eunbil · H00N2B9424 · 2013-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning för utrikesrådet Godkännande av den preliminära dagordningen Temat för diskussionen under utrikesministrarnas lunch förväntas bli energiförsörjningstrygghet. Ämnet tas upp som en uppföljning till den diskussion utrikesministrarna förde vid utrikesrådet och kan även ses i ljuset av det mandat på energiområdet som HR gavs i slutsatserna från Europeiska rådets möte . Energikommissionär kommer att delta. Fokus förväntas läggas på utvecklingen av energitillförseln till EU genom den s.k södra korridoren. Kommissionär lär dock även komma att ge en bredare bild av det internationella läget på energiområdet. Regeringens ståndpunkt: Regeringen välkomnar att utrikesministrarna ges möjlighet att diskutera energifrågorna ur ett brett utrikespolitiskt perspektiv. Regeringen anser att utrikespolitiken på energiområdet måste främja energipolitikens samtliga tre pelare; försörjningstrygghet, konkurrenskraft och hållbarhet. Regeringen erinrar om att ökad försörjningstrygghet också är en fråga om satsningar på bland annat effektivisering och förnybara energikällor liksom på infrastruktur och en diversifiering av energitillförseln. Som en uppföljning av rådsdiskussionen , och i enlighet med rådets överenskommelse att regelbundet återkomma till ämnet Östliga partnerskapet inför toppmötet i , förväntas rådet diskutera förberedelserna inför det kommande utrikesministermötet respektive själva toppmötet . Diskussionen förväntas fokusera på att utvärdera utvecklingen i partnerländerna och framstegen i förhandlingarna om associationsavtalen samt inventera EU:s förberedelser inför toppmötet. Regeringens ståndpunkt: Regeringen anser att EU bör upprätthålla en ambitiös ansats inför Östliga partnerskapets toppmöte och möjliggöra avslut i centrala processer, såsom förhandlingarna om associeringsavtal med , och samt, under förutsättning att nödvändiga villkor uppfylls, underteckna associeringsavtal med . Inför toppmötet bör EU uppmana partnerländerna till fortsatta reformer, särskilt inom områden som demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Rådet väntas att diskutera situationen i och hur EU bör agera framöver. Regeringens ståndpunkt: Regeringen känner fortsatt djup oro över utvecklingen i och dess regionala följder. Regeringen stödjer det arbete som FN:s och särskilde representant genomför för att söka få ett stopp på våldet och få parterna att påbörja en politisk dialog. måste ta sitt ansvar och enas. Regeringen tror inte att en ökad militarisering underlättar en politisk lösning av konflikten. Givet den allt svårare humanitära situationen betonar regeringen vikten av fortsatt humanitärt bistånd. Rådet väntas diskutera situationen i och hur EU bör agera framöver. Regeringens ståndpunkt: Regeringen känner en oro över att riskerar att ha en fortsatt destabiliserande effekt på . Regeringen betonar vikten av att värna om landets suveränitet, territoriella integritet samt politiska och ekonomiska stabilitet. Regeringen välkomnar hantering av de stora syriska flyktingströmmarna och uppmanar till ökat internationellt humanitärt bistånd. Rådet förväntas diskutera transitionsprocessen och den senaste tidens händelseutveckling i mot bakgrund av EU:s Höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik (HR), besök i . Regeringens ståndpunkt: Regeringen välkomnar HR och Särskilde representant ansträngningar för att söka överbrygga motsättningar mellan den egyptiska regeringen och oppositionspartierna. Regeringen understryker vikten av en inklusiv övergång till ett demokratiskt där universella mänskliga rättigheter inklusive kvinnors åtnjutande av dessa, civilsamhällets roll i en demokrati och rättsstatens principer respekteras. Det är viktigt att EU stödjer övergångsprocessen utifrån riktlinjerna i EU:s grannskapspolitik och principen om mer-för-mer. Rådet förväntas diskutera den politiska och säkerhetsmässiga utvecklingen i landet. behov av internationellt stöd för att ta sig ur krisen och den internationella givarkonferensen till stöd för utveckling som ska hållas i väntas tas upp. Återupprättandet av konstitutionella och demokratiska ordning, och vikten av färdplanens genomförande, inklusive budskap kring vikten av den politiska processen och tidtabellen för demokratiska val förväntas diskuteras. Vidare kan möjligen olika EU-stöd, inklusive behov av civila krishanteringsinsatser, komma att tas upp liksom planering kring upprättande av en stabiliseringsinsats från FN och hur Afisma ska relateras till denna insats. Regeringens ståndpunkt: Regeringen välkomnar internationella samfundets ansträngningar för att bistå i rådande kris. Regeringen betonar vikten av att återupprätta demokratiska och konstitutionella ordning, att internationella samfundets stöd är viktigt i detta hänseende men att ansvaret för genomförandet av färdplanen främst vilar på egna myndigheter. Viktigt att fria, rättvisa och demokratiska val kan genomföras i enlighet med tidtabell. Regeringen understryker vidare att den politiska processen ska sättas i fokus och att en nationell allomfattande samt trovärdig dialog för att finna långsiktiga lösningar på krisen i bör inledas . Regeringen ser fram emot etablering av en FN-ledd stabiliseringsinsats i och förväntar sig att en ökad FN-närvaro ska bidra till förbättrad säkerhet och ett mer koordinerat och hållbart internationellt engagemang i landet. Ev. Diskussions- och beslutspunkt Rådet väntas diskutera utvecklingen i , mot bakgrund av den sanktionsöversyn som görs . Gällande sanktioner löper ut . Rådet förväntas komma överens, eventuellt även besluta, om ett upphävande av de sanktioner mot som EU suspenderade, samt om en förlängning av de fortsatt operativa sanktionerna i form av vapenembargo och förbud mot produkter som kan användas för internt förtryck. Därutöver väntas rådsslutsatser som kommenterar den politiska utvecklingen i . Regeringens ståndpunkt: Regeringen välkomnar diskussionen om och översynen av sanktionerna mot landet. EU bör välkomna den positiva utvecklingen i landet men markera att vi noga fortsätter att följa utvecklingen särskilt vad gäller de politiska fångarna, minoriteters ställning (tex Rohingyas) och mänskliga rättigheter i allmänhet samt återupprepar kravet på frigivning av återstående politiska fångar. Ev. Västra Balkan- Utvidgningen Rådet kommer eventuellt diskutera utvecklingen på . EU:s Höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik, väntas informera om den av henne faciliterade dialogen mellan och Kosovo. Därutöver kan hon även komma att informera om utvecklingen i övriga Västra Balkan-regionen. Regeringens ståndpunkt: är en central fråga i svensk utrikespolitik. Utvidgningen är även en nyckelfaktor i att skapa stabilitet i EU:s närområde, genom att förankra demokratins, rättsstatens och den fria rörlighetens principer. Regeringen stödjer dialogen mellan och Kosovo under ledning av HR, . Förutsatt framsteg i dialogen mellan och samt positiva rapporter från EEAS/KOM avser regeringen verka för beslut om förhandlingsstart för och inledande av förhandlingar för ett stabiliserings- och associeringsavtal med Kosovo. Gemensamma försvars- och säkerhetspolitiken (GSFP) inför ER13 Rådet väntas inleda diskussionen om förberedelser inför Europeiska rådets möte om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) och andra relaterade försvarsfrågor . EU:s Höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik, fick uppdraget att tillsammans med Kommissionen, Europeiska försvarsbyrån och medlemsstaterna utveckla förslag till i en rapport som ska vara klar . En ev. diskussion bland utrikesministrarna antas fokusera främst på den övergripande processen och allmänna GSFP-frågor. Regeringens ståndpunkt: GSFP är ett viktigt instrument för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP). Regeringen välkomnar möjlighet att bidra till förberedelserna och understryker betydelsen av såväl strategisk vägledning som konkreta resultat och en process för uppföljning av .