eunbil · H00N2B6498 · 2013-01-01 00:00:00 — Rådets möte (miljö) Rubrik: Rio+20: Resultat och uppföljning av om hållbar utveckling (, ) Antagande av rådets slutsatser behandlad vid samråd med inför miljörådet samt . +20, om hållbar utveckling, ägde rum i . Konferensens resulterade i förnyade åtaganden inom konferensens båda teman grön ekonomi inom ramen för hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning, respektive det Institutionella ramverket för hållbar utveckling. planerar att anta slutsatser om resultat och uppföljning av konferensen. antog rådslutsatser om Rio+20 inför konferensen och . diskuterade även Rio+20 . Inför COREPER finns utestående två punkter. Den ena är paragraf 22 som avser EU:s status inom Högnivåforumet och inom FN:s miljöprogram (). Paragraf 28 som berör processen att ta fram hållbarhetsmål (sustainable development goals – SDG:s). Rättslig grund och beslutsförfarande Rådslutsatser antas i samförstånd. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar att miljörådet antar rådslutsatser som avser resultat och uppföljning av Rio+20. Regeringens ambition är att processen framöver ger uttryck för ett förnyat politiskt stöd för hållbar utveckling på global nivå Regeringen har fått gehör för ett flertal synpunkter på rådslutsatserna. Det gäller bland annat betonandet av mänskliga rättigheter, demokrati och jämställdhet som förutsättningar för att uppnå hållbar utveckling Stärkt integrering av de tre dimensionerna av hållbar utveckling (ekonomisk, social och miljömässig) och en effektiv styrning har varit en viktig prioritering för regeringen som avspeglas väl i rådsslutsatserna. Ett av de viktigaste resultaten från konferensen i är beslutet att definiera mål för hållbar utveckling (STGs) som kan utmynna i konkreta mål och åtgärder på global regional och nationell nivå. Hållbarbetsmålen bör omfatta alla tre dimensioner av hållbar utveckling och vara universellt tillämpliga. Regeringen är angelägen om att arbetet att ta fram hållbarhetsmål sker samstämmigt med arbetet att ta fram förslag för FN:s globala utvecklingsagenda , då de nuvarande millenieutvecklingsmålen löper ut. spelar en viktig roll i det senare arbetet i kraft av biståndsminister medlemskap i generalsekreterarens högnivåpanel för post 2015-dagordningen. Rådslutsatserna är i linje med denna ambition. Ett annat viktigt och konkret resultat från är antagandet av ett globalt ramverk av program för hållbar konsumtion och produktion och regeringen ser fram mot en implementering av detta ramverk. En ökad samverkan mellan regeringar och den privata sektorn och engagemang från civila samhället är också svenska prioriteringar som avspeglas i rådslutsatserna. Inom ramen för en inkluderande grön ekonomi har regeringen fått gehör för vikten av att ta hänsyn till ekosystemtjänster och prissättning av dessa. Regeringen vill också se ett stärkt institutionellt ramverk för hållbar utveckling som bygger på existerande strukturer, där mervärde och undvikande av dubbelarbete bör vara bärande principer. Mot den bakgrunden har regeringen agerat för att EU ska driva att det högnivåforumet för hållbar utveckling (HLPF) förankras institutionellt i FN:s ekonomiska och sociala råd (ECOSOC). Rådsslutsatserna tar fasta på beslutet från Rio+20att stärka och uppgradera FN:s miljöprogram , och ser i sammanhanget fram emot att vid sin 67:e session antar en resolution om genomförande av beslutet. Vidare har fått gehör för att EU, med utgångspunkt i slutdokumentet från Rio+20 (The future we want), ska fortsätta driva frågan om utfasning av miljömässigt skadliga subventioner som är oförenliga med hållbar utveckling. har ingen formell roll vid antagandet av rådslutsatser. antog en icke lagstiftande resolution om Rio+20 . I utkastet till rådsslutsatserna välkomnas inledningsvis den överenskommelse som stats- och regeringscheferna nådde vid Rio+ 20 som en god grund för det fortsatta arbetet för att åstadkomma hållbar utveckling på alla nivåer. EU:s och dess medlemsstater bekräftar sin beslutsamhet att på ett ambitiöst sätt följa upp Rio+ 20 och att vidta initiativ och åtgärder för att alla åtaganden i slutdokumentet genomförs på EU- medlemsstatsnivå. Härvid lyfts för hållbar utveckling fram som ett viktigt instrument. Mänskliga rättigheter, demokrati, jämställdhet och civila samhällets aktiva deltagande betonas som viktiga förutsättningar för främjande av hållbar utveckling. Rådsslutsatserna lyfter bland annat även fram ett hållbart resursutnyttjande och prissättning av ekosystemtjänster, att ta hänsyn till planetary boundaries samt att motverka klimatförändringar och förlusten av biologisk mångfald, som förutsättningar för ekonomisk, social och mänsklig utveckling. Inom området Grön ekonomi välkomnas överenskommelsen från Rio+20 att en inkluderande grön ekonomi ska ses som ett viktigt instrument inom ramen för hållbar utveckling. Ytterligare viktiga verktyg som lyfts fram är effektiv lagstiftning, marknadsbaserade mekanismer och skatter, internalisering av externa kostnader, eliminering av miljöskadliga subventioner och komplettering av GDP. Vad gäller de institutionella frågorna välkomnas överenskommelsen om att inrätta ett politiskt högnivåforum, som ska stärka integrationen av de tre dimensionerna av hållbar utveckling (ekonomisk, social och miljömässig). Vidare framhåller rådsslutsatserna att man ser fram emot att vid sin 67:e session antar en resolution om genomförande av den politiska överenskommelse som nåddes i om att stärka och uppgradera FN:s miljöprogram (). Rådsslutsatserna bekräftar också behovet av att stärka synergierna mellan de multilaterala miljöavtalen och att stärka samordningen och samarbetet dem emellan, bland annat genom , som de multilaterala miljöavtalens oberoende rättsliga status och mandat respekteras. I rådsslutsatserna framhålls EU:s och dess medlemsstaters fasta beslutsamhet att konstruktivt delta i processen med att utveckla globala mål för hållbar utveckling, och att denna bör ske i samklang med arbetet att fastställa utvecklingsagendan för tiden . Detta mål, inbegriper även det arbete som bedrivs inom ramen för FN:s Generalsekreterares högnivåpanel. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Rådslutsatserna innehåller inga lagstiftningsförslag och bedöms därför inte ha konsekvenser för svenska regler. Rådslutsatserna har ingen budgetär konsekvens för .