rir · H1B515 · 2013-11-20 00:00:00 — Möjligen kan de lärare som har besvarat enkäten antas ha en positivare inställning till statens insatser och ha ett större engagemang i frågorna än lärare i allmänhet. Detta är dock något som vi inte med säkerhet kan uttala oss om. Enkätfrågor om lärares uppfattning om statliga stödinsatser Nedan följer den enkät som skickade till lärarna. Som lärare är du en central person och ingår i en viktig målgrupp för statens stödinsatser. Det är därför viktigt för oss att få lärares uppfattning om hur statens stödinsatser fungerar. Med kränkande behandling menar vi i denna enkät kränkningar som enligt skollagen är ett uppträdande som kränker en elevs värdighet. Vi menar även trakasserier och diskriminering som enligt diskrimineringslagen är ett uppträdande som kränker en elev och har samband med någon av diskrimineringsgrunderna kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning eller funktionshinder. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Finns det en plan mot kränkande behandling på din skola? I vilken grad anser du att planen mot kränkande behandling på din skola kan användas som ett verktyg i praktiken? I mycket hög grad I ganska hög grad I ganska låg grad I låg grad eller inte alls Varför anser du att planen mot kränkande behandling inte fungerar som ett verktyg för att motverka kränkningar? Bestämmelserna om trakasserier och diskriminering regleras i diskrimineringslagen medan kränkande behandling regleras i skollagen. I vilken grad kan du som lärare skilja mellan Trakasserier och kränkande behandling? Trakasserier och diskriminering? Kränkande behandling och diskriminering? I mycket hög grad I ganska hög grad I ganska låg grad I låg grad eller inte alls KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? Anser du att det är svårt eller lätt att avgöra i vilken situation en elev har blivit utsatt för kränkande behandling? i vilken situation kränkningar på sociala medier är skolan ansvar? i vilken situation en kränkning ska rapporteras vidare till rektor? I vilken grad anser du att rektor har skapat en samsyn bland personalen för att bedöma om en elev blivit utsatt för kränkande behandling? I mycket hög grad I ganska hög grad I ganska låg grad I låg grad eller inte alls Har du fått information om arbetet mot kränkande behandling? (Flera svarsalternativ är möjliga.) Ja, från skolhuvudmannen Ja, från rektor Ja, från Skolinspektionen Ja, från annan källa GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET I vilka situationer är det svårt att avgöra om en elev har blivit kränkt? Vad skulle du behöva för att lättare kunna avgöra om skolan ska utreda kränkningar på sociala medier? I vilken grad anser du som lärare att nedanstående material är användbart i praktiken för att motverka kränkande behandling på skolan? föreskrifter om kränkande särbehandling i arbetslivet allmänna råd om arbetet mot diskriminering och kränkande behandling stödmaterial Nolltolerans mot diskriminering och kränkande behandling Annat material från (t.ex. rapporten om utvärdering av metoder mot mobbning, rapporten , trakasserad, kränkt?) webbaserade verktyg för plan mot diskriminering och kränkande behandling i förskolan och skolan handledning Lika rättigheter i skolan Konferenser som berört arbetet mot kränkande behandling som anordnats av någon myndighet, kommuner och landsting, eller motsvarande organisation Webbinarium om arbetet mot diskriminering och kränkande behandling Skolinspektionens kvalitetsgranskning om skolornas arbete vid trakasserier och kränkande behandling I mycket hög grad I ganska hög grad I ganska låg grad I liten grad eller inte alls Inte tagit del av KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? Har du deltagit i någon av dessa utbildningar/konferenser? högskolekurs Värdegrund och likabehandling i teori och praktik Konferenser som berört arbetet mot kränkande behandling anordnade av någon myndighet, kommuner och landsting, eller motsvarande organisation kurs Lika rättigheter och möjligheter i skolan Lämna gärna ytterligare kommentarer. Stort tack för din medverkan! GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Bilaga 4 Statens stödinsatser I rapportens femte kapitel redogörs i korthet för statens stödinsatser. I denna bilaga presenteras myndigheternas insatser om det stöd som erbjuds till huvudmän och skolor mer detaljerat. har tagit fram allmänna råd om arbetet mot diskriminering och kränkande behandling.22 Dessa har tagits fram för att stödja och synliggöra arbetet med att främja barns och elevers lika rättigheter och möjligheter. De har också till syfte att förstärka verksamheternas arbete mot diskriminering, trakasserier och kränkande behandling. laddades allmänna råd ned cirka 15 500 gånger från . Förutom de allmänna råden har även tagit fram ett stödmaterial om nolltolerans mot diskriminering och kränkande behandling som är tänkt att förtydliga hur skolorna ska arbeta med frågan.23 har även publicerat en rad rapporter som belyser kränkande behandling. Bland annat har myndigheten gjort en utvärdering av metoder mot mobbning. erbjuder en fortbildning som vänder sig till verksamheter som vill utveckla sitt arbete med värdegrund och likabehandling. Fortbildningen är i form av en högskolekurs på 7,5 högskolepoäng och bedrivs i samarbete med 15 lärosäten. Kursen baseras på forskning och utvärderingar av framgångsrika arbetssätt mot kränkningar. Kursen har erbjudits i två omgångar. Inför första omgången tog myndigheten fram en informationsfolder som spreds bland huvudmän. Man annonserade även kursen i olika tidningar samt på webbplatsen och i myndighetens nyhetsbrev. har i samband med att kursen gavs den första gången gjort en utvärdering av vad deltagarna ansåg om kursen. Kursens deltagare var generellt mycket nöjda med kursens innehåll och kunskaperna ökade bland deltagarna. har tillsammans med Skolinspektionen/BEO, DO och kommuner och landsting även erbjudit huvudmän och skolor ett antal nationella konferenser om arbetet mot kränkningar. Sammanlagt deltog 417 personer varav ungefär hälften representerade huvudmannanivån. har därefter tillsammans med Skolinspektionen/BEO, DO och kommuner och landsting arrangerat ett 22Skolverket (2012a). 23Skolverket (2012b). KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? webbsänt seminarium för dem som inte hade möjlighet att delta på konferenserna. Detta seminarium riktade sig främst till huvudmän. Ett 40-tal var med i realtid. Därefter har 284 personer klickat på webbseminarielänken och 677 sidvisningar har gjorts, vara 455 unika.24 erbjuder allmänheten en upplysningstjänst. Denna har till uppgift att besvara frågor från allmänheten via e-post och telefon. Frågorna till tjänsten rör skolans alla områden. Antalet frågor varierar en hel del månad för månad. Upplysningstjänsten för statistik över de frågor som kommer in. 2013 handlade 1 400 samtal och 2 400 e-brev om kränkande behandling. av frågorna till upplysningstjänsten handlar om värdegrundsfrågor.25 hjälper inte till att tolka lagar och bestämmelser och inte heller att avgöra om skolor gör rätt eller fel. webbplats anses vara en central kanal för att nå ut till verksamheterna. Enligt är deras webbplats känd bland skolvärlden och används flitigt av huvudmän och rektorer. Dock används den i något lägre grad bland lärare. På finns en särskild sida om värdegrund. lägger ned resurser på att få en strukturerad webbplats eftersom myndighetens informationsmängd är mycket omfattande. Myndigheten anser att det är viktigt att föra ut informationen på ett bra och kommunikativt sätt. har ett digitalt nyhetsbrev som skolor och huvudmän kan prenumerera på. I nyhetsbrevet annonseras nyheter om till exempel reformer och nytt material som tagits fram. Där brukar det också finnas länkar till var materialet kan hittas. Brevet kommer ut cirka och innehåller förutom aktuell information från också senaste nytt om studier och undersökningar inom skolvärlden. Prenumerationen är gratis och skickas direkt till prenumerantens e-postadress. Enligt är nyhetsbrevet ett viktigt och uppskattat sätt att sprida information till lärarna. har i uppdrag att främja it-användningen i skolan. Myndigheten har inom ramen för detta uppdrag tagit fram Kolla källan som är ett projekt och en webbplats för att ge lärare och skolbibliotekarier stöd att lära elever att använda internet. Kolla källan består av fyra delar; källkritik, säker internetanvändning, informationssökning och upphovsrätt. Till viss del inryms kränkningar på nätet i detta projekt. DO har i samarbete med Skolinspektionen och tagit fram ett interaktivt verktyg som är tänkt att stötta skolorna i deras framtagande av likabehandlingsplanen. hade verktyget Plan för skolan drygt 3 000 användare. Klicken på webbseminarielänken samt sidvisningarna gjordes mellan och . GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Myndigheten erbjuder även andra typer av material, bland annat rapporter, utbildningsstöd och handledningar. DOs handledning Lika rättigheter i skola laddades ned 12 230 gånger på webbplatsen och beställdes i 2 879 exemplar.26 Denna handledning har fokus på likabehandlingsarbetet i sin helhet. DO vill i och med denna handledning visa skolans anställda hur skolor kan verka för att likabehandlingsarbetet ska bli en integrerad del av hela verksamheten som involverar alla som berörs av den. DO har även gett ut en så kallad husmodell som är en kartläggningsmetod för hur skolor ska se över sin verksamhet utifrån ett antidiskrimineringsperspektiv med fokus på de olika diskrimineringsgrunderna. Därutöver har myndigheten tagit fram ett särskilt material, RESPEKT, som riktar sig till elever. Detta material innehåller serier som belyser de olika diskrimineringsgrunderna. DO erbjuder även utbildningar till utbildningsanordnare. Myndigheten har reviderat sitt kursutbud och de nya kurserna ges . Kurserna är nivåanpassade och det finns kurser på grundnivå för dem som vill veta vad som står i lagen, fortsättningskurser för dem som vill veta hur man arbetar för att motverka trakasserier samt avancerade kurser för dem som vill arbeta för att utmana rådande normer samt eventuellt behöver riktat stöd. På kurserna ges deltagarna möjlighet att utbyta erfarenheter med de andra deltagarna. erbjuder DO 15–20 kurstillfällen.27 I samband med att DO påbörjade sin granskning av utbildningsanordnares aktiva åtgärder skickade myndigheten ut ett paket med material till samtliga skolor. Paketet innehöll bland annat en handledning och ett följebrev där myndigheten presenterade sin verksamhet och där DO förklarade utbildningsanordnarnas ansvar samt myndighetens ansvar. Skolinspektionen ska ge råd och vägledning i samband med sin tillsyn.28 Detta kan ske genom dialog med huvudmannen, rektorn eller lärare under tillsynsbesöket med utgångspunkt i det specifika ärendet. Skolinspektionen kan även genom hänvisning till kvalitetsgranskningar och allmänna råd ge råd och vägledning. Externt kommunicerar Skolinspektionen även sin tolkning av lagens krav i en viss fråga genom ställningstaganden som publiceras på myndighetens webbplats. Sammanlagt finns 14 ställningstaganden publicerade. Det innebär att Skolinspektionen på ett samlat vis offentliggör myndighetens praxis på ett begränsat antal områden. 26DOs årsredovisning 2012 s. 55. 27Intervju med DO . 2826 kap. skollagen (2010:800). KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? Skolinspektionen ger också generell vägledning om regelverket, exempelvis i form av verktyget Kolla din skola där myndighetens bedömningar i tillsynen beskrivs och webbsända seminarier, där information inom ett visst område ges i samverkan med övriga myndigheter såsom . BEO ska enligt sin instruktion bland annat ta initiativ till eller medverka i utbildnings- och informationsverksamhet som rör 6 kap. skollagen. BEO medverkar på en rad seminarier och föreläsningar . BEO medverkar även genom att föreläsa på rektorsutbildningen. BEO anordnade ett webbsänt seminarium om nätkränkningar. Även deltog i seminariet. 100 deltagare såg seminariet i realtid, där de kunde ställa frågor direkt till BEO och . Många andra som inte fick plats kunde följa seminariet på nätet eller titta efteråt. BEO har en BEO-telefontjänst , på , samt en postbox dit allmänna frågor kan skickas via e-post. BEO försöker att inte ge specifika råd i ärenden utan försöker istället lyfta frågorna och diskutera om olika tillvägagångssätt som finns att tillgå. BEO har också en skola – för en skola med 0 kränkningar. ger ut föreskrifter och allmänna råd som preciserar vilka krav som ska ställas på arbetsmiljön. Verket har gett ut en föreskrift om kränkande särbehandling i arbetslivet. Denna gäller även för skolan. att utarbeta en ny förskrift om den psykosociala arbetsmiljön där föreskriften om kränkande särbehandling kommer att ingå. Elevernas psykosociala arbetsmiljö kommer dock inte ingå i föreskriften. har en temasida om arbetsmiljö i skolan på sin webbplats. Denna sida håller på att revideras i samband med att hela webbplatsen ses över. Enligt företrädare för myndigheten finns det inte särskilt utförlig information om kränkande särbehandling på temasidan. Skolsidan har fokus på det systematiska arbetsmiljöarbetet. Informationen vänder sig främst till vuxna och inte till elever. Även publicerar rapporter och kunskapsöversikter. Myndigheten har bland annat gett ut en rapport om hot och våld i skolan.29 Kunskapsöversikten visar att pojkar och flickor, liksom män och kvinnor, utövar olika typer av våld. 29 (2011). Hot och våld i skolan – en enkätstudie bland lärare och elever – kunskapsöversikt. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET använder pojkarna mer fysiskt våld och flickorna mer av indirekt relationellt eller socialt våld. Myndigheten har även en rad broschyrer som kan beställas via webbplatsen. har också en svarstjänst om de lagar och regler som finns. Råd ges dock inte om hur man kan lösa problem utan myndigheten hänvisar främst till de regler som finns att förhålla sig till.