rfr · H00WRFR11 · 2013-06-01 00:00:00 — Jag kan inte släppa det där med rökningen, för vad skulle hända i om man hanterade rökningen där? Vi var i . Där var det kvinnor som drev folkhälsoarbete på ett suveränt sätt. Det blev till exempel jodering av salt. Vi tog då upp frågan om rökningen. Då sade de: Rör inte rökningen, för då torpederar ni allt annat folkhälsoarbete som vi gör. Jag inser alltså att det finns ett motstånd. Men tror du att de finska siffror som du lutade dig emot också gäller i ? (M): Herr ordförande! Det är två kommentarer som jag skulle vilja ha av . Den ena är utifrån sons redogörelse för den inte optimalt fungerande skolhälsovården i . Bland annat nämner han att det inte finns någon kvalitetskontroll där. Jag skulle vilja att du kommenterar det. tar också upp att för att få en överblick över Malmöbornas hälsa finns ett behov av ett permanent samarbetsorgan. Jag skulle vilja höra om det är saker på gång där, åtgärder och så vidare. : Tack för frågan om den ideella sektorn. Det som vi i kommissionen har gjort är att vi har involverat en del av den ideella sektorn redan i vårt arbete med att ta fram rapporten. Även om professorerna och också vi praktiker har ett stort underlag att jobba med, vore det ganska förmätet att göra den här typen av arbete utan att involvera dem som vi faktiskt talar om. talar vi väldigt mycket om problem och utmaningar som är Malmös men som finns överallt i hela världen, och det är en sak. Men det som är uppsidan i tycker jag är att vi har ett väldigt etablerat samarbete mellan offentlig verksamhet, ideell verksamhet och också privat verksamhet. Det finns alltså redan, och det är ett nästan överväldigande intresse av att delta i det här arbetet . Så hur gör man det? Ett misstag som man skulle kunna göra är att försöka strukturera upp det här arbetet så hårt att man tar död på allt engagemang, och då har vi ju skjutit oss själva rätt rejält i foten. beskriver man som en kokande kittel. Det händer en massa saker , och folk frågar ibland: Har ni koll på läget? Nej, det har vi inte. Men det händer också väldigt mycket positiva saker. Vi försöker komma med förslag till åtgärder. En av de kanske allra viktigaste åtgärderna är att bibehålla engagemanget och att säga nej så sällan som möjligt och skapa förutsättningar för alla människor som vill engagera sig. : Jag tror att tobaksrökningens betydelse för folkhälsokris är rätt stor. Jag har inga exakta siffror, men den är i alla fall inte obetydlig. Jag kan ge ett exempel. När Sovjetsystemet kollapsade 1991 och när det var superinflation 1992 i kollapsade också den ryska tobaksindustrin. Då blev den västerländska tobaksindustrin oroad, så organiserade en flotta med transportplan som skeppade över cigarettpaket så att inte marknaden skulle kollapsa utan man kunde upprätthålla den. Den typen av verksamhet är ganska omoralisk måste man säga. Även svenska Tobaksbolaget var väl inne i och stoppade in extra mycket nikotin i cigaretterna. Det östeuropeiska rökandet är alltså inte bara ett östeuropeiskt problem. Sedan tror jag att alkoholfrågan är ännu viktigare än tobaksfrågan i . : När det gäller den första frågan om skolhälsovården har vi nu satsat ganska mycket på kompetensutveckling. Till exempel tror jag att det inte finns en skolläkare kvar som saknar specialkom- petens, utan alla våra skolläkare har specialistkompetens. Så har det inte varit tidigare. Det har varit en väldigt medveten satsning på det. Sedan finns det absolut delar i uppföljningen som lyfts fram som vi kommer att kunna förfina för att vi ska veta att vi gör rätt saker och att det är kvalitet på det som görs. Vi gör också en omorganisation och samlar ihop elevhälsan så att vi får ett starkare utvecklingsarbete centralt för att stötta verksamheterna ute. Det handlar om den samlade elevhälsan. Den andra frågan uppfattade jag tyvärr inte. (M): Jag ställde en fråga utifrån det som sade. För att få en bättre kontroll och nulägessituation när det gäller Malmöbornas hälsa uttryckte att han ville ha ett permanent samarbetsorgan. Då är min fråga: Är det någonting som ni har beaktat? Är det saker på gång där? Jag skulle vilja ha en kommentar från din sida till det. : Det är lite diskussioner och kommer också framöver att vara diskussioner om hur vi för statistik och vilka data vi samlar in tillsammans med regionen. Det är en fråga som vi måste hantera gemensamt, därför att mycket av det underlag som har samlats in och dokumenterats kommer från regionen och , från sjukvården. Det är något som vi måste titta mer på gemensamt för att landa i hur vi ska ha det. Ordföranden: Jag har satt upp mig själv sist på listan. Jag har fyra frågor. Den första skulle jag egentligen vilja ställa till en nationalekonom, men jag ställer den till . Det finns starka moraliska skäl för att arbeta med hälsoklyftorna. Det finns också starka skäl att göra det utifrån social hållbarhet. Men för oss som politiker är också pengarna ganska intressanta. Anta att skulle lyckas med föresatsen, det vill säga att få bort hälsoskillnaderna på en generation, på 20–. Är det någon som har försökt räkna på vad det skulle innebära ekonomiskt om alla skulle få lika bra hälsa som de som har den bästa hälsan? Detta är lite intressant i den politiska diskussionen med tanke på välfärdens framtida finansiering. Jag har också en fråga till om beskrivningen av att hälsoklyftorna i ökar. är en stad med väldigt mycket migration. Då undrar jag hur stor del av de ökade hälsoklyftorna som den ökade migrationen står för. Om hälsoklyftorna beror på att vi får in väldigt många människor som flytt från de somaliska flyktinglägren skulle jag acceptera och tycka att det är helt okej att hälsoklyftorna i temporärt ökar. Vad är migrationens förklaring till detta i förhållande till det andra? Den tredje frågan är till . Det är flera saker som du har sagt som har varit riktigt uppseendeväckande och väldigt intressanta men som väcker många frågor. Jag tänker bara ta upp en. Bilden som du visade på barnhälsovården i och en så enkel sak som ett hembesök först när barnet är fött visar att det är en enorm skillnad mellan olika stadsdelar. Då undrar jag: Hur svårt kan det vara? En sådan sak borde ju vara oerhört enkel att snabbt rätta till. Det måste finnas bakomliggande förklaringar till att det ser ut på det viset. Ni har säkert analyserat det närmare. Vad beror det egentligen på, när det är en så enkel sak, att det ändå ser ut på det viset? Den fjärde frågan är till Nihad Bunar. En väldigt spännande diskussion är den om segregationen i den svenska skolan och friskolereformens del i att segregationen ökar. Pisarapporterna visar att den svenska skolan är en av de skolor som har minst segregation i förhållande till andra. Å ena sidan kan man säga att friskolereformen ökar möjligheterna till segregation. Men med tanke på att vi i många städer har en knivskarp bostadssegregation kan å andra sidan friskolereformen i sig minska segregationen. Dessutom drar den rätt unika svenska modellen fullkomligt undan mattan för alla privata skolor som vill ta betalt för skolgången, som ju är en ganska stor sektor i andra länder. För att kunna väga de båda vågskålarna mot varandra och göra en värdering borde man egentligen ha internationella jämförelser av hur segregationen i den svenska skolan utvecklas i förhållande till skolorna i och eller ett annat något så när jämförbart land. Då skulle man kunna få lite mer kläm på vad det egentligen beror på. : Även kanske kan hjälpa till att besvara denna fråga. Just kopplingen mellan tillväxt och välfärd har legat mig varmt om hjärtat. Det är viktigt att se att satsningar på att motverka ojämlikheten, den bristfälliga sociala hållbarheten, kan göra att människor blir mer kreativa och får andra förutsättningar att vara med och bidra till en tillväxt som också är hållbar. Vad vi behöver är fler människor som kan bidra även till den ekonomiska utvecklingen. Det är detta samband som det är så himla viktigt att lägga stor vikt vid, alltså att inte se detta som enbart sociala frågor utan att koppla ihop de sociala och ekonomiska frågorna. Det handlar också om att se vilken betydelse efterfrågan har. Människor som har en bättre levnadssituation kan efterfråga en högre kvalitet, vilket kan vara drivande på ett positivt sätt när det gäller tillväxten. Vi måste kunna hävda oss i den globala utvecklingen. Då är det väldigt viktigt att man skapar förutsättningar för så många som möjligt att vara med och bidra med sin kreativitet och sin kunskap, som inte alltid är formaliserad i betyg men som kanske finns där ändå och kanske kan uppmärksammas på andra sätt. Det gäller i högsta grad de människor som kommer från andra länder som har en potential som jag menar är väldigt underutnyttjad. : Migrationens betydelse är en väldigt viktig fråga. Först och främst finns det sociala skillnader i hälsa i alla länder. De verkar öka i de flesta länder, så jag tror inte att migrationen är någon förklaring till den ökning som vi ser generellt sett. Migranter är generellt sett den friskare delen av ett lands befolkning. Ju längre man migrerar desto mer exklusiv är man hälsomässigt, om jag får uttrycka det så. Det gäller särskilt arbetskraftsmigranter. När det gäller flyktingmigranter är det kanske mer oklart, men jag tror att också de tillhör den friskare delen av befolkningen i de länder som de flytt från. Till exempel de som kommer till från är inte de allra sjukaste. Sedan är det klart att det kan variera. Vilket bidrag till hälsoproblemen i utgör flyktingtrauman? Ett flyktingtrauma är naturligtvis något som man bär med sig och som har hälsokonsekvenser långsiktigt och kortsiktigt i . Det registreras som sjukdom vid vårdinläggningar och så vidare. Flyktingtrauman är någonting som bidrar till hälsoproblemen i , men jag kan inte tänka mig att det är någon större del av förklaringen till ökningen. Flyktingars eller invandrares sjuklighet generellt är i hög grad betingad av deras sociala situation och inte så mycket av att de just råkar vara invandrare. Det är mer den sociala situationen som förklarar många av deras hälsoproblem. : Jag håller med om att man hajar till när man ser så här stora skillnader och undrar om det finns någon enkel förklaring till dessa. Det finns två förklaringar. Den ena ligger på personalsidan och systemet, att man inte är observant eller inte bryr sig om att gräva djupare och ta reda på varför det är som det är. Personligen tror jag att det är väldigt viktigt att utnyttja möjligheten till hembesök och att de som erbjuds hembesök, för det är frivilligt, helt enkelt ställer upp. Det finns en social gradient som är kopplad till den geografiska gradienten. Men observationen i sig kan vara så viktig, och det gäller flera saker som vi har tittat på. Vi är lite grann i början av att verkligen gräva djupare i detta bit efter bit för att se till att det inte kan se ut som det gör om vi ska ha en jämlik hälso- och sjukvård. Nihad Bunar: Ärligt talat upplever jag stora problem när det gäller att diskutera valfriheten, för varje gång man kritiserar vissa aspekter uppfattas det som angrepp mot reformens eller systemets grundvalar och att man är för att valfriheten ska läggas ned. Då blir det en väldigt uppskruvad offentlig debatt, något som jag inte minst själv fick uppleva under pausen efter mitt inlägg. Det var ett fruktansvärt påhopp av en av ledamöterna från utskottet. Nåja, vi lägger det åt sidan. Valfriheten ska inte underskattas. Valfriheten har bidragit en hel del till skolans utveckling. Det har skett en pedagogisk utveckling, och det har blivit mer lyhördhet för föräldrarnas krav. När det gäller valfriheten talar vi inte bara om friskolor, utan vi talar också om konkurrensen mellan de kommunala skolorna. ska vi inte blunda för de negativa effekter som den har fått i vissa kommuner och i vissa stadsdelar. För mig handlar det om att mi- nimera de negativa effekterna och maximera de positiva effekterna av valfriheten. Den policy som vi har , vilken skapades , är för ett helt annat system med helt andra intentioner. Jag menar att vi måste göra en översyn av effekterna av valfriheten, hur den fungerar och vad vi kan göra tillsammans. Det ska inte finnas några heliga kor, utan vi måste helt enkelt förutsättningslöst titta på vad vi kan göra för att valfriheten bättre ska passa alla och för att alla ska ha rätt till en likvärdig skola. är det tyvärr inte på det sättet. Om vi inte ser sanningen i vitögat kan vi inte lösa problemet. (S): Tack för väldigt fina föredragningar och en utomordentlig rapport. Ni kanske har varit lite blygsamma när ni inte har redogjort för de mycket intressanta underlagsrapporter som kommissionen har presenterat och som kan vara till stor nytta för både socialutskottets och utbildningsutskottets ledamöter. Det finns mycket värdefull kunskap att hämta där. Jag har en kommentar och en fråga. Man kan tycka att det som nu redovisar är lite speciellt för . Men jag har jobbat med folkhälsofrågor tidigare, och som sitter här framme har jobbat med folkhälsofrågor i , och vi kan nog känna igen väldigt mycket av bilderna av skillnaderna när det gäller tandhälsa, bvc:s arbete, tillgången till elevhälsa i olika stadsdelar, i olika delar av ett län och så vidare. Dessa skillnader finns också i andra län, fast de kan ta sig mer påtagliga uttryck i . Det tror jag är viktigt att komma ihåg. Min fråga gäller någonting som sade. Du frågade varför det inte är värre i utifrån den här situationen och sade att det beror på kulturen och civilsamhället i . Jag tror också att du sade – jag skrev i alla fall ned det – att det finns en väldigt stark social innovationskraft i det här. Då är min fråga: Kan du utveckla lite mer vad du menar med det? Och finns det någonting i rekommendationerna eller målen från kommissionen som återspeglar resonemanget? : Ja, det finns lite grann, men jag skulle gärna vilja hänvisa till en av mina underlagsrapporter, för där har jag skrivit mycket om just detta. Jag har nämligen följt stadens utveckling vid det här laget och sett hur man i civilsamhället har gjort så många bra satsningar. Men under har det varit de fyrkantiga måtten som har gällt, alltså antalet förvärvsarbetande, antalet nya jobb och så vidare. Då har de andra framgångarna blivit osynliga, framgångar som har att göra med ökad tillit, ökad framtidstro eller ökad gemenskap. Man behöver ha andra mått för att kunna uppmärksamma sådana framgångar, som också var inne på tidigare. Jag vill påstå att det finns guldgruvor att ösa ur i och också i andra städer. Jag har sett jättemånga superintressanta exempel på delar av satsningar som man skulle kunna göra mycket mer av men som sedan fallit bort och blivit osynliggjorda, eftersom man har använt så fyrkantiga sätt att värdera dem. (S): Tack och tack ni som har varit så vänliga att komma hit och inspirera oss, ge oss lite mer kött på benen och lite nya infallsvinklar. Och tack alla ledamöter som har ställt kloka frågor. Vi valde att specifikt bjuda in utbildningsutskottet, då vi känner att utbildningsfaktorn har en så stor betydelse. Sedan hade naturligtvis hela riksdag, samtliga utskott, kunnat sitta här, men vi valde att göra på det sättet. Jag tänker bara göra några korta reflexioner. Det har varit väldigt intressant att få både lyssna till er och försöka förstå vilket intressant arbete ni har bakom er som möten mellan olika discipliner, för jag förstår att det inte är som man sätter sig ned och möts över gränserna. Det gäller kommuner, landsting och regioner. Det gäller i riksdagsutskott, men det gäller också i forskarvärlden. Jag gissar att ni har fått ut väldigt mycket av detta. Och det är en inspiration för oss politiker att mötas över gränser. Då tänker jag i huvudsak på kommungränser, landstingsgränser, statliga gränser, myndighetsgränser, utskottsgränser och så vidare, för det som man känner när man talar folkhälsa är att det inte går att landa i samma gamla vanliga stuprör som . Det var nog som sade förut att vi har stuprör. På något sätt måste vi styra, men vi får se till att vi inte blir för styrande så att vi missar målet. Det är väldigt intressant och viktigt för oss att få vetenskapliga underlag och fakta. Som sade inledningsvis måste man ju veta var man står, och dessa fakta behöver vi ha gemensamt. Vi har också väldigt mycket att läsa, eftersom vi bara fick till oss en liten del av allt underlag ni har. Det finns självklart också partipolitiska dimensioner och otroligt mycket politisk sprängkraft i frågorna. Det arbete som vidtar när vi har tagit till oss fakta och underlag är att fundera på var vi ska gräva, hur djupt vi ska gräva och vad vi ska gräva med. Där landar vi kanske i lite olika slutsatser. Men kan vi vara överens om ungefär hur verkligheten ser ut, att det finns sociala bestämningsfaktorer och att vi faktiskt inte har det där jämlika samhället som vi blir uppmärksammade för och vill sträva mot, får vi ta den politiska diskussionen om hur vägen dit egentligen ser ut. Det har inte varit ämnet för dagen, utan det har varit att lyssna till er. Detta är dokumenterat. Vi får se i vilken form det kommer att finnas för andra att ta del av, men vi tyckte att det var angeläget att dokumentera det. Jag vill avsluta med ett jättestort tack. Det blir en inspiration för oss i vårt fortsatta arbete. Vi önskar och alla hennes kolleger hemma i lycka till. SKL har ju ett arbete, och det var därför som vi särskilt bjöd in för att visa på att det är ett arbete som bedrivs på många håll. Men huruvida vi sedan skulle behöva göra någonting också nationellt och i vilka former tror jag blir föremål för politiska diskussioner. Återigen ett jättestort tack till alla er som har deltagit och särskilt till våra gäster. , Kommuner och Landsting Öppet seminarium i socialutskottet , ordförande i socialutskottet, , professor emeritus i socialmedicin, , professor i sociologi, Nihad Bunar, professor i barn- och ungdomsvetenskap, P A U S , professor i medicinsk sociologi, Frågor från utskottets ledamöter , vice ordförande i socialutskottet, Uppföljning av ekologisk produktion och offentlig 2010/11 RFR2 Uppföljning av statens satsning på hållbara städer 2010/11 RFR3 CIVILUTSKOTTET, TRAFIKUTSKOTTET, MILJÖ- OCH Hållbara städer – med fokus på transporter, boende och Offentlig utfrågning om vinterberedskapen inom järn- Utvärdering av penningpolitik och arbete med finansiell stabilitet 2005–2010 Evaluation of the Riksbanks monetary policy and work with financial stability 2005–10 offentliga utfrågning om barns och ung- as rätt till kultur Biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft – offentliga utfrågning om forsk- Offentlig utfrågning om biologisk mångfald i rinnande seminarium om en nordisk same- eHälsa – nytta och näring Frågeinstituten som kontrollinstrument Volym 1 och 2 öppna utfrågning på temat Missbruks- och beroendevård – vem ska ansvara för vad? Tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg – En 2011 om järnvägens vinterberedskap Verksamheten vid scenkonstallianserna – En utvärdering Kunskapsöversikt om nationella minoriteter Förstudie – utbildningsvetenskaplig forskning Breddad rekrytering till högskolan Uppföljning av undantag från normalskattesatsen för Del 1 Offentligt seminarium Offentlig utfrågning om life science-industrins framtid i Statlig styrning och ansvarsutkrävande Utfrågningsprotokoll EU, euron och krisen offentliga utfrågning om framtida MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTET OCH NÄRINGSUT- Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet Forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde Kontraheringsplikt vid tecknandet av barnförsäkringar KU, FiU, KrU, UbU, MJU och NU Öppet seminarium om mål- och resultatstyrning: vilka mål, vilka resultat? offentliga utfrågning om gymnasiereformen – Utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande Hur kan ny kunskap komma till bättre användning i skolan