:s rymdpolitik alla samhällsfunktioner, medan ESA:s verksamhet inte omfattar militära användningsområden. Nederst i figuren visas de svenska departement och myndigheter som deltar i förhandlingar, möten och kommittéer vid de europeiska institutionerna. Genomgång av EU och dokumentation och har på begäran tagit fram listor på rymdrelaterade ärenden – 2012, totalt drygt 200 ärenden. Under granskningens genomförande har granskat ärenden av relevans för granskningen och särskilt dokumentationen i de akter som upprättats. Sammanlagt har 35 akter granskats.71 Vid aktgranskningen framkom att dokumentationen är bristfällig och att det inte går att följa ärendenas gång. Något som genomgående saknas är hur internationella förhandlingar lagts upp och vilka synpunkter som fått gehör för samt vilka underlag som legat bakom den position som valts. I vissa fall har ärenden upprättas först den dag frågat efter dokumentationen.72 71Riksrevisionen har granskat akter vid fyra tillfällen: , , samt . 72På den direkta frågan till tjänstemän om varför tjänstemän brister i dokumentation, ärendehantering och arkivering är svaret att detta inte efterfrågas av varken den politiska ledningen eller av den närmaste chefen och att denna arbetsuppgift därför inte prioriteras eftersom arbetsbelastningen är sådan att endast de arbetsuppgifter som efterfrågas av den politiska ledningen kan prioriteras. Källa: medarbetare vid (telefonintervju ), (telefonintervju samt intervju ), och Statsrådsberedningen (). SVENSK RYMDVERKSAMHET – EN STRATEGISK TILLGÅNG? 2.3.2Nationella samverkansgruppen för GMES Regeringen gav 2009 ett antal myndigheter i uppdrag att utreda metoder och former för en stärkt myndighetssamverkan inom det så kallade fjärranalysområdet, särskilt med avseende på det europeiska jordobservationsprogrammet GMES/Copernicus.73 Uppdraget resulterade bland annat i att den så kallade Nationella samverkansgruppen för GMES I gruppen deltar Försvarsmakten, Havs- och vattenmyndigheten, , Lantmäteriet, MSB, , , , , SLU och SMHI.74 Myndigheterna i samverkansgruppen finansierar gemensamt en samordningsfunktion vid . Några av myndigheterna har specificerat hur mycket medel de ställer till förfogande för gruppens verksamhet. Lantmäteriet, , och har angett att de avsätter Andra myndigheter har angett hur många persontimmar de avsätter. Exempelvis har SLU angett att man avsätter till arbetet med gruppen.75 är sammankallande till gruppens möten som genomförs eller vid behov. Gruppens arbete har varit inriktat på att kartlägga och samordna användarnas behov av data och tjänster i GMES/. företräder i det av inrättade användarforumet för GMES och för där fram resultaten av kartläggningen och andra synpunkter från svenska användare. Genom användarforumet vill kommissionen säkerställa att data och tjänster inom GMES är relevanta för slutanvändarna.76 2.4Statlig finansiering av rymdverksamheten Uppskattningsvis finansieras svensk rymdverksamhet med en dryg miljard kronor årligen.77 Den största delen, , utgörs av anslag 73Rymdstyrelsen, Redovisning av regeringsuppdrag angående behovet av stärkt myndighetssamverkan på fjärranalysområdet. 201/09, . De myndigheter som medverkade arbetet med redovisningen var Försvarsmakten, Lantmäteriet, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , , och . Rymdstyrelsen är ingen användare av satellitdata men representerar länken till GMES/. 74SMHI, GMES – Årsrapport från Nationella Samverkansgruppen för GMES 2011. 75SMHI, Tillgängliga resurser för Samverkansgruppen för GMES (medel resp. in-kind bidrag genom personresurser, ). 76Rymdstyrelsen, Redovisning av regeringsuppdrag angående behovet av stärkt myndighetssamverkan på fjärranalysområdet. 201/09, . 77I granskning ingår finansiering från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning samt den del av EU-avgiften som går till europeisk rymdverksamhet. Se avsnitt 1.5. Utgiftsutvecklingen finns beskrivet i avsnitt 2.4, figur 5. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN till Rymdstyrelsen.78 Återstående del, uppskattningsvis 150–går till rymdverksamhet i EU via medlemsavgift till EU. Figuren nedan visar flödet av pengar från den svenska statsbudgeten till rymdverksamhet. Av anslaget till Rymdstyrelsen går det mesta direkt till , detta redovisas i utgiftsområde 16 i en klumpsumma som Avgifter till internationella organisationer.79 Resten fördelas till nationell forskning och utveckling samt till andra former av internationellt samarbete. Av medlen som kanaliseras via och EU återförs det mesta till svenska forskare och företag. IRF har ett mindre förvaltningsanslag. Kanalisering av svenska skattemedel avsedda för rymdverksamhet, främst via utgiftsområdet 16 Utbildning och universitetsforskning samt den del av den svenska EU-avgiften som kan hänföras till rymdverksamhet. från svenska statsbudgeten (ca /år) Källa: bearbetning. (statliga och privata) 2011/12:1, utgiftsområde 16. I svar på faktagranskning anges att anslaget 2013 kommer att öka till och kommer att öka ytterligare 2016. 79I svar på faktagranskning anger att orsaken till att denna anslagspost finns är en konstruktion som finns för att ska ha kontroll på de utgifter som utbetalas i annan valuta. Vid kostnadsökningar som beror på valutakursändringar får myndigheter extra anslag där hälften kommer från berört fackdepartementet och hälften från . SVENSK RYMDVERKSAMHET – EN STRATEGISK TILLGÅNG? Diagrammet nedan visar hur de statliga skattemedlen till rymdverksamhet fördelades mellan åren 2000 och 2010.80 Av diagrammet framgår att den svenska statliga finansieringen ökat något . Andelen av Rymdstyrelsens anslag som går till nationella projekt och anslaget till IRF är relativt konstanta medan beloppen som går till den europeiska nivån har ökat. EU-andelen av finansieringen har ökat markant eftersom flaggskeppsprojekten /och är i en operativ fas där satelliter utvecklas och skjuts upp i rymden. Fördelningen av svenska skattemedel till rymdverksamhet 2000–2010 (i justerat för inflation). 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 Källa: sammanställning av officiell statistik från Rymdstyrelsen, och EU. 2.4.1Största delen av Rymdstyrelsens anslag går till av Rymdstyrelsens anslag går direkt till . var Rymdstyrelsens utgifter till . Av de medel som utbetalas till används 10–till ESA:s administration. –2012 gick till bärraketprogrammet, till jordobservationsprogrammet samt till de två obligatoriska delarna, grund och vetenskapsprogrammen. 80Innan 2002 fanns ingen rymdverksamhet inom EU och därför är den posten är noll före detta år. Andelarna för , , Nationell rymdverksamhet och Internationellt övrigt baseras på uppgifter från Rymdstyrelsen. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN ESA:s målsättning är en returkoefficient på 0,96. Detta betyder att nästan hela den summa som investerar i ESA:s program ska komma tillbaka till i form av industrireturer. Industrin måste dock lägga in anbud och vinna upphandlingar i viss konkurrens med andra länders industri. Det ackumulerade värdet på kontrakt till 2011 visar att har en returkoefficient på 0,94. har utlovat till ESA-projekt och fått tillbaka i industrireturer. Underskottet uppgår alltså till . Större länder som och har en returkoefficient som överstiger 1. Dessa länder bidrar också med betydligt mer pengar till än små länder som , vilket gör att väsentligt större summor går i retur till dessa länder. De väsentligt större bidragen har lett till att de dominerande företagen på den europeiska rymdmarknaden är franska, tyska och italienska. Fördelning av utbetalningar från Rymdstyrelsen till olika program i , 2003–2011. ISS, tyngdlöshet, utforskning Källa: bearbetning av Rymdstyrelsens planeringsmaterial. Eftersom betalningarna till inte är ett belopp utan är beroende av utgifterna till pågående projekt blir flödet av svenska medel till ojämnt mellan åren. Om exempelvis en jordobservationssatellit har skickats upp är förmodligen utbetalningarna höga just detta år och låga året efter när ingen uppskjutning sker. För att ge en så rättvisande bild som möjligt med så lite påverkan som möjligt från extrema utbetalningar är därför utbetalningarna per program i figuren ovan redovisat som ett genomsnitt . SVENSK RYMDVERKSAMHET – EN STRATEGISK TILLGÅNG? 2.4.2Rymdstyrelsens bidrag till svenska forskare och företag Förutom de medel som går ESA-program, används Rymdstyrelsens anslag även till internationella projekt utanför och till nationella forsknings- och utvecklingsprojekt. Stödet till internationella projekt går till svenska forskare och företag som ingår i forsknings- och utvecklingssamarbeten med andra länder. Exempelvis ger Rymdstyrelsen bidrag till ett samarbete med om utveckling av satelliter för jordobservation. Stödet till svenskt deltagande i internationella projekt uppgick till . Rymdstyrelsen ger också bidrag till nationella forsknings- och utvecklingsprojekt. Bidrag ges exempelvis till traditionell rymdforskning, forskning om fjärranalystillämpningar och till rymdteknisk forskning. Stödet till nationella projekt uppgick till . 2.4.3Statliga medel till rymdverksamhet via EU-avgiften Via statsbudgeten och medlemsavgift till EU går skattemedel till rymdverksamhet. Inom sjunde ramprogrammets rymdtema (2007–2013) deltar svenska rymdaktörer i 30 projekt med totalt 39 deltaganden. Som helhet har deltagande i sjunde ramprogrammet varit konkurrenskraftigt.81 Ser man dock enbart till det tematiska området rymd är det svenska deltagandet lågt jämfört med övriga tematiska områden. utfall inom delprogrammet rymd är lägre än exempelvis , och Österrikes.82 har gjort en grov uppskattning baserad på andel av den totala EU-budgeten och den andel av EU-budgeten som går till rymdverksamhet, inklusive forskningsprogram och övrig rymdverksamhet, det vill säga huvudsakligen och /. Denna uppskattning visar att ungefär 150–går till rymdverksamhet via EU-budgeten. Denna del är inte garanterad någon industriretur eller liknande till svenska företag såsom det fungerar i ESA-systemet. Om svenska aktörer ska ta del av dessa medel måste de själva vara aktiva och delta i upphandlingar och ansökningsomgångar i konkurrens med andra europeiska företag och institutioner. 81Vinnovas lägesrapport deltagande i sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, . 82Rymdstyrelsen (2012): Kartläggning av svenskt deltagande inom tema rymd I EU:s sjätte och sjunde ramprogram. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN ansvarar för rymdverksamhet såvitt det inte rör andra departement inklusive ansvar för Rymdstyrelsen och IRF. ägarenhet ansvarar för styrningen av SSC. ansvar för hantering av . Flera andra departement berörs också. Rymdstyrelsen har ett omfattande uppdrag, inte minst när det gäller att företräda i EU och . Trots att antalet kommittéer som Rymdstyrelsen deltar i har ökat markant har inte bemanningen på myndigheten förstärkts i samma utsträckning. Rymdstyrelsen stödjer verksamhet som verkar för europeiskt tillträde till rymden och för att ska ha tillgång till rymdinfrastruktur. medlemskap i och i EU har betydelse för hur svensk rymdverksamhet styrs och genomförs. En stor del av arbetet i och Rymdstyrelsen handlar om att ta fram underlag för förhandlingar i och EU. granskning av ärendehantering av rymdrelaterade frågor visar på brister i dokumentationen. Huvuddelen av det statliga anslaget till rymdverksamhet går via Rymdstyrelsen direkt till . Det mesta av detta förväntas gå tillbaka till svenska företag i form av industrireturer. finansierar rymdverksamhet i EU genom avgiften till EU. Den del av Rymdstyrelsens anslag som går till finansiering av anges som Avgifter till internationella organisationer, trots att verksamhetens karaktär är forsknings och innovationsstöd. uppskattar den årliga statliga investeringen i svensk rymdverksamhet inom ramen för utgiftsområde 16 och EU-avgiften till totalt . uppskattar att ungefär 150–av EU-avgift går till rymdrelaterad verksamhet i EU framförallt GMES och . Det finns skillnader i hur rapporteringen av ESA- respektive EU- arbetet sker till . ESA-arbetet rapporteras till genom budgetpropositionen medan EU-arbetet rapporteras vid behandling i rådet för fackutskott och . Dessa diskussioner sker i nära anslutning till beslut om exempelvis rådsslutsatser. SVENSK RYMDVERKSAMHET – EN STRATEGISK TILLGÅNG? informerades inte inför om det svenska utträdet ur bärraketprogrammet och den ökning av medel till jordobservationsprogrammet som därmed möjliggjordes. Inför fick en föredragning av regeringen om de svenska prioriteringarna. I detta sammanhang menade regeringen att jordobservation är ett särskilt starkt svenskt område. I regeringens återrapportering till finns ingen information angående resultaten av ESA-samarbetet. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN 3Den svenska rymdmarknadens utveckling Ett viktigt motiv bakom statliga satsningar i rymdverksamhet är att det skapar tillväxt i form av nya tjänster och företag. Det är därför viktigt att undersöka rymdmarknadens utveckling. I kapitlet redovisas iakttagelser av utvecklingen på den svenska rymdmarknaden. Även svenska rymdföretags verksamhet presenteras. 3.1Definition av den svenska rymdmarknaden Eftersom granskningen utgår från den statliga finansiering som är uteslutande dedikerad till rymdverksamhet blir den marknad som tar del av denna finansiering begränsad. Som tidigare nämnts är spridningseffekter vanskligt att mäta och ingår inte i granskningen. Rymdstyrelsen gör en enkätundersökning bland de företag som sökt finansiering från Rymdstyrelsen eller på annat sätt varit i kontakt med myndigheten. Denna enkätundersökning använder myndigheten som underlag för att visa på rymdmarknadens utveckling i olika underlag, exempelvis i budgetpropositioner och inför ESA:s ministermöten.83 För att fånga upp även andra företag utöver de som Rymdstyrelsen undersökt, har uppdragit åt att genomföra en marknadsanalys av den svenska rymdmarknaden.84 Eftersom det inte finns någon internationell vedertagen definition av vad som kan klassas som rymdmarknad finns det många tolkningar.85 Den definition som används i marknadsanalysen och som stämts av med berörda aktörer är följande: 83Svarsfrekvensen på denna enkät är cirka två tredjedelar av företagen. Rymdstyrelsen delar upp företagen i tre kategorier: de företag som utvecklar och levererar system och komponenter som sänds upp i rymden, de företag som utvecklar system och komponenter främst avsedda för markbaserad utrustning samt de som på ett eller annat sätt utnyttjar den information som rymdbaserad infrastruktur tillhandahåller. 84I uppdraget ingick att definiera vad som är svensk rymdverksamhet, att kartlägga de företag som är verksamma inom marknaden samt att kartlägga marknadens struktur. Eftersom det finns få företag som enligt SNI-kodsystemet är definierade med sökord rymd har utöver SNI-kodningen också tagit med företag som klassificerats som rymdföretag av Rymdstyrelsen, företag som förekommit i svenska och utländska medier i samband med rymdverksamhet samt företag som benämns som konkurrenter i årsredovisningar med mera. 85Andra länders/organisationer tolkningar av begreppet redovisas i den internationella jämförelsen som finns i elektronisk bilaga på . SVENSK RYMDVERKSAMHET – EN STRATEGISK TILLGÅNG? Den svenska rymdmarknaden består av företag som utvecklar, tillverkar och/ eller levererar system och komponenter som sänds upp i rymden och/eller den markbaserade utrustningen som kommunicerar med de rymdburna farkosterna samt företag som förädlar och bearbetar information angående jordobservationer som sänds ifrån rymden.86 3.2Rymdmarknaden – en institutionell marknad konstaterar i sin marknadsanalys att marknaden är institutionell och domineras av statliga upphandlingar, som ibland är konkurrensutsatta. I budgetpropositionen anger regeringen i resultatredovisningen att den svenska rymdindustrin står sig fortsatt stark när det gäller den del av omsättningen som kommer från konkurrensutsatta kommersiella affärer, , jämfört med övriga där senast redovisade andel var 47 procent.87 Siffrorna bygger på Rymdstyrelsens årliga enkätundersökning till företag i rymdbranschen.88 Det som anses som konkurrensutsatta kommersiella affärer är de uppdrag som inte får finansiering från EU, och . Sålunda räknas enligt Rymdstyrelsen de medel som kommer från EU, och som icke-kommersiella medan övrig finansiering benämns kommersiell. Med kommersiell menas vanligtvis att företagen fått uppdragen i konkurrens med andra företag. Uppdragsgivarna är dock i de flesta fall offentliga organ och finansieringen sker därmed även i denna del nästan uteslutande med offentliga medel.89 Rymdstyrelsen menar att det är positivt att företag kan göra affärer utan Rymdstyrelsens stöd och därmed kan påvisa en utväxling på satsade skattemedel.90 Rymdstyrelsen har också utvärderat såväl det svenska deltagandet i EU:s sjunde ramprogram, tema rymd som de egna satsningarna på små och medelstora företag.91 86Resultatet från de två olika undersökningarna är att Rymdstyrelsen definierade 33 svenska företag som aktiva på rymdmarknaden. Marknadsanalysen visar på att 32 företag var aktiva. Skillnaden ligger i att marknadsdefinitionen som används i marknadsanalysen endast inkluderar företag som använder jordobservationsdata och även har med företag som inte sökt medel från Rymdstyrelsen. 87Budgetpropositionen 2013 utgiftsområde 16, sid 179. 88Rymdstyrelsen, Särskild redovisning gällande företag. Rapport dnr 7/12, . 89Möte med företrädare för Rymdstyrelsen . 90E-post från Rymdstyrelsen . 91Halvtidsutvärdering av Nationellt rymdtekniskt forskningsprogram (NRFP), Technopolis 2010 samt Rymdstyrelsen (2012) – Kartläggning av svenskt deltagande inom tema rymd i EU:s sjätte och sjunde ramprogram. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN Svenska rymdföretag bidrar till genomförandet av rymdverksamheten genom att utveckla och tillverka tekniska komponenter, system och instrument, oftast på uppdrag av . De svenska rymdföretagen karaktäriseras av att de är starkt beroende av utländsk efterfrågan. Den svenska rymdmarknaden har enligt den definition som valts i denna granskning dominerats av fyra företag. SSC:s tidigare satellitdivision utgör numera en del av ett tyskt företag. verksamhet i är så omfattande att företaget räknas som ett av de stora på den svenska rymdmarknaden.92 Det svenska bidraget till är inte så stort att det tillåter en industriretur motsvarande tillverkning av hela satelliter. Istället är de svenska företagen underleverantör av komponenter till något av de stora rymdföretagen i , som finns i , och Italien.93 Detta innebär att utvecklingen av de komponenter eller uppdrag som anses som centrala stannar hos de stora företagen, de uppdrag mindre företag belägna i företrädelsevis mindre länder handlar därför om mindre centrala komponenter eller uppdrag. Ett exempel på detta är att ett svenskt företag från början arbetade med brännkammaren i motorn på ESA:s bärraketer men har uppdraget övergått till att utveckla en komponent till en del av raketen.94 Marknadsanalysen visar att antalet företag på rymdmarknaden ökat något . Det är antalet små företag som ökat medan antalet stora företag i branschen varit konstant.95 Totalt har antalet anställda i rymdbranschen minskat något . Det är de stora företagen som har minskat antalet anställda medan antalet anställda i små företag ökat. 92Företagen är SSC, RUAG, GKN Aerospace samt OHB . Endast ett av företagen, SSC, har svenska ägare. 93De tre stora rymdföretagen i som benämns som så kallade primes är Astrium, och . 94Ernst &, intervjuer Rymdstyrelsen och SSC januari – . 95Enligt den definition som använt i sin undersökning räknas företag med en genomsnittlig omsättning –2010 på mer än som stora företag. är företag med en genomsnittlig omsättning – 2010 på 25–. Till små företag räknas företag med en genomsnittlig omsättning –2010 på 0–. SVENSK RYMDVERKSAMHET – EN STRATEGISK TILLGÅNG? Omsättningstillväxten på rymdmarknaden är enligt marknadsanalysen –2010 räknat i fasta priser. De stora företagen har haft svag omsättningstillväxt. Möjliga förklaringar till detta är sjunkande orderläge och pressade priser på exempelvis satelliter och uppskjutningstjänster. Vissa medelstora och små företag har däremot haft en positiv omsättningstillväxt. Det kan förklaras med att dessa företag antingen har specialiserade produkter eller utvecklar konsument- och industriprodukter som har en kommersiell marknad med högre efterfrågan.96 3.3.2Många olika produkter och tjänster Företagen delas vanligtvis in i olika kategorier beroende på vilken typ av produkter de utvecklar och tillverkar. De företag som tillhör kategori 1, utveckling av produkter avsedda att skjutas upp i rymden, producerar exempelvis framdrivningssystem, datorer, antenner och integrering av Andra produkter är uppsändning av ballonger och sondraketer samt datahantering till och från satelliter. Företagen i kategori 2 utvecklar produkter avsedda för utveckling och produktion av antennlösningar och mottagare. Företagen i kategori 3 erbjuder tjänster inom jordobservation. Om produktkategorierna knyts till resonemanget om uppströms- och nedströmsverksamhet, kan kategori 1 sägas avse uppströmsverksamhet, kategori 2 både uppströms- och nedströmsverksamhet och kategori 3 nedströmsverksamhet. Lönsamheten är högst i kategori 3. Det är också denna kategori som växt något både i antal anställda och omsättningsmässigt. Även om det är svårt att identifiera trender på en så liten population kan konstatera att antalet små svenska rymdföretag ökat . Företagen som intervjuats av i marknadsanalysen menar att var ansträngande eftersom de offentliga anslagen till rymdforskning i hela endast ökade marginellt. Dessutom var de svenska rymdföretagen också utsatta för kraftiga svängningar i valutakurser, vilket påverkade företagens omsättning och lönsamhet. Projekten företagen deltar i är dessutom beroende av politiska beslut och därför finns det en direkt korrelation mellan det egna landets satsning på rymdverksamhet och omsättningen hos landets rymdföretag. I har denna relation länge varit 1:2 det vill säga Rymdstyrelsens anslag till nationell 96I bilaga 1 finns tabeller på omsättning, lönsamhet och verksamhet för de företag som ingått i marknadsanalysen som genomfört på uppdrag. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN verksamhet varit cirka hälften av företagens omsättning på den svenska rymdmarknaden.97 Företagen uppger att det finns en slitning mellan nationell finansiering och ESA-finansiering. Det är lättare att få nationell finansiering, men nackdelen är att produkten kanske inte efterfrågas internationellt. Några av företagen menar också att som är ett litet land inte har möjlighet att satsa på alla ESA-program och att det därmed finns utvecklingsområden där företag inte kan utveckla verksamhet eftersom det inte finns någon annan finansiering än den via . har Rymdstyrelsen begränsade resurser att satsa på nationella program. Den globala rymdmarknaden styrs dock huvudsakligen av nationella prioriteringar, vilket medför att det kan vara svårt för företag att få uppdrag i andra länder. Det finns företag som önskar att Rymdstyrelsen kunde vara mer aktiv att marknadsföra svenska rymdföretag på den globala rymdmarknaden. Rymdstyrelsens stöd till nationella initiativ är begränsat eftersom huvuddelen av stödet går till .