eunbil · H00N2B6492 · 2013-01-01 00:00:00 — Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter godkännande. För fastställandet av kvoter gäller artikel 20 i rådets förordning (EG) nr. 2371/2002 samt artikel 43.3 i FEUF. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Bakgrund Den Internationella kommissionen för bevarande av atlantisk tonfisk (ICCAT) är en av de viktigaste regionala fiskeriorganisationerna avseende fångstvärde och medlemskap. Det årliga mötet beslutar dels om administrativa och finansiella angelägenheter, dels om kommande års kvoter och andra förvaltningsåtgärder för de fiskbestånd som omfattas av kommissions verksamhet: främst tonfisk och tonfiskliknande arter men även bl. a. hajar och svärdfisk. Den blåfenade tonfisken, som utgör mindre än en procent av ICCAT-fångsterna, har rönt internationell uppmärksamhet beroende på höga pris och prekära beståndsläge. EU, som står för den största andelen av kvoten, har kritiserats för bristande efterlevnad av regelverket. Vid beslöt medlemsländerna om ett flertal åtgärder ägnade att återuppbygga beståndet av blåfenad tonfisk, inklusive en kraftig kvotminskning och ett åtagande att upphöra med fiske om det finns vetenskapliga bevis för ett allvarligt hot om kollaps för fisket. Man enades även om en treårig återhämtningsplan som med 60 procents sannolikhet leder till maximalt hållbar avkastning . Planen skärptes ytterligare vid årsmötet , som även beslöt om en sänkt kvot i linje med den vetenskapliga rådgivningen. En ny översyn av planen kommer att bli en viktig fråga vid årsmötet . Den vetenskapliga rådgivningen förväntas bli tillgänglig . Därefter kan en seriös diskussion av förvaltningsåtgärderna inledas. EU:s förberedelseprocess har bl. a. visat att beståndet av blåfenad tonfisk sannolikt är uppåtgående och att EU:s efterlevnad av , bl.a. avseende notifiering av data, har ökat. EU:s allmänt hållna förhandlingsmandat gällande ICCAT:s årsmöten antogs 2008 och är giltigt till 2013, med undantag för en bilaga om förvaltningen av den blåfenade tonfisken som fastställs . har ingen andel av EU:s kvoter i ICCAT, och har inget intresse av att förvärva någon andel. Förslag till svensk ståndpunkt Alla bestånd som fiskas av EU - oberoende av storlek, värde och inter-nationell uppmärksamhet - bör förvaltas enligt principerna för EU:s gemensamma fiskeripolitik. Enligt dessa principer är tillämpningen av försiktighetsansatsen och användandet av bästa tillgängliga vetenskap centrala inslag, liksom etablerade förvaltningsplaner. Sådana planer bör upprättas för fisken som saknar planer, och existerande planer bör skärpas om de vetenskapliga bedömningarna visar på en sämre effektivitet än den avsedda. Förvaltningen av den blåfenade tonfisken i ICCAT är av särskild betydelse för EU, som har en betydande andel () av kvoten och som kritiserats för bristande efterlevnad av regelverket. Därför är det är rimligt att EU dels är berett att skärpa förvaltningsplanen om det finns vetenskapliga tecken på att återhämtningen av beståndet inte motsvarar den förväntade, dels verkar för nya förvaltningsbeslut avseende stängda områden, kapacitet m.m. med förankring i den vetenskapliga rådgivningen. och Frågan var senast föremål för information i MJU och samråd med , inför ICCAT:s förra årsmöte. Övriga frågor 12. 32:a konferensen för EU:s utbetalande myndigheter 11-13/9 Pafos - (möjlig) information från ordförandeskapet Dokumentbeteckning Inget dokument har inkommit Rättslig grund Inte aktuellt. Bakgrund En gång per halvår hålls en konferens för generaldirektörerna för EU:s utbetalande myndigheter arrangerad av aktuellt ordförandeskap. hölls konferensen i Pafos på . Konferensen behandlade bland annat administrativa effekter av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Vid rådsmötet avser ordförandeskapet eventuellt att rapportera från mötet. och Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. Förslag till särskilt småbrukarstöd innebär att MS själva fastställer ett stödbelopp mellan 500 och 1000 , småbrukarstödet ersätter alla andra stödformer. I SE är det cirka 7700 lantbrukare som har direktstöd . Dessa skulle därmed (beroende på vilken nivå stödet läggs på) undantas från publicering. Eftersom jordbrukssektorns struktur varierar mellan MS (dvs vissa MS har större andel småbrukare) skulle offentlig publicering av stödmottagare ha olika omfattning i EU.