eunbil · H00N2B6438 · 2013-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet Godkännande av A-punktslistan FISKE 3. Ordförandeskapets arbetsprogram fiske - Föredragning av ordförandeskapet Dokumentbeteckning - Rättslig grund - Bakgrund Vad gäller jordbruks- och fiskeområdet vill arbeta för tillväxt och fler arbetstillfällen samt för att säkra en hållbar, långsiktig global livsmedelsförsörjning. Tre viktiga lagstiftningspaket kommer att stå i fokus : reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, lagstiftningspaketet för djurhälsa, växtskydd, utsäde och offentlig kontroll samt reformen av den gemensamma fiskeripolitiken. På fiskeområdet ligger fokus på att föra förhandlingarna om reformen av den gemensamma fiskeripolitiken framåt så långt som möjligt. Det blir ett omfattande arbete med målsättningen att på junirådet anta en politisk överenskommelse om förslagen till ny grundförordning, ny marknadsordning och ny förordning för en havs- och fiskerifond. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar information om ordförandeskapets arbetsprogram. MJU och Frågan har tidigare inte varit föremål för diskussion i MJU eller . Bilaterala konsultationer mellan och Dokumentbeteckning Inget dokument har skickats ut. Rättslig grund Artikel 43.3 i vad gäller förhandlingsresultatet och fastställandet av fiskemöjligheter. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet. Bakgrund EU förhandlar med om fiskekvoter och övriga regler för fisket på gemensamma och gemensamt förvaltade bestånd i och . De årliga förhandlingarna baseras på långsiktiga fiskeavtal mellan och . Förhandlingarna om fiske för kunde inte slutföras som brukligt. Förhandlingarna återupptogs därför . Detta innebar att parterna fick fastställa preliminära fiskemöjligheter och att parterna fram tills en överenskommelse slutits inte haft tillträde till att fiska i varandras vatten i . EU och enades om 2013 års fiskemöjligheter för gemensamma bestånd. De slutgiltiga nivåerna som fastställdes grundar sig för de flesta kvoter på förvaltningsplaner och på vetenskaplig rådgivning. För till exempel kolja och sej innebar beslutet ökningar av kvoterna . EU och kunde dock inte enas om en översyn av förvaltningsplanerna för torsk och sill i och , varför ad hoc TAC:er fastställdes.EU och enades dock om att rådfråga internationella havsforskningsrådet om förslag till reviderade planer för dessa bestånd. För torsk i och beslutades om en oförändrad kvot . I tillägg till detta beslutade parterna att tillsätta en arbetsgrupp för att harmonisera tekniska regleringar i i syfte att minska utkasten för torsk. För Nordsjösill beslutades om en TAC-ökning , i enlighet med vetenskaplig rådgivning om maximalt hållbart uttag. För sill i beslutades om en ökning av TAC , vilken inkluderar sill från som rör sig i detta område. För makrill beslutade parterna i avsaknad av ett kuststatsavtal om unilaterala TAC:er motsvarande en minskning i enlighet med den förvaltningsplan och de andelar som beslutats i det tidigare kuststasavtalet. En av de svåraste frågorna att lösa vid förhandlingarna var utbytet av fiskemöjligheter mellan och i . Överenskommelsen innebär bland annat att erbjuder EU arktisk torks enlighet en fastställd nivå och EU kompenserar sedan med fisk av andra arter, bland annat blåvitling och arter som EU innehar i Grönländska vatten. Parterna kunde heller inte enas om ett nytt ramavtal för fiske i som ska ersätta avtal som ingicks mellan , och . Parterna enades dock om att tillfälligt förlänga det ömsesidiga tillträdet för berörda länder för att ge mer tid till fortsatta förhandlingar. Vid rådsmötet avser kommissionen avrapportera utfallet av den tredje konsultationsronden mellan och och medlemsländerna kommer att ges möjlighet att reagera. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens övergripande prioriteringar inför förhandlingarna om fastställandet av nästa års fiskemöjligheter mellan och var att uppnå maximalt hållbart uttag (MSY) till 2015, samt att förvaltningsplaner bör följas alternativt revideras eller upprättas för de arter som fortfarande saknar sådana. Mot bakgrund av detta har regeringen inga invändningar mot förhandlingsresultatet. och Frågan var senast föremål för samråd med och information i MJU inför Jordbruks- och fiskerådet i . (ev) Godkännande av A-punktslistan Reformpaketet för den gemensamma fiskeripolitiken a) Förslag till och rådets förordning om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter b) Förslag till och rådets förordning om den gemensamma fiskeripolitiken c) Förslag till och rådets förordning om Europeiska havs- och fiskerifonden [och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1198/2006, rådets förordning (EG) nr 861/2006 och rådets förordning (EG) nr XXX/2011 om en integrerad havspolitik Dokumentbeteckning 12516/11 PECHE 188 CODEC 1167 – KOM(2011) 416 slutlig 12514/11 PECHE 187 CODEC 1166 – KOM(2011) 425 slutlig 17870/11 PECHE 368 CADREFIN 162 CODEC 2255 – KOM(2011) 804 slutlig Rättslig grund Artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet tillsammans med . Bakgrund Det irländska ordförandeskapet har som målsättning att nå en överenskommelse om alla tre förordningar som ingår i reformen om den gemensamma fiskeripolitiken innan utgången av . I syfte att nå denna målsättning har ordförandeskapet presenterat en tidsplan. Vad gäller marknadsordningen planerar ordförandeskapet att rådets förhandlingsmandat ska fastställas i syfte att trepartssamtal ska kunna påbörjas . Vad gäller grundförordningen planerar ordförandeskapet att rådet vid jordbruks- och fiskerådet ska enas kring de utestående frågorna (bl.a. utkastförbud, koppling till miljölagstiftningen) som inte ingick i den allmänna inriktningen . Vidare planeras att rådet ska arbeta med att fastställa ett förhandlingsmandat i syfte att trepartssamtal ska kunna påbörjas . Ordförandeskapets ambition är att en politisk överenskommelse ska nås vid jordbruks- och fiskerådet . För fiskerifonden, slutligen, planerar ordförandeskapet att vid jordbruks- och fiskerådet nå en politisk överenskommelse vad gäller de utestående frågorna (bl.a. den finansiella allokeringen för delad förvaltning samt procedurfrågor). Vidare planerar ordförandeskapet att rådet ska arbeta med att fastställa ett förhandlingsmandat i syfte att trepartssamtal ska kunna inledas när fiskeutskott röstat och att en politisk överenskommelse ska kunna nås vid jordbruks- och fiskerådet . Ordförandeskapet önskar vid rådsmötet svar på 1) Huruvida medlemsländerna stödjer målsättningen och tidsplanen för reformen av den gemensamma fiskeripolitiken. 2) Om länderna instämmer i ordförandeskapets bedömning av vilka huvudsakliga frågor som är utestående och som kräver en politisk diskussion. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar ordförandeskapets målsättning och tidsplan. Regeringen delar även ordförandeskapets syn vad gäller vilka huvudsakliga frågor som är utestående och som kräver en politisk diskussion. och Frågan var senast föremål för samråd med och information i MJU inför Jordbruks- och fiskerådet . Förslag till och rådets förordning om vissa tekniska åtgärder och kontrollåtgärder i och om ändring av förordning (EG) nr 850/98 och förordning (EG) nr 1324/2008 - Orienteringsdebatt Dokumentbeteckning 13264/12 PECHE 315 CODEC 2029 5075/13 PECHE 1 CODEC 14 Rättslig grund Artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet tillsammans med . Bakgrund EU och undertecknade en överenskommelse om harmonisering av tekniska regleringar, kontrollåtgärder samt införandet av ett utkastförbud i . Syftet med överenskommelsen är att underlätta det traditionella gränsöverskridande fisket mellan , och efter att tillträdesavtal för löpte ut . Enligt detta avtal har flaggstatsjurisdiktion tillämpats, vilket inneburit att parterna kunnat bedriva fiske i varandras vatten i enlighet med respektive lands lagstiftning. Avtalets upphörande innebär att kuststatsjurisdiktion, dvs. nationella regler, kommer att gälla i respektive länders territorialvatten. Kommissionen presenterade ett förslag till förordning för innehållande införandet av överenskommelsen mellan . Förslaget har diskuterats både inom rådet och i . Inför rådsmötet har ordförandeskapet har tagit fram frågor som syftar till att vägleda den planerade orienteringsdebatten. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att utkast av fisk inte är förenligt med ett hållbart användande av gemensamma resurser i . Mot den bakgrunden välkomnar regeringen kommissionens förslag, som grundar sig på överenskommelsen mellan . Regeringen anser vidare att en harmonisering av fiskeregleringarna mellan och är viktig för att det traditionella gränsöverskridande fisket i ska kunna fortsätta. och Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller för information i MJU. Ordförandeskapets arbetsprogram jordbruk och djur - Föredragning av ordförandeskapet Dokumentbeteckning Rättslig grund - Bakgrund Vad gäller reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken ämnar ordförandeskapet i det närmaste helt fokusera på att nå enighet inom rådet och mellan rådet och om jordbruksreformens olika delar. Målsättningen är att nå en politisk överenskommelse . Därutöver kommer en viktig fråga att vara utformningen av övergångsregler för de områden där reformen kommer att försenas. Vad gäller lagstiftningspaketet för djurhälsa, växtskydd, utsäde och offentlig kontroll kommer irländarna att prioritera förhandlingar om utgiftsförordningen. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar information om ordförandeskapets arbetsprogram. MJU och Frågan har tidigare inte varit föremål för diskussion i MJU eller . Medlemsstaternas efterlevnad av djurskyddsdirektivet för gris: Genomförande av grupphållning av suggor - information från kommissionen Dokumentbeteckning Dokument har ännu inte inkommit Bakgrund Direktivet innehåller flera långtgående bestämmelser för att öka djurskyddet vid grishållning, bland annat om minsta golvyta per djur och andra krav på golvens utformning, förbud mot att hålla suggor och gyltor uppbundna och begränsningar vad det gäller olika typer av stympning. Bestämmelserna började gälla 2003 för nya anläggningar och omfattar även äldre anläggningar. Det som kommissionen befarar kommer vara svårast för medlemsstaterna att genomföra är kravet på att alla suggor och gyltor i besättningar med mer än 10 suggor ska hållas i grupp under ca 2,5 månad av dräktigheten. Kommissionen tog upp frågan i olika forum. Man menar att det har skett en stadig process mot att klara kraven och trodde man att sammantaget borde vara klara . De som har svårast att klara kraven är besättningar med 10-99 suggor. Kommissionen har tidigare aviserat att man påbörjat förberedelser för att dra i gång överträdelseärenden mot de medlemsstater som inte uppfyller direktivets krav . Flera av bestämmelserna ingår i svensk lagstiftning och regeringen bedömer att graden av efterlevnad hos svenska grisbönder är hög, dvs. det finns inte något problem med olaglig grishållning i . och - Frågan var senast föremål för samråd med och information i MJU inför Jordbruks- och fiskerådet . - Information från kommissionen Bakgrund Skolfruktsprogrammet infördes i EU 2008. , och deltar inte i programmet. EU:s årliga budget för skolfruktsprogrammet uppgår till . Medlemsstaterna ska sedan bidra av finansieringen. utnyttjades av tillgängliga medel från skolfruktsprogrammet. publicerade Kommissionen en rapport till och rådet om implementeringen av skolfruktsprogrammet. Av slutsatserna i kommissionens rapport framgår att det efter endast med Europeiska skolfruktsprogrammet är det fortfarande för tidigt att dra definitiva slutsatser, särskilt med avseende på en långsiktig inverkan på barns matvanor. Det konstateras emellertid att systemet framgångsrikt införts i medlemsstaterna och att dess effektivitet ökar när det gäller budgetutnyttjandet, liksom antalet barn som omfattas (över 8 miljoner), jämfört med uppstartsfasen. och Frågan var senast föremål för samråd med och information i MJU inför Jordbruks- och fiskerådet . c) Frihandelsavtal med Rättslig grund Artikel 207 Bakgrund Förhandlingarna mellan och om ett frihandelsavtal inleddes . med blir EU:s första avtal med en medlem av ASEAN och utgör alltså modell för andra FTAs i regionen. Förhandlingar om frihandelsavtal med och pågår redan, medan förberedande samtal med andra ASEAN medlemsstater (bl.a. ) fortsätter. EU och lyckades nå ett avslut. En fas med legal genomgång (scrubbing) av avtalstexterna skulle nu inledas och förväntades ta . EU har haft offensiva intressen när det gäller tjänstehandel, GIs (geografiska ursprungsbeteckningar) och offentlig upphandling, icke-tariffära handelshinder och investeringsskydd. gick med på ett GI-register. Tullar på jordbruk har av förklarliga skäl inte varit en besvärlig fråga. Vid mötet i den handelspolitiska kommittén efterfrågade , , , och mer information om GIs, vilket sannolikt är främsta skälet till kommissionens information på jordbruksrådet. Frågan var senast föremål för samråd med och information i MJU inför Jordbruks- och fiskerådet i .