urf · H0A5URF1 · 2013-01-30 00:00:00 — Arbetsinkomsterna ska minskas med allmänna avdrag enligt 62 kap. och sjöinkomstavdrag enligt 64 kap. samt avrundas nedåt till helt hundratal kronor. Paragrafen handlar om vilka inkomster som ska ge rätt till jobbskatteavdrag. Övervägandena finns i avsnitt 10.1 och 10.2. Bestämmelsen i andra stycket är ny. Ändringen innebär att ekonomiskt omställningsstöd till en skattskyldig som lämnat sitt uppdrag som ledamot av inte ger rätt till jobbskatteavdrag. Bestämmelsen tar sikte såväl på det ekonomiska omställningsstöd som betalas ut i samband med avgången som det förlängda stöd som utbetalas först efter särskild prövning. Härutöver innebär bestämmelsen att utbetalning av inkomstgaranti inte berättigar till jobbskatteavdrag. Sådana utbetalningar kommer att ske framöver eftersom de nya reglerna om ekonomiskt omställningsstöd endast gäller dem som valts in i genom valet . fanns en bestämmelse i lagen om ekonomiska villkor för ledamöter som angav att inkomstgaranti inte gav rätt till jobbskatteavdrag. Den bestämmelsen har ersatts av en hänvisning till den nu aktuella bestämmelsen. I sak är det således inte fråga om någon förändring. 2012/13:1 14 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 14.3 Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 28 kap. 8 § Sekretess gäller för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i ärende om 1.inkomstgaranti eller ekonomiskt omställningsstöd för den som har varit riksdagsledamot eller ledamot av , 2.inkomstgaranti eller motsvarande förmåner för den som har varit statsråd och för vissa arbetstagare som har innehaft statlig chefsanställning, 3.pension enligt statligt kollektivavtal om särskild pension för yrkesofficerare, 4.pensionsersättning och särskild pensionsersättning enligt statligt kollektivavtal om trygghetsfrågor, eller 5.stöd för övergång till förvärvsarbete för den som har varit riksdagsledamot. Sekretess gäller inte beslut i ärende. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Paragrafen handlar om sekretess i ärenden som rör avgångsförmåner för bl.a. tidigare riksdagsledamöter. Övervägandena finns i avsnitt 9.2.6. Ändringar har gjorts i första stycket på så sätt att sekretess gäller i ytterligare två ärendetyper. Ändringen i första punkten är en följd av att det införts en ny form av ekonomisk avgångsförmån för tidigare riksdagsledamöter. Den nya förmånen benämns ekonomiskt omställningsstöd och regleras i 13 a kap. 4 och 5 §§ lagen om ekonomiska villkor för ledamöter. Ärenden om ekonomiskt omställningsstöd för den som varit riksdagsledamot finns hos och hos SPV. Bestämmelsen i femte punkten – som är ny – handlar om sekretess i ärenden om stödåtgärder för omställning. Sådana ärenden finns hos . Av 13 kap. 1 b § och 13 a kap. 2 § lagen om ekonomiska villkor för ledamöter följer att en ledamot som lämnat har rätt till stödåtgärder för omställning. Han eller hon är enligt 13 kap. 1 c § och 13 a kap. 3 § samma lag skyldig att lämna uppgifter till om vilka åtgärder han eller hon vidtagit för att övergå till förvärvsarbete. Den aktuella bestämmelsen syftar i första hand till att bereda ett skydd för de uppgifter som den tidigare ledamoten lämnar till . Inte alla uppgifter som omfattas av uppgiftsskyldigheten omfattas av sekretess. För att sekretess ska gälla krävs att det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Vid den bedömningen ska hänsyn tas till förhållandena i det enskilda fallet. Som exempel på uppgifter som inte bör lämnas ut kan nämnas uppgifter om hälsoförhållanden som påverkar den enskildes möjligheter att söka eller få ett arbete. Däremot bör uppgifter som rör vilken kompetensutveckling m.m. som den tidigare ledamoten fått inom ramen för omställningsstödet normalt sett kunna lämnas ut. 14 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 2012/13:1 Av de föreslagna bestämmelserna i 13 kap. 24 d § och 13 a kap. 27 § lagen om ekonomiska villkor för ledamöter följer att är skyldig att lämna uppgifter till . Uppgiftsskyldigheten tar sikte på de uppgifter som tidigare ledamöter lämnat till förvaltningen enligt 13 kap. 1 c § resp. 13 a kap. 3 § i den angivna lagen. Nämnden kan begära att få ta del av sådana uppgifter för att kunna pröva en fråga om en ekonomisk avgångsförmån ska jämkas. En begäran om att få ta del av uppgifter kan också syfta till att skaffa underlag för beslut om att bevilja förlängt ekonomiskt omställningsstöd. kommer de inhämtade uppgifterna således att finnas i ett ärende om ekonomiskt omställningsstöd eller inkomstgaranti. De kommer därmed, liksom kan bli fallet när det gäller vissa uppgifter som eljest fått in, att skyddas av sekretessbestämmelsen i första stycket första punkten. 14.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (2011:745) med instruktion för ska om annat inte är särskilt föreskrivet 1.upprätta förslag till anslag på statens budget för och , 2.utfärda anvisningar för utarbetandet av förslag till anslag på statens budget för myndigheter utom , 3.upprätta anslagsdirektiv för var och en av myndigheter, utom , över de finansiella villkor som gäller för respektive myndighet med anledning av beslut om statens budget, 4.besluta i frågor om ekonomiska förmåner enligt lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter respektive den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av , 5.ansvara för löner, arvoden och andra ersättningar till arbetstagare och arvodesberättigade hos , nämnder och övriga riksdagsorgan samt svara för hanteringen av pensioner och andra förmåner till dessa och deras efterlevande, 6.ingå centrala kollektivavtal samt i övrigt utöva arbetsgivarens befogenheter enligt dessa när det gäller myndigheter samt företräda myndigheter som arbetsgivare i arbetstvister om kollektivavtal som har slutits av , 7.svara för de utbetalningar som följer av beslut av nämndmyndigheter, om kostnaderna ska belasta anslag som anvisats till , 8.utföra övriga ekonomiadministrativa uppgifter för nämndmyndigheter samt 2012/13:1 14 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 9. ansvara för att ledamöter som lämnar erbjuds stöd för övergång till förvärvsarbete. ska ge myndigheter möjlighet att framföra sina synpunkter på förhandlingsfrågor som direkt berör respektive myndighet. får till en av myndigheter överlämna handläggningen av en avtalsfråga som är av betydelse för den myndigheten. ska bereda nämndmyndigheter tillfälle att lämna synpunkter på behovet av resurser. Paragrafen innehåller närmare bestämmelser om uppgifter. Övervägandena finns i avsnitt 9.1. I första stycket finns en uppräkning av uppgifter. I nionde punkten – som är ny – har det tillagts att förvaltningen ansvarar för att de som lämnar uppdraget som ledamot av får ett stöd för att kunna övergå till förvärvsarbete. Att ett sådant stöd ska erbjudas följer av 13 kap. 1 b § resp. 13 a kap. 2 § lagen om ekonomiska villkor för ledamöter. Bestämmelsen i fjärde punkten rör beslutsfattande enligt bl.a. lagen om ekonomiska villkor för ledamöter. Bestämmelsen är – som alla punkter i paragrafen – subsidiär i förhållande till andra föreskrifter. Genom ändringen i 13 kap. 21 § och 13 a kap. 20 § i den angivna lagen har inte längre någon beslutanderätt i fråga om ekonomiska avgångsförmåner. Dessa beslut fattas numera i stället av . Bestämmelsen i nionde punkten innebär att ansvarar för att alla ledamöter som lämnar erbjuds stödåtgärder för omställning. Själva stödet lämnas sedan av de organ som anlitat för ändamålet. I avsnitt 9.2 utvecklar kommittén sin syn på innehållet i det stöd som ska erbjudas. 14.5 Förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen består av ordförande och två andra ledamöter. De väljs var för sig av efter varje ordinarie val till för tiden intill dess nytt val till nämnden har ägt rum. Paragrafen, som är ny, anger hur ledamöterna i ska väljas. Övervägandena finns i avsnitt 12.9. Bestämmelsen har i huvudsak ut- 14 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 2012/13:1 formats på samma sätt som motsvarande bestämmelser för exempelvis . gällde att ledamöterna utsågs av riksdagsstyrelsen. Bestämmelsen motsvarar i sak innehållet i 3 § lagen (2012:883) med instruktion för som föreslås upphävd. 14.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (2012:883) med instruktion för ska i enlighet med 1.3 kap. 1 § lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter fastställa det belopp för månad som ledamotsarvode ska betalas med, 2.13 kap. 21 § samma lag besluta i frågor om inkomstgaranti och efterlevandeskydd, 3.13 a kap. 20 § samma lag besluta i frågor om ekonomiskt omställningsstöd och efterlevandeskydd, 4.9 kap. 12 a § den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av besluta om jämkning av inkomstgaranti och 5.9 kap. 23 § samma lag besluta om utbetalning av inkomstgaranti på nytt. Nämnden ska ange vilka överväganden som föranlett beslutet. Nämnden är en myndighet under . Paragrafen anger vilka uppgifter som har. Ändringen i första stycket är en följd av att uppgiften att fatta beslut om inkomstgaranti, ekonomiskt omställningsstöd och efterlevandeskydd flyttats över från till . Övervägandena i den frågan finns i avsnitt 12.4. Bestämmelser om överklagande av beslut som avses i 1 § finns i 16 kap. 2 § lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter samt i 12 kap. 1 § den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av . Bestämmelser om överklagande av beslut som rör utlämnande av handlingar och uppgifter finns i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter. Paragrafen rör överklagande av beslut som fattas av . I första stycket finns hänvisningar till bestämmelser om överklagande i andra lagar. Ändringen innebär att en hänvisning till 3 kap. 1 § lagen om 2012/13:1 14 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR ekonomiska villkor för ledamöter tagits bort. Den bestämmelsen avser beslut om månadsarvode till ledamöter. Att sådana beslut inte får överklagas följer av bestämmelsen i 16 kap. 2 § i den angivna lagen. Andra stycket är oförändrat. (MP) anför: Som ledamot för de gröna i är min uppfattning att samtliga onvalda riksdagsledamöter från och med valet – alltså oaktat det för den enskilde ledamoten handlar om att bli nyvald eller omvald – skall komma att omfattas av alla de villkor för ledamotskap i riksdag som föreslår: Av de direktiv har att arbeta efter framgår dock: De förslag som kommittén lämnar ska vara utformade så att nya bestämmelser ska kunna tillämpas efter valet . Förslag som förändrar inkomstgarantins utformning ska således vara utformade så att de tillämpas på ledamöter som väljs in i 2014. Skälen för detta är att villkoren för ledamotsuppdraget bör vara kända då ställning tas till en eventuell kandidatur för ett uppdrag som riksdagsledamot. För de ledamöter som inlett uppdraget före valet ska alltså nuvarande bestämmelser i huvudsak tillämpas. Givet det fastställda direktivet ställer jag mig bakom kommitténs skrivningar och anmäler detta särskilda yttrande. (C) anför: uppfattning är att samtliga invalda riksdagsledamöter från och med valet - alltså oaktat det för den enskilde ledamoten handlar om att bli nyvald eller omvald - skall komma att omfattas av alla de villkor för ledamotskap i riksdag som föreslår. Av de direktiv har att arbeta efter framgår dock: De förslag som kommittén lämnar ska vara utformade så att nya bestämmelser ska kunna tillämpas 2014. Förslag som förändrar inkomstgarantis utformning ska således vara utformade så att de tillämpas på ledamöter som väljs in i vid valet . Skälen för detta är att villkoren för ledamotsuppdraget bör vara kända då ställning tas till en eventuell kandidatur för ett uppdrag som riksdagsledamot. För de ledamöter som inlett uppdraget före valet ska alltså nuvarande bestämmelser i huvudsak tillämpas. Givet det fastställda direktivet ställer jag mig bakom kommitténs skrivningar och anmäler som ledamot för i detta särskilda yttrande. 2012/13:1 SÄRSKILDA YTTRANDEN (SD) anför: De svenska riksdagsledamöternas inkomstgaranti har varit synnerligen generös. I ett nordiskt perspektiv har utmärkt sig när det gäller ledamöternas inkomstgaranti, även om ledamöternas arvoden är lägre i än i de flesta andra nordiska länder. ser därför positivt på att man nu gjort en utredning kring inkomstgarantin. I utredningsdirektivet, som beslutades vid riksdagsstyrelsens sammanträde står följande: De förslag som kommittén lämnar ska vara utformade så att nya bestämmelser ska kunna tillämpas 2014. Förslag som förändrar inkomstgarantins utformning ska således vara utformade så att de tillämpas på ledamöter som väljs in i vid valet . Skälen för detta är att villkoren för ledamotsuppdraget bör vara kända då ställning tas till en eventuell kandidatur för ett uppdrag som riksdagsledamot. För de ledamöter som inlett uppdraget före valet ska alltså de nuvarande bestämmelserna i huvudsak tillämpas. anser att de föreslagna bestämmelserna skall tillämpas på ledamöter som väljs in i vid valet , precis som direktiven säger, men anser att detta skall gälla även om en ledamot inlett sitt uppdrag före valet . De villkor som gäller för ledamotsuppdraget bör, precis som direktiven säger, vara kända då ställning tas till en eventuell kandidatur för ett uppdrag som riksdagsledamot. Därför bör givetvis ingen retroaktiv förändring ske. De som är invalda i skall därför lyda under de bestämmelser som gällde vid det senaste valet de tog ställning för sin kandidatur och blev invalda. Men en riksdagsledamot väljs för en period av . Därefter måste riksdagsledamoten söka nytt mandat hos väljarna. Då är det rimligt att riksdagsledamoten, precis som andra kandidater, också tar ställning till de villkor som gäller efter valet. anser att alla som väljer att kandidera och blir invalda eller omvalda i skall lyda under de nya bestämmelserna som gäller efter valet . Det står därmed varje nuvarande riksdagsledamot fritt att välja att inte kandidera och därmed lyda under de bestämmelser som gällde tidigare när riksdagsledamoten blev invald. Detta skulle resultera i att alla som blev invalda eller omvalda i valet lyder under de nya bestämmelserna, vilket också skulle innebära att man snabbare fasar ut tidigare generösa system. framförde denna ståndpunkt i samband med beslutet om utredningsdirektivet vid riksdagsstyrelsens möte. Under utredningens gång har också denna ståndpunkt framförts och diskuterats utan att vinna gehör. SÄRSKILDA YTTRANDEN 2012/13:1 (V) anför: Det förslag som kommitten lägger fram är ett bra förslag som jag står bakom. Det är en kompromiss mellan delvis skilda ståndpunkter men enligt min mening skulle den fortsatta processen vunnit på att redovisningen av dessa i sin helhet fått vänta till remissomgång och fortsatt beredning. Så som läget nu är blir det dock nödvändigt även för mig att redovisa min uppfattning i ett avseende: Kommittèn borde fått möjlighet att pröva möjligheten att tillämpa de nya bestämmelserna också för ledamöter invalda . Skånberg (KD) anför: Jag ställer mig bakom betänkande, som arbetats fram i enlighet med de direktiv som kommittén haft. Det har inte ingått i direktiven för kommittén att behandla finansieringen av omställningsstödet. Jag hade dock velat att kommittén skulle ha utrett den modell till finansiering av omställningsstöd som det franska parlamentet tillämpar, för att kunna modifiera och tillämpa den på den svenska . I den franska modellen betalar de tjänstgörande ledamöterna i en månatlig avgift till en fond som finansierar ledamöternas omställning. På den svenska arbetsmarknaden är det en förutsättning för att åtnjuta a- kasseersättning att man betalt sin avgift till a-kassan. Det är inte orimligt att riksdagsledamöter gör detsamma för att få åtnjuta omställningsstöd i . Jag hade velat att kommittén hade utrett denna finansieringsmodell så att en sådan avgift hade kunnat tillämpas redan under innevarande mandatperiod. Dnr 233-533-2011/12 Stöd för återgång till yrkesverksamhet för f.d. riksdagsledamöter samt en översyn av reglerna för inkomstgaranti Beslut vid riksdagsstyrelsens sammanträde En parlamentariskt sammansatt kommitté tillkallas med uppdrag att lämna förslag till åtgärder som syftar till att underlätta för ledamöter som lämnat uppdraget i att återgå till yrkesverksamhet samt att genomföra en översyn av reglerna för inkomstgaranti för ledamöter. Uppdraget som ledamot av riksdag är centralt och viktigt. Det är angeläget att den enskilde som ställer sig till förfogande för ett sådant uppdrag också har möjlighet att återgå till yrkesverksamhet efter avslutat uppdrag. Ledamotsuppdraget ger i sig ett positivt meritvärde som i kombination med olika typer av utbildning och yrkeserfarenhet ofta ger goda möjligheter till sysselsättning när tiden i är över. Det finns dock undantag där f.d. ledamöter har problem att finna en försörjning när uppdraget avslutats. Detta har vanligen sin grund i de strukturförändringar som kan ha skett på arbetsmarknaden. I vissa fall kan det handla om att en utbildning är relevant, eller att kunskaper från tidigare utbildning behöver uppdateras. Detta blir ett problem för den enskilde men leder också till belastning på inkomstgarantin, som i första hand är avsedd att vara en övergångsersättning. Det finns därför anledning att låta undersöka vilka åtgärder som kan vidtas i syfte att underlätta en återgång till yrkesverksamhet för f.d. riksdagsledamöter. bör även förutsättningarna för inkomstgarantin ses över. Den allmänt gällande principen om försörjning genom eget arbete ska tillämpas. KOMMITTÉDIREKTIV 2012/13:1 Bakgrund och gällande regler Riksdagsledamotens ekonomiska förmåner regleras genom bestämmelser i lag (RO 9 kap 6 §). I ersättningslagen (1994:1065) finns bestämmelser som bl.a. reglerar förmåner i form av arvoden, inkomstgaranti och pension. Det saknas legala förutsättningar för riksdagsförvaltningen att erbjuda ledamöter andra typer av stöd än de som angetts ovan vid återgång till yrkesverksamhet eftersom sådana förmåner kan ha ett ekonomiskt värde och därför förutsätter lagstöd. På initiativ av riksdagsstyrelsen fick riksdagsförvaltningen i uppdrag att bedriva en försöksverksamhet där avgångna ledamöter erbjöds rådgivningsinsatser i samband med valet . Ansvarsfördelningen har varit sådan att förvaltningen handlat upp tjänsterna medan de praktiska kontakterna med konsulterna tagits av riksdagspartiernas kanslier. Försöksverksamheten har bekostats ur ledamotsanslaget, med en kostnadsgräns på maximalt per ledamot. En inkomstgaranti ersatte 1988 visstidspensionen som ersättningsform när ledamotsuppdraget fullgjorts. Reglerna förändrades därefter successivt och infördes de regler som i huvudsak fortfarande gäller. En ledamot som avgår efter minst tre sammanhängande år i har rätt till inkomstgaranti av arvodet. Den som varit ledamot i minst sex sammanhängande år vid avgången får inkomstgaranti om ledamoten är , om ledamoten är och fram till om ledamoten har uppnått . Ersättningsnivån är alltid av arvodet och eventuella tilläggsarvoden . Nivån åren därefter varierar mellan och beroende på antalet år som ledamot. Maximalt belopp utbetalas som ledamot. Inkomstgarantin samordnas med andra inkomster och är pensionsgrundande . På förslag av riksdagsstyrelsen (2005/06:RS4) infördes en portalparagraf i ersättningslagen (13 kap. 16 §) som anger att syftet med inkomstgarantin är att skapa en ekonomisk trygghet och att den således inte är avsedd som en varaktig försörjning. infördes en regel om att inkomstgarantin ska kunna jämkas när någon förvärvsarbetar utan att uppbära skälig ersättning för detta arbete. 2012/13:1 KOMMITTÉDIREKTIV Riksdagsstyrelsen angav i förslaget till följande: Starka skäl talar därför för att det finns en garanti för en riksdagsledamots försörjning när han eller hon lämnar riksdagsuppdraget. är det viktigt att vidmakthålla den allmänt gällande principen om försörjning genom eget arbete. Villkoren för denna garanti bör därför vara så utformade att återgången till företagande eller förvärvsarbete underlättas utan att den f.d. ledamoten blir ekonomiskt överkompenserad. Syftet med inkomstgarantin är således att ge en ekonomisk trygghet , som kan användas till t.ex. kompetensutveckling. Detta kommer till uttryck i den föreslagna portalparagrafen. Det finns inga krav på att f.d. ledamöter ska återgå i förvärvsarbete och därför inga formella hinder mot att inkomstgarantin uppbärs varaktigt. Det innebär att en ledamot som avgår strax efter 50-årsdagen och som har varit ledamot kan uppbära inkomstgaranti fram till 65-årsdagen utan att förvärvsarbeta. finns beviljade inkomstgarantier som för uppgår till . Om samtliga beviljade garantier skulle utbetalas, utan reduktion för förvärvsinkomster, tillkommer en kostnad för arbetsgivaravgifter/löneskatt på ca . Den faktiska kostnaden varierar stort . Den är lägst året före ett valår eftersom de ett- och tvååriga inkomstgarantierna då har upphört. Uppdraget som riksdagsledamot är speciellt. Det förutsätter samhällsengagemang, stark ansvarskänsla och integritet. Det är av stor vikt att lämpliga personer kan ställa sig till förfogande för sådana uppdrag. För att underlätta detta fordras att den som åtar sig ett uppdrag också får en viss trygghet när uppdraget upphör. Det är också viktigt att undanröja risken för otillbörlig påverkan på ledamoten genom att säkerställa försörjning under en omställningstid då uppdraget avslutats. Det råder inte ett anställningsförhållande mellan och ledamoten. Riksdagsledamotskapet är ett slags uppdragsavtal av egen art. Innebörden av detta är att ledamoten saknar skydd mot uppsägning och inte heller omfattas av arbetslöshetsförsäkringen. I uppdragets karaktär ligger att ledamoten såväl formellt som reellt saknar den trygghet som gäller på svensk arbetsmarknad i övrigt. KOMMITTÉDIREKTIV 2012/13:1 Den som valts till ledamot har ofta lämnat en anställning . Även den ledamot som har kvar den formella möjligheten att återvända till sitt gamla arbete när han eller hon lämnar kan i praktiken ha svårt att återuppta arbetet. Arbetsinnehållet kan ha ändrats ledamotskapet varat. Förhållandena på arbetsplatsen kan också ha förändrats på ett sådant sätt att det i praktiken är omöjligt att återvända. har ledamoten i skaffat sig unika kunskaper och erfarenheter Starka skäl talar således för att en ledamot ska vara tillförsäkrad en garanti för sin försörjning när han eller hon lämnar riksdagsuppdraget. är det viktigt att vidmakthålla den allmänt gällande principen om försörjning genom eget arbete. Dessa båda skäl bör bilda utgångspunkterna för utformningen av ledamöternas inkomstgaranti. De förslag som kommittén lämnar ska vara utformade så att nya bestämmelser ska kunna tillämpas 2014. Förslag som förändrar inkomstgarantis utformning ska således vara utformade så att de tillämpas på ledamöter som väljs in i vid valet . Skälen för detta är att villkoren för ledamotsuppdraget bör vara kända då ställning tas till en eventuell kandidatur för ett uppdrag som riksdagsledamot. För de ledamöter som inlett uppdraget före valet ska alltså nuvarande bestämmelser i huvudsak tillämpas. I kommitténs uppdrag ingår att inhämta synpunkter från ledamöter och partier på lämpligt sätt. Särskilt om stöd för återgång i arbete En övergångsersättning i form av inkomstgaranti bör kombineras med åtgärder för att underlätta en återgång till arbetslivet för ledamöter som lämnat sitt uppdrag. Exempel på en sådan insats är den försöksverksamhet med coachning som bedrivits riksdagsval. Kommittén ska utvärdera denna försöksverksamhet. Om slutsatsen blir att insatserna varit verkningsfulla och därför bör permanentas bör också förslag till författningsreglering i denna del lämnas. Kommittén ska också pröva om coachernas uppdrag ska utökas eller på annat sätt bli tydligare. Det är dock inte uteslutet att det visar sig att försöksverksamheten varit för begränsad och att effekten inte är tillräcklig.