rfr · H00WRFR10 · 2013-06-11 00:00:00 — 6 SAMMANFATTANDE SLUTSATSER AV LITTERATURGENOMGÅNGEN Kollegial samverkan och coachning är viktigt För att få till stånd en kollaborativ kultur i skolan behövs strukturerade och konkreta samarbetsformer. Coachning är ett sätt att lägga en grund för diskussioner kring undervisningsnära frågor. En coach kan vara en kollega eller en extern utbildare och arbetet kan göras i par eller inom ett större arbetslag. Oavsett modell tycks det vara nödvändigt att coachen betraktas som samarbetspartner snarare än som bedömare. För att stimulera till ett kontinuerligt lärande i vardagen är det mest praktiskt med någon form av coachning inom kollegiet. Andra utvecklingsansatser där lärare i grupp studerar och utvecklar undervisningen gemensamt har många likheter med coachning. Kunskapsanvändningens sammanhang behöver förstås Ny kunskap ska alltid användas i ett sammanhang. Det handlar både om organisationskulturen såsom samverkans- och mötesstrukturerna på arbetsplatsen, och om det samhällspolitiska klimat som råder eller gällande ekonomiska förutsättningar. Det är svårt att studera hur den bredare sociala miljön direkt kan påverka kunskapsanvändningen i en organisation. Men det är viktigt att poängtera att elevers och skolors resultat i hög grad relaterar till yttre faktorer, t.ex. socioekonomiska förhållanden. Kunskapsimplementering bör ingå i vardagen Verksamheter som utmärks av stor arbetsbelastning tenderar att låta forskningsanvändning och utveckling nedprioriteras. I stället fokuserar man på den dagliga driften. Därmed är det viktigt med organisatoriskt stöd för att främja kunskapstillväxten. Därför behövs tillräckligt med tid för medarbetarna att söka, läsa och bearbeta ny kunskap. Det behövs också resurser för utbildningar och andra insatser. Viktigast av allt är läraren Till syvende och sist är det lärarens kompetens, förmåga och engagemang som framför allt påverkar kunskapstillväxten och därmed elevers resultat. Därmed vilar ett ett stort ansvar på dem att ständigt tillvarata ny kunskap för att förbättra sin undervisning. Men det är statens, skolhuvudmännens och rektorernas skyldighet att läraren ges tillräckliga förutsättningar att axla rollen och fullgöra sitt uppdrag. 7 Enkät till lärare och skolledare 7.1 Syfte och omfattning I syfte att få ökad kunskap om hur lärare och skolledare förhåller sig till en skola som regelbundet fångar upp och använder forskningsresultat genomfördes en enkät. Enkäten gjordes i samarbete med . I populationen ingick samtliga lärare och skolledare med tjänstgöring i /12, och för lärare gjordes avgränsningen att tjänstgöringsomfattningen skulle vara . Urvalet bestod av 3 000 lärare och skolledare. Av dessa var det 1 852 som besvarade enkäten, vilket motsvarar . För att dra urvalet ur populationen skapades en s.k. urvalsram med hjälp av uppgifter från Registret över pedagogisk personal. Antalet personer i urvalsramen var 89 221. En detaljerad beskrivning av undersökningens genomförande och de statistiska metoder som använts finns i bilaga 2. Frågeformuläret med tillhörande missiv finns i bilaga 2. I frågeformuläret ställdes inledningsvis ett antal bakgrundsfrågor, bl.a. i vilka årskurser man undervisar och om man genomgått vidareutbildning eller kompetensutveckling (Lärarlyftet för lärare eller Rektorsprogrammet respektive Rektorslyftet för skolledare). Därefter följde ett antal frågor uppdelade i följande fyra block: behov av kunskap från ny forskning inhämtning av kunskap från ny forskning användning av kunskap från ny forskning underlättande respektive hindrande faktorer när det gäller införandet av kunskap från ny forskning. Det fanns också utrymme i enkäten för kommentarer och egna reflektioner i fritext. Tanken med formuleringen kunskap från ny forskning var att försöka fånga lärarnas och skolledarnas syn på det regelbundna arbetet med kunskapsinhämtning och -användning. För att förtydliga vad som avsågs med kunskap i det här fallet användes följande fyra kategorier: tekniker och verktyg för att förbättra undervisningen, t.ex. ett nytt material eller nya undervisningsmetoder kunskap om psykosocial miljö, t.ex. metoder för att förebygga mobbning kunskap om organisatoriska frågor. Det är viktigt att notera att vissa av frågorna kan tolkas på olika sätt. Det gäller t.ex. frågan använder du kunskap från ny forskning i ditt arbete?. 7 ENKÄT TILL LÄRARE OCH SKOLLEDARE För att undersöka detta är det nödvändigt att komplettera enkäten, t.ex. genom att intervjua lärare och skolledare. Man bör därför i dessa fall vara försiktig med att utifrån enkätsvaren dra slutsatser om hur det faktiskt förhåller sig. I kommande avsnitt redovisas ett urval av resultaten. Resultaten redovisas i löptexten som andelar i procent avrundade till närmaste femtal. Alla resultat finns tabellerade i bilaga 2. I redovisningen nedan presenteras huvudresultaten uppdelat på lärare respektive skolledare. Eventuella skillnader mellan grupper redovisas endast då de är statistiskt säkerställda. I bilaga 2 finns alla huvudresultat tabellerade som andelar med konfidensintervall. Undersökningen medger att resultaten kan jämföras med avseende på följande variabler: tjänstebefattning (skolledare/lärare) kön (kvinna/man) huvudman (/enskild) skolstorlek (1–200 elever/201–400 elever/401 eller fler elever) kommunkategori (storstäder med förortskommuner/större städer med förortskommuner/övriga kommuner). I en efteranalys gjordes en uppdelning av svaren från lärare på följande sätt: antal år efter examen11 genomfört Lärarlyftet eller inte. I efteranalysen jämfördes också skolledare med avseende på om man genomgått vidareutbildning i form av Rektorsprogrammet eller inte. Resultaten från efteranalysen finns tabellerade i bilaga 2 och redovisas som andelar utan konfidensintervall. Eventuella jämförelser bör därför tolkas med försiktighet. 9Som behörig räknas enligt SCB såväl lärare med pedagogisk högskolexamen och utbildning adekvat för tjänsten som lärare med pedagogisk högskolexamen och utbildning ej adekvat för tjänsten. Enligt den nya skollagen (2010:800) ska en lärare fr.o.m. som huvudregel vara behörig för den undervisning han eller hon ska bedriva (2 kap. 13 §). Av den s.k. behörighetsförordningen (2011:326) framgår vilken utbildning som krävs för att vara behörig att bedriva viss undervisning i skolväsendet. 10Förskola/förskoleklass/fritidshem, fritidshem, förskola/grundskola, grundskola senare år/gymnasieskola, övriga kombinationer, speciallärare/specialpedagog, övrig grundutbildning undervisning. 110–, 11–, 20 eller fler år efter examen. 7 ENKÄT TILL LÄRARE OCH SKOLLEDARE 7.3.1 Tjänstgöring, examina och fortbildning Nio av tio lärare arbetar endast på en skola, och något fler undervisar huvudsakligen i högre årskurser (6–9) än i de lägre. av skolledarna tjänstgör däremot på fler än en skola. När det gäller forskarutbildning var det enligt registeruppgifterna endast nio personer i urvalet som har examen (doktor eller licentiat) och ytterligare 15 personer som har påbörjat forskarstudier. Hur har lärare och skolledare fortbildat sig? De allra flesta lärare tog ut sin grundexamen , endast gjorde detta eller 2012. Av lärarna är det cirka hälften som har genomgått någon form av vidareutbildning med anknytning till yrket. har fortbildat sig inom ramen för lärarlyftet, medan övriga har genomgått någon annan typ av fortbildning, t.ex. enstaka kurser på universitet eller högskola. Lärare med huvudman har i något högre utsträckning deltagit i Lärarlyftet än lärare med enskild huvudman. Av skolledarna är det tre fjärdedelar som har vidareutbildat sig. av skolledarna har deltagit i Rektorsprogrammet, vilket är obligatoriskt för rektorer anställda efter som inte gått en äldre statlig rektorsutbildning eller motsvarande [124]. har genomgått Rektorslyftet och uppger att de har gått någon annan utbildning för skolledare. F5: Har du genomgått någon vidareutbildning eller kompetensutveckling med anknytning till ditt yrke? Observera att 0 kan betyda att uppgiften är prickad 7.3.2 Behov av kunskap från ny forskning av lärarna och av skolledarna upplever ett behov av kunskap från ny forskning för att kunna utveckla undervisningen och skolverksamheten. Av lärarna är det något fler av kvinnorna än av männen som känner behov av ny kunskap, medan det inte är någon skillnad mellan könen bland skolledarna. I övrigt finns inga skillnader mellan vare 7 ENKÄT TILL LÄRARE OCH SKOLLEDARE sig lärare eller skolledare vad gäller huvudman, skolstorlek eller kommunkategori. F6: Känner du behov av kunskap från ny forskning för att kunna utveckla din undervisning eller din skolas verksamhet? Observera att 0 kan betyda att uppgiften är prickad Vilken typ av kunskap behöver lärare och skolledare? När det gäller typ av kunskap upplever de flesta lärare () att de skulle ha nytta av nya tekniker och verktyg för att förbättra undervisningen. Men många känner också behov av ämnesrelaterad kunskap () och kunskap om psykosocial miljö (). Även bland skolledarna behöver de flesta ny kunskap om tekniker och verktyg för att förbättra undervisningen (). Därefter följer behov av ny kunskap om organisatoriska frågor () och kunskap om psykosocial miljö (). Av förklarliga skäl är det färre av skolledarna som har behov av ämnesrelaterad kunskap (), likaväl som få av lärarna har behov av organisatorisk kunskap (). F7: Vilken typ av kunskap skulle kunna vara till nytta för dig? Tekniker och verktyg för att Kunskap om psykosocial miljö Kunskap om organisatoriska Observera att 0 kan betyda att uppgiften är prickad 7 ENKÄT TILL LÄRARE OCH SKOLLEDARE 7.3.3 Inhämtning av kunskap från ny forskning För att uppnå en skola som regelbundet fångar upp kunskap från ny forskning krävs att alla tar ansvar. Ansvaret ser olika ut på olika nivåer i skolsystemet. Medan stat och huvudman ska skapa de bästa förutsättningarna ligger mycket av det konkreta arbetet på skolledarna och lärarna. Ingår det i arbetsuppgifterna att inhämta kunskap från ny forskning? En stor majoritet () av skolledarna tycker att det ingår i arbetsuppgifterna att inhämta kunskap från ny forskning. Däremot är det bara omkring hälften () av lärarna som anser att det är en uppgift för dem. F8: Ingår det i dina arbetsuppgifter att inhämta kunskap från ny forskning? Observera att 0 kan betyda att uppgiften är prickad Har skolorna en plan för hur kunskapsinhämtningen ska gå till? Få skolor har en plan för hur kunskap från ny forskning ska fångas upp i verksamheten. Endast en fjärdedel av skolledarna uppger att det finns en sådan plan och av lärarna är det bara en av tio som svarar att det finns en plan. Vidare är det av lärarna som svarar att de inte känner till om det finns en plan eller inte. 7 ENKÄT TILL LÄRARE OCH SKOLLEDARE F9: Finns det en plan på din skola för att inhämta kunskap från ny forskning? Observera att 0 kan betyda att uppgiften är prickad Tar lärare och skolledare del av forskningsresultat? På frågan om man tar del av kunskap från ny forskning som kan vara till nytta i arbetet svarar nästan alla att de gör det. Bara av lärarna uppger att de inte tar del av forskningsresultat och av skolledarna rör det sig om någon enstaka procent. Sätten man tar del av forskningsresultat fördelar sig relativt jämnt i både lärar- och skolledargruppen mellan att delta i olika mötesformer (t.ex. konferenser, seminarier eller forskningscirklar), att läsa information som skickas ut och att söka information på egen hand. F10: Tar du del av ny forskning som kan vara till nytta i ditt arbete? Ja, genom deltagande i t.ex. Ja, läser information som Ja, söker själv information konferenser, seminarier eller Observera att 0 kan betyda att uppgiften är prickad Vilka kunskapskällor använder lärare och skolledare? För lärare är de tre vanligaste källorna till kunskap från ny forskning i turordning: (), kolleger () och skolledning (). Därefter följer: universitet/högskola (), fackförbund () och privata aktörer (). För skolledare är de tre vanligaste källorna: (), universitet/högskola () och utbildningsför- 7 ENKÄT TILL LÄRARE OCH SKOLLEDARE valtningen i den kommun man är verksam i (). Därefter följer: kol- leger (), Kommuner och Landsting () och fackför- bund (). är således den aktör som i störst utsträckning når såväl lärare Utbildningsförvaltningarna och Kommuner och Landsting når ut väl till skolledare, men inte direkt till lärare. utbildningsförvaltningarna främst ut till kommunala skolor. cent av dem som arbetar i kommunala skolor uppger att de hämtar informa- tion från denna källa jämfört av dem som lyder under enskilt Skolor med enskild huvudman inhämtar däremot i större utsträckning än kommunala skolor information från privata aktörer ( jämfört med ). När det gäller andra källor till information än dem som fanns som svarsalternativ nämns t.ex. intresseorganisationer, massme- dier, sociala medier och internet. F11: Från vilka kommer informationen? och landsting (SKL) Observera att 0 kan betyda att uppgiften är prickad Får lärare och skolledare stöd för att inhämta forskningsresultat? av lärarna upplever att de får stöd i sin kunskapsinhämtning från skolledningen och lika många upplever stöd från kollegerna. Av skolledarna är det som svarar att de får stöd från sin närmaste ledning, och uppger att de får stöd från kolleger. Dock är det av lärarna respektive skolledarna som uppger att de inte får något stöd alls i arbetet. Av lärarna är det fler kvinnor än män som känner att de får stöd, medan det inte är någon skillnad mellan könen bland skolledarna. av manliga lärare uppger att de helt saknar stöd för sin kunskapsinhämtning. 7 ENKÄT TILL LÄRARE OCH SKOLLEDARE F12: Får du stöd från närmaste ledning eller från kolleger för att inhämta kunskap från ny forskning? Ja, från närmaste ledning Ja, från kolleger Observera att 0 kan betyda att uppgiften är prickad Ger utbildning och fortbildning bra eller dåliga förutsättningar för kunskapsinhämtningen? Över hälften av både lärare och skolledare anser att deras grundutbildningar har gett dem mycket eller ganska bra förutsättningar för att inhämta kunskap från ny forskning (ca 60 respektive ). F13a: Har din grundutbildning gett dig bra eller dåliga förutsättningar för att inhämta kunskap från ny forskning? Observera att 0 kan betyda att uppgiften är prickad av skolledarna svarar att de deltagit i kompetensutveckling som har gett dem mycket eller ganska bra förutsättningar för att inhämta kunskap från ny forskning. Kvinnliga skolledare är i högre utsträckning än manliga mycket nöjda (ca 40 respektive ). Av lärarna är det som uppger att de har deltagit i kompetensutveckling som har varit värdefull i det här avseendet. Över hälften av lärarna har dock inte deltagit i någon kompetensutveckling. 7 ENKÄT TILL LÄRARE OCH SKOLLEDARE F13b: Har din kompetensutveckling gett dig bra eller dåliga förutsättningar för att inhämta kunskap från ny forskning? Observera att 0 kan betyda att uppgiften är prickad 7.3.4 Användning av kunskap från ny forskning För att ny kunskap ska komma eleverna till del räcker det inte med att den fångas upp, den måste också användas. Använder lärare och skolledare kunskap från ny forskning i sitt arbete? av lärarna svarar att de använder kunskap från ny forskning i sitt arbete och motsvarande siffra för skolledarna är . Av lärarna, men inte skolledarna, är det fler kvinnor än män som uppger att de använder kunskap från ny forskning i sitt arbete (ca 85 respektive ). F14: Använder du kunskap från ny forskning i ditt arbete? Observera att 0 kan betyda att uppgiften är prickad Vilken typ av kunskap använder lärare och skolledare? När det gäller typ av kunskap svarar av lärarna att de använder nya undervisningstekniker och -verktyg i sitt arbete. Många använder också ämnesrelaterad kunskap () och kunskap om psykosocial 7 ENKÄT TILL LÄRARE OCH SKOLLEDARE miljö (). Däremot är det bara en av tio lärare som använder organisatorisk kunskap. Bland skolledarna uppger att de använder nya tekniker och verktyg för att förbättra undervisningen. En möjlig förklaring är att skolledarna i rollen som pedagogisk ledare tolkar ett aktivt arbete med att utveckla skolans undervisning som användning. Vidare är det ungefär två tredjedelar av skolledarna som uppger att de använder ny kunskap om organisatoriska frågor och lika många använder kunskap om psykosocial miljö. Det är färre av skolledarna som använder ämnesrelaterad kunskap (). F15: Vilken typ av kunskap använder du? Tekniker och verktyg för att Kunskap om psykosocial miljö Kunskap om organisatoriska Observera att 0 kan betyda att uppgiften är prickad Finns tillräckligt med tid för att införa kunskap från ny forskning i arbetet? Nio av tio lärare anser att de inte får tillräckligt med tid för att föra in kunskap från ny forskning i sitt arbete. Av skolledarna är det nästan lika många, , som tycker att tiden inte räcker till. 7 ENKÄT TILL LÄRARE OCH SKOLLEDARE : Får du tillräckligt med tid för att införa kunskap från ny forskning i ditt arbete? Observera att 0 kan betyda att uppgiften är prickad Uppmuntras lärare och skolledare till att använda forskningsresultat? Omkring hälften av lärarna upplever att de får mycket bra eller ganska bra stöd från ledningen i form av uppmuntran för att föra in kunskap från ny forskning i sitt arbete. Av skolledarna är det som svarar att de får stöd från sin närmaste ledning i det avseendet. Det är fler av lärarna än av skolledarna som tycker sig få mycket dåligt stöd från sina respektive ledningar (ca 15 respektive ). Det är något fler lärare i skolor med enskild huvudman än i kommunala skolor som uppger att de får mycket bra stöd (ca 15 respektive ). F17: Får du stöd från ledningen i form av uppmuntran för att införa kunskap från ny forskning i ditt arbete? Observera att 0 kan betyda att uppgiften är prickad 7 ENKÄT TILL LÄRARE OCH SKOLLEDARE Ger utbildning och fortbildning bra eller dåliga förutsättningar för kunskapsanvändningen? av lärarna och av skolledarna anser att deras grundutbildningar har gett dem mycket eller ganska bra förutsättningar för att använda kunskap från ny forskning. F18a: Har din grundutbildning gett dig bra eller dåliga förutsättningar för att använda kunskap från ny forskning i ditt arbete? Observera att 0 kan betyda att uppgiften är prickad av skolledarna svarar att de deltagit i kompetensutveckling som har gett dem mycket eller ganska bra förutsättningar för att använda kunskap från ny forskning. Av lärarna är det som uppger att de har deltagit i kompetensutveckling som har varit värdefull i det här avseendet. Över hälften av lärarna har dock inte deltagit i någon kompetensutveckling. F18b: Har din kompetensutveckling gett dig bra eller dåliga förutsättningar för att använda kunskap från ny forskning i ditt arbete? Observera att 0 kan betyda att uppgiften är prickad 7.3.5 Underlättande respektive hindrande faktorer För att få en uppfattning om hur införandet av kunskap från ny forskning kan underlättas respektive hindras ombads de tillfrågade att prioritera tre av 7 ENKÄT TILL LÄRARE OCH SKOLLEDARE ett antal definierade faktorer (se diagrammen nedan). des i princip som motsatspar, dvs. att ett hinder formulerades som negatio- nen av en underlättande faktor. Exempelvis presenterades tillräckligt med tid som en tänkbar underlättande faktor, medan otillräckligt med tid presenterades som ett möjligt hinder. Vilka faktorer underlättar införandet av kunskap från ny forskning? Det lärare skattar som allra viktigast för att underlätta införandet är att få tillräckligt med tid. Åtta av tio lärare svarar att tidsfaktorn är viktigast. Många () svarar också att egen motivation är en viktig faktor. ter skattar lärarna det som viktigt att kunskapen som ska införas har ett tyd- ligt syfte och att ledningen ger sitt stöd för införandet; anger dessa vardera faktorer som viktigast. Däremot är det relativt få, 15 procent, som uppger att stöd från kollegerna är en väsentlig faktor. ledarna tycker de flesta att egen motivation, tillräckligt med tid och tydligt syfte med kunskapen är de viktigaste underlättande faktorerna. uppger någon av dessa tre faktorer som viktigast. Även bland skolledare är det få som skattar stöd från kolleger som väsentligt; bara har valt den faktorn som en av de tre viktigaste. Det finns dock flera intres- santa skillnader mellan lärarna och skolledarna. större vikt vid syftet och nyttan med att införa ny kunskap, tycker lärarna att det är viktigare att få tillräckligt med tid och stöd från ledningen. det fler av skolledarna än av lärarna som svarar att egen vana att inhämta och använda forskningsresultat är en väsentlig faktor. F19: Vilka faktorer tycker du är viktigast för att underlätta införandet av kunskap från ny forskning i med införandet förväntad nytta Observera att 0 kan betyda att uppgiften är prickad Vilka faktorer hindrar införandet av kunskap från ny forskning? Nio av tio lärare svarar att otillräckligt med tid utgör det största hindret för att föra in nya forskningsresultat i skolverksamheten. Därefter skattar många av lärarna dåligt stöd från ledningen respektive otydligt syfte med ett införande som viktiga hinder (ca 40 respektive ). Endast en av tio uppger att dåligt stöd från kollegerna är ett viktigt hinder. Av skolledarna är det 7 ENKÄT TILL LÄRARE OCH SKOLLEDARE också en majoritet, , som tycker att otillräckligt med tid utgör det viktigaste hindret. Många skolledare skattar också upplevelsen av otydligt syfte respektive liten förväntad nytta som väsentliga hinder (ca 45 respektive ). Det finns några intressanta skillnader mellan lärare och skolledare. Skolledarna anser exempelvis att en liten förväntad nytta med ny kunskap är ett viktigare hinder än vad lärarna anser. Även att kunskapens syfte är otydligt upplevs av fler skolledare än lärare som ett väsentligt hinder. F20: Vilka faktorer tycker du hindrar införandet av kunskap från ny forskning i ditt arbete? Observera att 0 kan betyda att uppgiften är prickad 7.3.6 Lärares och skolledares allmänna reflektioner Några av de mest förekommande reflektionerna handlar om att man tycker att det är viktigt att ge högre prioritet åt arbetet med att ta del av kunskap från ny forskning och se till att den kommer till bättre användning i skolverksamheten. Vidare är det flera som nämner att det kan vara svårt att finna relevant information – man vet helt enkelt inte alltid var man ska leta. Många tar också upp de möjligheter som nya it-verktyg skulle kunna erbjuda. Med smarta it-lösningar kan ny kunskap lättare spridas och snabbare börja användas i skolan. Slutligen är det många som tar tillfället i akt att återigen poängtera att tid är en bristvara. 7.3.7 Resultat av efteranalyser I en efteranalys delades lärare upp med avseende på behörig och ickebehörig, typ av lärarexamen, antal år efter examen samt om man genomfört Lärarlyftet eller inte. Generellt sett tycks det inte vara några stora skillnader mellan de olika grupperna vad gäller att fånga upp och nyttiggöra kunskap från ny forskning. Men några skillnader kan vara intressanta att uppmärksamma. Det tycks vara något fler i gruppen icke-behöriga lärare än i gruppen behöriga som uppger att deras grundutbildning gett dem mycket eller ganska bra förutsättningar för att inhämta information om ny forskning (ca 65 respektive ). När det gäller typ av examen bland dem som har 7 ENKÄT TILL LÄRARE OCH SKOLLEDARE lärarexamen är det flest i gruppen med examen för senare år/gymnasieskola som svarar att grundutbildningen inneburit mycket eller ganska bra förutsättningar för att inhämta kunskap från ny forskning (ca 65 Lägst andel som svarar på motsvarande sätt återfinns i gruppen som har examen för förskola/förskoleklass/fritidshem (). sefullt är det fler i denna grupp än i övriga som anger att grundutbildningen gett mycket eller ganska bra förutsättningar för att använda kunskap från ny forskning (). Vidare återfinns flest användare i gruppen försko- la/förskoleklass/fritidshem tillsammans med gruppen speciallära- re/specialpedagog (i båda grupper). Det är färre i gruppen med