eunbil · H00N2B6423 · 2013-01-01 00:00:00 — Tillsynsmekanismen: viktiga frågor Inflytande för medlemsstater utanför eurozonen måste öka Det liggande förslaget om banktillsynsmekanismen innebär att det blir , ECB:s högsta beslutande organ, som ska ta beslut också i tillsynsärenden. I får bara centralbankschefer från medlemsstater i eurozonen sitta med och besluta. Detta innebär att länder utanför eurozonen, som väljer att frivilligt ansluta sig till banktillsynsmekanismen, inte kan vara med och fatta de slutliga besluten i tillsynsfrågor. Regeringen har i förhandlingarna framhållit att detta är ett stort problem för . Medlemsstater som inte har euron som valuta men ändå väljer att ansluta sig till den gemensamma banktillsynen måste också få plats i det beslutande organet på samma villkor som gäller för . Därför bör tillsynsnämnden () bli det högsta beslutande organet i tillsynsfrågor och inte – som i förslaget – bara ett förberedande organ för . Det har föreslagits flera olika lösningar för att behålla formella beslutsmakt men i praktiken minska inflytande över tillsynsbesluten. förslag ska gälla om inte aktivt säger nej till dem. Medlemsstater utanför eurozonen som anslutit sig till tillsynsmekanismen ska också kunna välja att inte rätta sig efter beslut i vissa fall. Å andra sidan ska då kunna bestämma att det landet inte längre får vara med i tillsynsmekanismen. Regeringen tycker inte att dessa förslag löser det grundläggande problemet, nämligen att medlemsstater utanför eurozonen inte är representerade i det högsta beslutande organet på tillsynsområdet. För stort inflytande för ECB som institution Det liggande förslaget innebär att ECB får ett antal viktiga roller, bl.a. att utnämna medlemmar i olika organ inom tillsynsmekanismen och att ta fram riktlinjer för hur arbetet i tillsynsmekanismen ska bedrivas i praktiken. Regeringen anser att tillsynsnämnden, där det sitter representanter för alla medlemsstater som gått med i tillsynsmekanismen, ska få dessa befogenheter i stället. Regeringen har under förhandlingarna drivit att medlemsstater ska kunna sätta högre kapitalkrav på bankerna på nationell nivå. Även om ECB skulle ta över tillsynsansvaret över banker, måste de nationella tillsynsmyndigheterna kunna kräva högre kapitalkrav på bankerna för att skydda den finansiella stabiliteten. Förhandlingarna har utmynnat i en kompromiss som ger nationella myndigheter stora möjligheter att ställa kapitalkrav på bankerna. ECB har möjlighet att ställa ännu högre krav, men kan inte tvinga den nationella myndigheten att sänka sina krav på bankerna. Regeringen anser att detta är en bra lösning som gör det möjligt att vidta nödvändiga åtgärder på nationell nivå för att värna den finansiella stabiliteten. När den nya tillsynsmekanismen börjar användas kommer ECB att bli en del av samarbetet i den europeiska bankmyndigheten () som är ett samarbetsorgan för alla nationella banktillsynsmyndigheter i EU. I tar man fram förslag på s.k. bindande tekniska standarder, dvs. detaljerade föreskrifter för banktillsynsmyndigheterna. Dessutom kan i vissa fall vidta åtgärder om någon nationell tillsynsmyndighet inte följer , och genom s.k. bindande medling avgöra tvister mellan olika nationella tillsynsmyndigheter. Balansen inom kommer sannolikt att förändras eftersom åtminstone 17 av 27 EBA-medlemmar () kommer att ingå tillsammans i den nya tillsynsmekanismen. Regeringen anser att det är viktigt att dessa 17 medlemmar inte automatiskt får egen majoritet vid omröstningar i . Det får inte uppstå en situation där representanter för medlemsstaterna i tillsynsmekanismen alltid har egen majoritet och – utan att behöva ta hänsyn till representanterna för övriga medlemsstater – kan bestämma t.ex. hur bindande tekniska standarder ska se ut eller vilken tillsynsmyndighet som har rätt vid en tvist. Det krävs därför att röstningsreglerna ändras så att medlemsstaterna utanför tillsynsmekanismen är garanterade visst inflytande vid omröstningarna i .