rir · H1B51 · 2013-02-14 00:00:00 — Det var SSC och som ägde bolaget som skötte satelliten. Det fanns då ett etablerat nordiskt samarbete omkring telekommunikationssatelliter. Sammanfattningsvis är svensk rymdverksamhet i stor utsträckning inriktad på forskning och på utveckling av infrastruktur för användning av rymden för syften på jorden. förfogar också över en viktig rymdinfrastruktur som andra länder kan använda i form av . Exemplen ovan visar att svensk rymdverksamhet har åstadkommit flera tekniska framsteg, baserat på en hög kompetens och en roll som innovationsdrivare. 2.2Styrning och genomförande av svensk rymdverksamhet ansvarar för rymdfrågorna. hade huvudansvaret för rymdfrågorna men den del som handlade om rymdforskning finansierades även då via anslag från . Vid övergången till övergick även anslagen för Rymdstyrelsens förvaltningskostnader, rymdverksamhet samt för avgifter till internationella organisationer till . Enligt departementens arbetsordningar ansvarar för rymdfrågor i den mån sådana ärenden inte hör till något annat departement.25 ägarenhet förvaltar , . har ansvar för förhandlingarna i EU om satellitnavigeringssystemet . 25Regeringskansliets föreskrifter med arbetsordning för RKF 2011:13, sid 17. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN Många verksamheter inom statsförvaltningen använder rymdinfrastuktur eller är på annat sätt berörda av rymdverksamhet.26 Rymdfrågor förhandlas inom ramen för rådskonstellationen i i EU27 och därmed är även Statsrådsberedningen berörd av rymdfrågorna. Den ansvarige handläggaren på återupprättade 2011 den rymdgrupp på tjänstemannanivå som tidigare funnits på men varit vilande . Tjänstemän från Försvarsdepartementet, , , och näringsutveckling, , och bjuds in till möten om rymdfrågor.28 Statens delegation för rymdverksamhet bildades och bytte 1992 namn till Rymdstyrelsen. Rymdstyrelsen är en styrelsemyndighet under då ansvaret övergick från till . Rymdstyrelsen har sjutton anställda och har sitt säte i . Rymdstyrelsen är regeringens expertmyndighet på rymdområdet. Det innebär bland annat att myndigheten representerar i internationella sammanhang, framförallt i ESA.29 Inför tar myndigheten fram beslutsunderlag om bidrag till den kommande perioden.30 Rymdstyrelsen ska också återrapportera till regeringen hur mycket medel som utbetalats till ESA:s olika program.31 Rymdstyrelsen företräder vidare dels i ESA:s olika programstyrelser och kommittéer, dels i genomförandekommittéer knutna till . Myndigheten biträder även med att ta fram förhandlingsunderlag för räkning till EU:s rådsarbete med mera.32 26Se avsnitt 1.6. 27Ett av ministerråden, det vill säga Europeiskan unionens råd. 28Under tiden för granskning har representanter för transportenhet samt från börjat närvara vid nätverkets möten. 29Mellan hade Rymdstyrelsen medverkan i olika kommittéer i och EU ökat från femton till 21 arbetsgrupper i och från tre till elva i EU. ökade förvaltningsanslaget från cirka 21 till (priser). Sakanslaget var i princip . Källa: Rymdstyrelsen. 30Rymdstyrelsen tog fram ett sådant underlag inför som ägde rum (, Regleringsbrev för avseende Rymdstyrelsen, regeringsbeslut , U2011/7258/(delvis), U2011/7247/F). 31Utbildningsdepartementet, Regleringsbrev för avseende Rymdstyrelsen, regeringsbeslut , U2011/7258/(delvis), U2011/7247/F. 324 § p.4 förordning (2007:1115) med instruktion för Rymdstyrelsen. SVENSK RYMDVERKSAMHET – EN STRATEGISK TILLGÅNG? Enligt instruktionen från regeringen ska Rymdstyrelsen främja utvecklingen av svensk rymdverksamhet och rymdforskning. Vidare ska myndigheten verka för att rymdverksamhet och rymdforskning bidrar till kunskapssamhället och till industrins innovations- och konkurrenskraft samt tillfredsställer samhällets behov inom bland annat transport, kommunikation, miljö och klimat.33 Rymdstyrelsen ska också främja och stödja rymdforskning på internationell nivå34 och ta initiativ till forskning, utvecklingsarbete och annan verksamhet med anknytning till den svenska rymd- och fjärranalysverksamheten.35 Det innebär att Rymdstyrelsen delvis fungerar som ett forskningsråd med utlysningar av forskningsbidrag.36 Rymdstyrelsen har också ett industripolitiskt uppdrag att främja och stödja innovativ och högteknologisk förmåga hos stora, medelstora och små företag inom den rymdrelaterade industrin.37 Exempelvis vänder sig det nationella programmet för rymdtekniska tillämpningar till små företag som behöver stöd för att utveckla nya produkter.38 Rymdstyrelsen ska verka för att bidrar till och drar nytta av det europeiska samarbetet inom rymdområdet.39 Det innebär bland annat att myndigheten arbetar för att svensk industri ska få fördelar i internationella sammanhang såsom och EU, exempelvis genom att verka för att bidrag till går till program där svenska företag har möjligheter att få kontrakt och med återflödet av EU-medel till svenska aktörer inom ramprogrammen för forskning och innovation, tema rymd.40 Till Rymdstyrelsens uppgifter hör också att myndigheten ska informera om rymdforskning och dess tillämpningar, speciellt ska information riktas till barn och ungdomar.41 331 § förordning (2007:1115) med instruktion för Rymdstyrelsen. 343 § p.2 förordning (2007:1115) med instruktion för Rymdstyrelsen. 354 § p.1 förordning (2007:1115) med instruktion för Rymdstyrelsen. 36Rymdstyrelsen, Årsredovisning 2011. I sitt nationella forskningsprogram har Rymdstyrelsen ett traditionellt forskningsprogram för rymdforskning, ett forskningsprogram för utveckling av nya tillämpningar av fjärranalys samt program med stöd till utveckling och demonstration av rymdteknik med mera. 373 § p.2 förordning (2007:1115) med instruktion för Rymdstyrelsen. 38Telefonintervju med företrädare för Rymdstyrelsen . 392 § förordning (2007:1115) med instruktion för Rymdstyrelsen. 40Telefonintervju med företrädare för Rymdstyrelsen . 414 § p.10 förordning (2007:1115) med instruktion för Rymdstyrelsen. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN Rymdstyrelsen har tagit fram en strategi för åren 2011–2015. Strategin ska utgöra underlag för hur Rymdstyrelsen ska prioritera sin verksamhet och fördela anslagen under perioden.42 I strategin väljer Rymdstyrelsen att fokusera sina insatser till områdena verksamhet i rymden och tillträde till rymden. I Rymdstyrelsens strategi står det att fokus på tillträdet till rymden innebär satsning på sådan teknikutveckling som bidrar dels till ett europeiskt tillträde till rymden, dels till att utvecklas som forskningsfacilitet för rymdverksamhet. Tillträde till rymden nämns inte i Rymdstyrelsens instruktion. , med marknadsföringsnamnet ()43, är ett helstatligt bolag som bildades för att i huvudsak tillhandahålla tekniskt stöd till Statens delegation för rymdverksamhet (numera Rymdstyrelsen) som bildades samtidigt.44 Detta nära samarbete upphörde och SSC betraktas numera av ägaren staten och av Rymdstyrelsen som ett företag bland andra inom rymdindustrin.45 Enligt bolagsordningen ska SSC bedriva rymdverksamhet med kommersiell inriktning, svara för driften av rymdbasen samt utöva annan därmed förenlig verksamhet.46 Bolaget har cirka 600 anställda.47 SSC har tre distinkta verksamhetsområden. 42Rymdstyrelsen, Rymdstyrelsens strategi med fokus på 2011–2015. 43Svenska rymdaktiebolaget, Årsredovisning 2011. Fokuseringen på verksamhet i rymden innebär att Rymdstyrelsen kommer att prioritera att svenska forskare och myndigheter får kontinuerlig tillgång till efterfrågade data genom internationella projekt. Fokuseringen på tillträde till rymden innebär bland annat en satsning på sådan teknikutveckling som bidrar till målet om ett europeiskt oberoende tillträde till rymden och till att utvecklas som forskningsfacilitet för rymdverksamhet. 1972:48, bet 1972 NU:37, rskr.1972:216. Bolaget får fyra huvuduppgifter: att verkställa det nationella sondraketprogrammet, att svara för driften av , att fullgöra sekretariats- och utredningsuppgifter åt bland annat statens delegation för rymdverksamhet samt inom ramen för delegationens program för rymdtillämpningar och i överensstämmelse med överenskommelser mellan staten och industrin vidta sådana åtgärder som främjar uppbyggnad och internationell marknadsföring av svensk rymdteknisk kompetens vid företag och statliga institutioner. 45Intervju Rymdstyrelsen , samt . 46Affärsområdet omfattar dels uppsändningar av sondraketer och ballonger på , dels utveckling av vetenskaplig instrumentering och nyttolaster/experimentutrustning för sondraket- och ballongverksamheten. Affärsområdet svarar bland annat för driften av mät- och följsystem vid . Affärsområdet levererar flygburna system för kustbevakningsuppgifter, i första hand övervakning av oljeutsläpp och fiske. Affärsområdet tillhandahåller satellitkontroll, markstationstjänster och teleporttjänster från anläggningar bland annat på och via dotterbolag i , , och . 47Siffran avser koncernen. Moderbolaget har cirka 350 anställda. SVENSK RYMDVERKSAMHET – EN STRATEGISK TILLGÅNG? SSC ser som sitt grunduppdrag att sköta driften och utvecklingen av Esrange.48 Denna verksamhet stod 2011 för av bolagets omsättning. Verksamheten vid grundas på ett internationellt avtal mellan fem länder, EASP-avtalet.49 Tillhandahållandet av enligt grundfinansieras från Rymdstyrelsens anslag. Det är också Rymdstyrelsen som är avtalspart för . De i avtalet deltagande länderna betalar en avgift för driften samt ett pris baserat på självkostnad då landet utnyttjar . Forskare från länder som inte deltar i betalar ett pris som bestäms på kommersiella grunder.50 Inom ramen för denna verksamhetsgren arbetar SSC med utveckling, tester, uppsändning och drift av rymd- och flygsystem. Det andra verksamhetsområdet består av två teknikutvecklingsbolag, ett för grönt raketbränsle, ECAPS, och ett för miniatyrisering av komponenter, Nanospace. Det tredje och största verksamhetsområdet handlar om avancerade rymdtjänster till den globala rymdindustrin. Denna största och snabbast växande delen av SSC driver flera markstationer för datamottagning från satelliter med som nav. Internationellt har SSC verksamhet genom dotter- och intressebolag i , , , , , , och . omsatte bolaget cirka 856 miljoner kronor.51 De tio största kunderna 2011 stod för av omsättningen varav alla utom en var så kallade institutionella kunder, det vill säga myndigheter och internationella samarbetsorgan.52 Ägarens ekonomiska mål för SSC är att bolaget uthålligt bör avkasta på justerat eget kapital och långsiktigt dela ut 30–av nettovinsten. Bolaget förvaltas av enheten för statlig bolagsförvaltning vid . () bedriver grundforskning och forskarutbildning i rymdfysik, rymdteknik och atmosfärfysik. IRF ska bedriva och främja forskning och utvecklingsarbete samt mät- och registreringsverksamhet främst inom 48SSC fick ursprungligen uppdraget att svara för driften av i och med bifall till prop. 49EASP-avtalet (/Agreement) är ett avtal tecknat mellan , , , och . 50SSC:s svar på faktagranskning . 52SSC:s svar på faktagranskning . De tio största kunderna 2011 var , tyska rymdstyrelsen (DLR), , Rymdstyrelsen, japanska rymdstyrelsen , , Astrium, kinesiska rymdstyrelsen , ESA:s forskningscenter ESTEC och en finsk myndighet för gränsbevakning. Av dessa är endast Astrium ett privat företag. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN ämnesområdet rymdfysik.53 Institutet ska också medverka vid utbildning på avancerad nivå eller forskarnivå som anordnas vid och och får medverka vid sådan utbildning vid andra universitet och högskolor. IRF bedriver forskning inom fyra olika forskningsprogram.54 Forskningen som bedrivs i forskningsprogrammen handlar exempelvis om processer i jordens övre atmosfär, solvindar och rymdvädereffekter. IRF utvecklar också avancerade mätinstrument. Institutet samarbetar på internationell nivå inom EU, , samt deltar i andra bilaterala samarbeten. Exempelvis leder IRF en grupp på drygt 30 forskare i och inom ett av ESA:s satellitprojekt.55 IRF har verksamhet i , , och och har sammanlagt cirka 100 Huvudkontoret finns i . För grundforskning och den tekniska utvecklingen erhåller institutet medel från exempelvis Rymdstyrelsen och samt privata stiftelser. 2.3Sveriges internationella medverkan i rymdverksamhet 2.3.1Rymdfrågor i EU och och deras påverkan på har varit medlem i sedan organisationen startades och före det i föregångaren ESRO sedan 1962.56 motiv till medverkan har sedan starten varit att som litet land inte har möjligheter att genomföra större rymdprojekt på egen hand utan behöver internationell samverkan. Genom att bidrar med medel till kan svenska forskare och företag delta i tekniskt avancerade projekt som de annars inte skulle ha möjlighet att medverka i. EU bedriver rymdpolitik och som EU-medlem medverkar i förhandlingar och beslut om rymdpolitiken. Svenska forskare och företag har möjlighet att söka EU-medel för rymdrelaterad forskning och utveckling från till exempel ramprogrammet för forskning. medlemskap i och i EU har betydelse för hur svensk rymdverksamhet styrs och finansieras. Nedan ges en kort beskrivning av hur fungerar, hur beslutsfattandet i rymdfrågor i EU går till och hur och 53Förordning (2007:1163) med instruktion för . 54Forskningsprogrammen är: Polaratmosfärforskning, solär-terrester fysik, solsystemets fysik och rymdteknik, rymdplasmafysik och rymdens fysik (, Årsredovisning ). SVENSK RYMDVERKSAMHET – EN STRATEGISK TILLGÅNG? Därefter följer en beskrivning av vad och EU innebär för organiseringen och styrningen av svensk rymdverksamhet. har 20 medlemsländer. Verksamheten i syftar till att utveckla förmåga att utforska rymden och dra nytta av Genom att samordna kompetens och finansiella resurser kan genomföra program och verksamheter utöver vad ett enskilt land skulle kunna göra.57 Enligt ESA:s konvention måste ESA:s verksamhet ha fredliga ändamål.58 ESA:s budget uppgick till . Det finns obligatoriska och frivilliga program i . Till de obligatoriska, grund- och vetenskapsprogrammen bidrar varje land med en bestämd andel som beräknas utifrån ländernas BNP. De frivilliga programmen utgör den största delen av ESA-budgeten. De största frivilliga programmen inom är programmen för jordobservation, telekommunikation och bärraketer. har en regel om en returkoefficient 1, vilket betyder att de pengar som ett land investerar ska komma tillbaka till landet i form av så kallade industrireturer. Det aggregerade värdet av dessa beställningar ska motsvara den summa landet har investerat i samarbetet, efter avdrag för ESA:s overheadkostnader. Det högsta beslutande organ i är rådet, som sammanträder . Vid behov sammanträder rådet på ministernivå, vilket i praktiken sker vart tredje eller fjärde år, vilket benämns ministerråd. beslutar bland annat om vilka program ska driva . Programmen definieras i programdeklarationer till vilka medlemsländerna ansluter sig efter intresse. Varje programdeklaration är ett mellanstatligt avtal mellan de länder som ansluter sig till det specifika programmet. Inom ESA:s kommittéer och programstyrelser hanteras de olika programmen och administrativa frågor. Rymdfrågornas behandling i EU Som medlem av Europeiska unionen deltar regeringen i förhandlingsarbetet i framförallt rådet. är det högsta beslutande organet, vars medlemmar är stats- och regeringscheferna. Europeiska unionens råd eller ministerrådet är tillsammans med EU:s lagstiftare. Det innebär att ministerrådet beslutar om EU:s lagstiftning, i de flesta fall tillsammans med . Det finns tio rådskonstellationer inom ramen för ministerrådet. Ministrar som ansvarar för den sakfråga som diskuteras deltar i rådsmötena. Rådsmötena föregås av förhandlingar i så kallade rådsarbetsgrupper bestående av tjänstemän från ländernas ministerier 57ESA:s webbplats, , . 58Artikel II ESA:s konvention. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN och de ständiga representationerna. Ordförande i såväl rådsmötena som rådsarbetsgrupperna följer det roterande ordförandeskapet.59 Eftersom frågorna som hanteras i EU är vittomfattande och komplexa används ofta myndigheter som experter i förhandlingar i såväl rådet som i kommissionen. I och med ikraftträdandet av artikel 189 i Lissabonfördraget har EU ett delat ansvarsområde med medlemsländerna när det gäller att formulera en Rymdfrågor behandlas normalt i som bland annat hanterar forskningspolitiska och näringspolitiska frågor. Det är emellertid ordförandeskapet i ministerrådet som tillsammans med kommissionen bestämmer om rymdfrågor kommer upp på agendan i eller inte. Dessa prioriteringar beror på om det finns någon aktuell fråga att diskutera eller om ordförandeskapet vill profilera sig inom rymdområdet. Det är aldrig någon votering kring rådsslutsatserna när det gäller rymdfrågor. Om det inte finns tillräckligt många förslag inom rymdområdet att behandla i är det också möjligt för ordförandelandet att ta upp rymdfrågor inom ramen för exempelvis europeiska diskussioner om näringspolitik. Denna typ av politiska diskussioner resulterar oftast i rådsslutsatser där texter diskuterats fram som alla medlemsländer kan stå bakom. Den lagstiftning och de resolutioner som tagits fram kring satellitnavigeringssystemet och jordobservationsprogrammet Global Monitoring for Environment and Security (GMES)60 har emellertid genomgått EU:s gängse lagstiftningsprocess där votering förekommer. Rymdfrågor behandlas också i rådskonstellationerna för transporter, telekommunikation och energi. Satellitnavigeringssystemet tas exempelvis upp i rådskonstellationen för transporter, telekommunikation och energi (). Frågor om säkerhet och hot behandlas i utrikesrådet. Vid Kommissionen samordnar generaldirektoratet för näringsliv (Directorate General for Enterprise and Industry, DG ENTR) genomförandet av EU:s rymdpolitik, med tonvikt på de så kallade flaggskeppsprojekten /. Även frågor om hot och säkerhet i rymden hanteras inom DG ENTR liksom rymddelen av ramprogrammet för forskning. EU har flerfaldigat sin budget för rymdverksamhet. Merparten används som ett bidrag till för att genomföra upphandlingar av satelliter och markstationer samt inköp av de satellitdata som behövs för att utveckla fjärranalysbaserade produkter och tjänster. Figuren nedan visar utvecklingen inom ramen för EU:s långtidsbudgetar . 59Undantaget är utrikesrådet där EU:s höga representant i utrikesfrågor är permanent ordförande. 60Namnändrat till – Earth Observation Programme. SVENSK RYMDVERKSAMHET – EN STRATEGISK TILLGÅNG? EU budgeten för rymdrelaterade aktiviteter i miljoner euro enligt EU:s långtidsbudgetar, huvudsakligen GMES/och , ej inflationsjusterad. 2002–2006 2007–2013 2014–2020 (KOM förslag) Källa: bearbetning av uppgifter från Europeiska kommissionen. Samarbetet mellan och EU Av EU:s medlemsländer är arton länder också med i ESA.61 är det flera länder som är med i som inte är med i EU. Samarbetet mellan EU och om formuleringen av en europeisk rymdpolitik baseras på ett samarbetsavtal mellan organisationerna som reglerar hur organisationerna ska samverka.62 En del i samarbetet mellan och EU är de gemensamma mötena i det så kallade . Möten i sker i anslutning till möten i . Eftersom mötena ofta genomförs tillsammans medför detta att länderna och organisationerna byter stol när man byter mötesform. Exempelvis måste och när det blir dags för möte i lämna diskussionen och , som är ordförande i rymdrådet, blir observatör när diskuterar. Detta skapar både problem och möjligheter. Flera av de personer som intervjuat under granskningen menar att de olika kulturer som präglar organisationerna, särskilt vad gäller upphandlingar kan fördyra och försena processer.63 Dock tonar särskilt 62Europeiska unionens råd, Rådets beslut om underskrift av samverkansavtal med (), 12858/03. 63ESA:s system med industrireturer och EU:s sätt att upphandla i konkurrens är den främsta skiljelinjen. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN representanter från ner denna problematik.64 Organisationerna har exempelvis enats om att de europeiska flaggskeppsprojekten på rymdområdet är och /. ESA:s och påverkan på styrningen av svensk rymdverksamhet Eftersom den största delen av det svenska anslaget till rymdverksamhet går till är styrningen av rymdverksamheten till stor del inriktad mot att ta fram underlag för att fördela svenska insatser till program i och till att följa projekten och diskutera policyfrågor. EU:s påverkan på den svenska rymdverksamheten handlar i huvudsak om styrningen av och /. Det finns också ett mandat för såväl EU som att formulera en europeisk rymdpolitik som som medlemsland måste förhålla sig till och visa sina intressen inom. Det finns rutiner i svensk statsförvaltning kring information om EU-frågor. I riksdagsordningen anges att regeringen ska överlägga med utskotten i de frågor rörande arbetet i EU som utskotten bestämmer.65 Utskotten skriver utlåtanden och grön- och vitböcker och andra strategiska EU-dokument som kammaren sedan beslutar om. Regeringen och andra statliga myndigheter är skyldiga att lämna upplysningar till utskotten i EU-frågor. Regeringen informerar om sin syn på dokument som EU:s institutioner överlämnat till och som regeringen bedömer som betydelsefulla. Inför möten i ministerrådet informerar regeringen om de frågor som finns på dagordningarna och om förhandlingarna som föregått dessa. Hanteringen av ESA-frågor omfattas inte av denna skyldighet att informera . Regelbunden information om ges främst genom resultatredovisningen i regeringens budgetproposition. I propositionen framför regeringen att ESA-samarbetet möjliggör för svenska forskare att i samarbete med europeiska kollegor genomföra projekt som är för kostsamma att genomföra med enbart nationell finansiering. Vidare framhåller regeringen den höga kvaliteten på svensk forskning och industri inom rymdområdet.66 Regeringen informerade inte inför 2008. Dock begärde information från regeringen inför 2012. informerade regeringen bland annat om att jordobservation är ett särskilt starkt svenskt område.67 64Intervju och 13. 65Riksdagsordningen 10 kap. 4§. 2012/13:1, utgiftsområde 16, s. 184. SVENSK RYMDVERKSAMHET – EN STRATEGISK TILLGÅNG? Vid ESA:s ministerrådsmöten medverkar normalt företrädare för den och Rymdstyrelsen. Rymdstyrelsen står för huvuddelen av förberedelserna inför mötena.68 Möten i rymdrådet och förhandlingar i den del av ministerrådet som handlar om rymdfrågor förbereds på ansvarigt departement. Möten i förbereds sålunda på , som i sin tur tar hjälp av främst Rymdstyrelsen för expertstöd. i ministerrådet för transport, telekommunikation och energi (TTE) förbereds på . Möten i förbereds på som bland annat använder FOI som expertstöd. Själva förhandlingen i utförs av ständiga representation i EU med stöd från ansvarig handläggare på departementet eller om frågorna som förhandlas är väldigt specialiserade, en myndighet. Vid kommissionen finns genomförandekommittéer för de två stora rymdprojekten /samt för ramprogrammet för forskning där rymdforskning utgör en del. representanter och experter från medlemsländerna. Alla genomförandeförslag från kommissionen ska antingen godkännas av kommittéerna eller så ska kommissionen be om kommittéernas råd inför beslut om genomförande av åtgärder.69 Medlemsstaterna har genom kommittéförfarandet möjlighet att påverka hur kommissionen genomför EU:s rymdpolitik. representerar i de flesta kommittéer för och /utom i de kommittéer som hanterar säkerhetsaspekter, där istället representeras av företrädare för och förvaltningsavdelning.70 I GMES/, som är rådgivande till genomförandekommittén för GMES/, företräder . Rymdstyrelsen är vidare expert i den programkommitté för genomförande av ramprogrammet för forskning som hanterar rymdfrågor. 68Enligt 7 § myndighetsförordningen (2007:515) anges beträffande EU och annat internationellt samarbete att myndigheten skall ge regeringen stöd vid deltagande i verksamheten inom Europeiska unionen och i annat internationellt samarbete, ställa den personal till förfogande för deltagandet som regeringen begär och fortlöpande hålla regeringen informerad om förhållanden av betydelse för samarbetet.