rir · H1B51 · 2013-02-14 00:00:00 — 2008/09:UbU4 rskr. 2008/09:160. Avser perioden –2012. Den senaste forskningsproposition lades fram och kommer att behandlas av . 2012/13:30 Forskning och innovation. 4Regeringskansliet, Den nationella innovationsstrategin, . 56 § myndighetsförordningen (2007:515). Enligt 1§ myndighetsförordningen gäller förordningen för förvaltningsmyndigheter under regeringen, om inte en lag eller förordning innehåller en bestämmelse som avviker från förordningen. Då gäller den bestämmelsen. SVENSK RYMDVERKSAMHET – EN STRATEGISK TILLGÅNG? utgår därför från att det är nödvändigt med effektiv samordning och helhetssyn på rymdverksamheten för att intentioner ska nås och för att bestämmelsen i myndighetsförordningen ska kunna följas. Behovet av att fatta beslut utifrån helhetsperspektiv och att arbeta effektivt med tvärsektoriella frågor betonades i den senaste förvaltningspolitiska propositionen som biföll 2010.6 Vidare behöver möjligheter, till exempel i form av finansiering, skapas för vidareutveckling av teknik och tjänster inom rymdområdet så att dessa kan kommersialiseras. På så vis kan resultat från rymdforskning komma samhället till del och motiveras utifrån intentioner. utgår också från att regeringens fastställande av avkastningsmål för statliga bolag bör grundas på den roll respektive bolag har inom sitt verksamhetsområde samt att målen ska ge förutsättningar att genomföra de uppgifter som respektive bolag är ålagt. Av regeringens instruktion till Rymdstyrelsen framgår att myndigheten ska verka för att drar nytta av det europeiska samarbetet inom rymdområdet.7 utgår från att detta innebär att Rymdstyrelsen ska verka för att svenska forskare och företag får så många uppdrag inom för strategiska utvecklingsområden som möjligt både inom ramen för ESA:s system för industrireturer och EU:s utlysningar och upphandlingar. Rikrevisionen utgår från att dokumentation hos och myndigheter ska följa god förvaltningspraxis. Det finns flera skäl till detta, exempelvis att underlätta myndighetens interna arbete, att möjliggöra uppföljning, utvärdering och revision samt att bereda allmänheten insyn i myndighetens verksamhet i enlighet med offentlighetsprincipen.8 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315. 72 § förordning (2007:1115) med instruktion för Rymdstyrelsen. 8Det anses som god förvaltningspraxis att dokumentera ett ärende så att det går att följa ett ärendes gång och det som kan påverka ärendets utgång i enlighet med (1976), ämbetsberättelse 1976/77, (1979), ämbetsberättelse 1979/80 samt (2005), ämbetsberättelse 2005/06. Detta gäller utöver de krav på dokumentation som finns i förvaltningslagen (1986:223), arkivlagen (1990:782), förordningen (1996:1515) med instruktion för och Gula boken – Handläggningen av ärenden i , Ds 1998:39. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN 1.4Relevant lagstiftning med mera Den svenska rymdlagstiftningen utgörs av två författningar. Författningarna är lag (1982:963) om rymdverksamhet9 och förordning (1982:1069) om rymdverksamhet10, med regler om svensk jurisdiktion över rymdverksamhet, tillstånd för icke-statlig rymdverksamhet, skadeståndsansvar, tillsyn över rymdverksamhet samt registrering av föremål för vilka är att anse som utsändande stat. är part i rymdfördraget (publicerad i SÖ 1967:711), räddningsavtalet (publicerad i SÖ 1969:37), skadeståndskonventionen (publicerad i SÖ 1976:35) och registreringskonventionen (publicerad i SÖ 1976:43). Artikel 189 i Lissabonfördraget ger EU och medlemsstaterna delat ansvar för att ta fram en gemensam rymdstrategi för unionen. I och med ratificeringen av Lissabonfördraget och den delade kompetens som ges där till unionen att formulera en europeisk rymdpolitik är den europeiska nivån allt viktigare att ta hänsyn till även för och regeringen. I artikel 189 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt anges att unionen ska utarbeta en europeisk rymdpolitik för att främja vetenskapliga och tekniska framsteg, industriell konkurrenskraft och genomförandet av unionens politik. I detta syfte får unionen främja gemensamma initiativ, stödja forskning och teknisk utveckling samt samordna de nödvändiga insatserna för att utforska och utnyttja rymden. 1.5Granskningens inriktning och genomförande Rymdverksamheten är ett brett område som skär tvärs över flera departements ansvarsområden. Många samhällsfunktioner är också beroende av att rymdinfrastrukturen skyddas och fungerar. det krävs effektiv samordning och helhetssyn för att rymdverksamheten ska fungera optimalt och ge bästa möjliga resultat till nytta för samhället. anser att detta tillsammans med att området är relativt outrett sammantaget motiverar att i denna granskning ta fram underlag som övergripande beskriver rymdverksamheten så heltäckande som möjligt. har därför genomfört ett 70-tal intervjuer med företrädare för 9Enligt 3 § lagen (1982:963) om rymdverksamhet ska tillstånd till rymdverksamhet meddelas av regeringen. Vidare framgår bland annat att kontroll över tillståndshavarnas rymdverksamhet utövas av den myndighet som regeringen bestämmer. 10Enligt 1 § förordningen (1982:1069) om rymdverksamhet ska en skriftlig ansökan ges in till Rymdstyrelsen. Enligt 2 § ska Rymdstyrelsen utöva kontroll av rymdverksamhet som bedrivs av den som har tillstånd till sådan verksamhet. 11Sveriges överenskommelser med främmande makter, SÖ, är författningssamling för internationella avtal som svenska staten har ingått med andra stater. SVENSK RYMDVERKSAMHET – EN STRATEGISK TILLGÅNG? olika delar av rymdverksamheten och andra berörda. Intervjuer har genomförts med företrädare för , och , Statsrådsberedningen, ledning och handläggare vid Rymdstyrelsen, () och vid (), företrädare för ständiga representation vid Europeiska unionen, Försvarsmakten, () och (). Vidare har intervjuer genomförts med företrädare för rymdföretag. För att få en bild av hur och EU arbetar med rymdverksamhet har intervjuer genomförts med företrädare för och kommissionen. har genomfört dokumentstudier av bland annat lagar och förarbeten, och regeringens beslut, SSC:s och Rymdstyrelsens årsredovisningar, styrelseprotokoll från SSC, regeringens skrivelser om företag med statligt ägande, arkiverade ärenden kopplade till rymdverksamhet på och Rymdstyrelsen samt i vissa fall även arbetsdokument. Dokumentstudierna har kompletterats med uppdrag till externa konsulter som tagit fram skriftliga underlag. Professor har haft i uppdrag att utreda vilken påverkan och vilka konsekvenser den delade kompetensen mellan medlemsländerna och EU kan få för svensk statsförvaltning. har sammanställt en marknadsanalys av den svenska rymdindustrin. De företag som ingått i marknadsanalysen följer den definition av rymdindustrin som gör i avsnitt 3.1. Marknadsanalysen har utgjort underlag för analys av rymdmarknadens utveckling. Eftersom granskningen är inriktad på att följa statens investeringar i svensk rymdverksamhet ingår inte företag som använder teknologier och tekniker, som uppkommit i samband med rymdrelaterade projekt men som används inom andra områden. har också analyserat SSC:s tillgångar och gjort en bedömning av ägarens avkastningsmål i förhållande till andra liknande bolag. har valt att främst granska de statliga anslagen till rymdverksamhet inom ramen för utgiftsområde 16 i statsbudgeten Utbildning och universitetsforskning, samt den del av EU-avgiften som går till europeisk rymdverksamhet. För att belysa och analysera styrningen av den offentligt finansierade rymdverksamheten har undersökt fem exempel på svensk rymdverksamhet närmare. Exemplen är valda för att belysa olika aspekter av rymdverksamheten, statens styrning och för att de sammantaget därför är relevanta utifrån granskningens revisionsfråga.12 De fem exemplen är: 12 En utförligare beskrivning av dessa aspekter finns i kapitel 5. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN –SSC:s tillgångar och avkastningsmål. –Svenskt agerande i framtagandet av EU:s uppförandekod för rymden. –Svenskt deltagande i ESA:s bärraketprogram. –Svensk agerande i förhandlingarna inom EU om satellitnavigeringssystemet . –Svenskt deltagande i ESA:s program för jordobservation. FOI har på uppdrag skriftligt dokumenterat arbetet i framförallt med att ta fram EU:s uppförandekod för rymden samt tagit fram underlag om rymdverksamhet i och . Många länder runt om i världen bedriver rymdverksamhet. har gjort en internationell jämförelse för att ta tillvara internationella erfarenheter och för att ha ett jämförelseunderlag. Företrädare för rymdmyndigheter i elva av de tretton länder som ingår i jämförelsen har intervjuats. I detta arbete har samarbetat med den externe konsulten . Den internationella jämförelsen har inriktats mot att ta reda på hur eventuella nationella rymdprogram och rymdstrategier utarbetas och genomförs i dessa länder, hur rymdverksamheten organiserats på statlig nivå och hur olika aktörer involveras i de prioriteringar som görs.13 Ett seminarium har genomförts under granskningens gång med ett tjugotal inbjudna deltagare från , myndigheter och företag. Vid seminariet informerade och konsulten om resultaten av den internationella jämförelsen. Deltagarna gav under seminariet sina synpunkter på den internationella jämförelsen. Seminariet fungerade därmed som en kvalitetssäkring av denna del av granskningen. Det pågår en utveckling där en rad samhällsfunktioner använder rymdinfrastruktur i allt högre utsträckning och de myndigheter som berörs av dessa samhällsfunktioner blir därmed allt större användare av rymdinfrastrukturen. har identifierat sju olika samhällsfunktioner där resultaten av rymdforskning, utveckling av rymdteknik och användningen av rymdinfrastruktur är av betydelse för att dessa funktioner ska fungera effektivt. De sju samhällsfunktionerna är militär spaningsverksamhet, katastrofövervakning, meteorologi och klimat, miljöövervakning, satellitnavigering, forskning och innovation samt telekommunikation. 13Den internationella jämförelsen finns som helhet i elektronisk bilaga till rapporten på . SVENSK RYMDVERKSAMHET – EN STRATEGISK TILLGÅNG? Figuren nedan visar vilka svenska myndigheter som är inblandade i antingen styrningen av rymdverksamhet inom de olika samhällsfunktionerna eller som användare av rymdinfrastruktur inom de olika områdena. De myndigheter som använder rymdinfrastruktur hör till totalt åtta olika departement.14 Samhällsfunktioner som berörs av rymdverksamhet och de svenska myndigheter som antingen styr, tillhandahåller eller använder rymdinfrastruktur inom respektive samhällsfunktion. Försvarsmakten/FOI/FMV Vilka myndigheter som berörs av en samhällsfunktion kan utläsas genom att följa samhällsfunktionen lodrätt. Flera myndigheter använder rymdinfrastruktur inom fler än en samhällsfunktion. Exempelvis använder rymdinfrastruktur inom flera olika samhällsfunktioner: katastrofövervakning, meteorologi och klimat samt miljöövervakning. Nederst i figuren finns de departement som respektive myndighet tillhör. Myndigheternas departementstillhörighet framgår av färgläggningen. 14 Myndigheternas departementstillhörighet illustreras med olika färger i figuren. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN 1.6.1Användningen av rymdinfrastrukturen i olika samhällsfunktioner Nedan följer exempel på hur rymdverksamhet och rymdinfrastruktur används av myndigheter inom de olika samhällsfunktionerna. Rymdteknik i sig är varken civil eller militär. Det är hur tekniken används som avgör. För vissa kritiska teknologier finns exportkontroll för att förhindra att teknik som används civilt används militärt. Missilteknologi är en sådan. En annan diskussion gäller kopplingen mellan militär och civil användning av rymdinfrastrukturen, en koppling som kan gynna ett effektivt resursutnyttjande, samma satellit kan exempelvis användas både för militära och civila ändamål. Ett annat exempel är att bärraketer använder teknologi och utrustning som liknar den som används för missiler. För militära satellitsystem tillkommer behovet av att analysera integritetskritiska funktioner. I vissa fall kan en nationell kontroll av hela kedjan från satellitdesign till analys av nedtagna data krävas av integritetsskäl. I använder Försvarsmakten satellitbilder inför insatsplaneringar, vid det operativa genomförandet av internationella insatser, samt för underrättelseinformation. Försvarsmakten har inga egna satelliter och planerar heller inte att utveckla några sådana. Försvarsmakten får tillgång till satellitdata bland annat genom att köpa satellitbilder från kommersiella leverantörer. För dessa är Försvarsmakten en kund bland andra och är till exempel inte garanterad snabb tillgång till data. köper exempelvis kommersiell satellitkommunikationskapacitet för att kommunicera mellan och fredsbevarande insatser, exempelvis i . Den europeiska försvarsbyrån driver ett internationellt samarbete kallat MUSIS som deltar i.15 använder satellitdata från jordobservation för att bedriva havsövervakning av till exempel oljeutsläpp, utföra och ha beredskap för räddningsinsatser till sjöss samt ha förmåga att förebygga, motstå och hantera krissituationer. 15Intervju med företrädare för försvarsmakten . MUSIS är en förkortning av Multinational for Surveillance, Reconnaissance and Observation. De länder som ingår i MUSIS är , , , , och . SVENSK RYMDVERKSAMHET – EN STRATEGISK TILLGÅNG? Europeiska satellitcentret (SatCen)16 etablerades som en del av den gemensamma europeiska utrikes och säkerhetspolitiken 2002. Centret erbjuder satellittjänster till såväl EU:s institutioner som medlemsstater och tredje land.17 () studerar frågor om eventuella militära hot mot rymdinfrastrukturen inklusive rymdskrot. FOI har därvidlag inget eget myndighetsansvar utan agerar på uppdrag av andra myndigheter, främst Försvarsmakten och . Det är också viktigt att komma ihåg att de system som finns för satellitnavigering, GPS och GLONASS, är utvecklade för militära syften.18 Svenska myndigheter är sålunda beroende av utländska militära system för sin myndighetsutövning. För Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) är de globala tekniska övervakningssystemen, främst satelliter, strategiska instrument för lägesbeskrivningar före, under och efter en olycka eller kris. Med satellitdata går det att snabbt få en uppfattning om en katastrofs omfattning och räddningsinsatserna kan därmed planeras bättre. Satellitbilder användes exempelvis efter i för att bedöma vilka räddningsinsatser som behövdes.19 Satellitdata utgör en av de viktigaste observationskällorna när gör väderprognoser. levererar data till nationella vädertjänster, i främst . använder satellitdata för oceanografisk verksamhet såsom information om isförhållanden och vindar till havs och hydrologiska tillämpningar såsom information om vattenstånd i större sjöar. Andra myndigheter, exempelvis Havs- och vattenmyndigheten, och länsstyrelserna, kan i sina verksamheter använda den information som tar fram. Till exempel kan Länsstyrelserna använda prognoser för vattenflöden vid beslut om markanvändning. 16European etablerades 1992 men övergick 2002 till en del av EU:s gemensamma utrikes och säkerhetspolitik. 17Island, och . 18En utförligare beskrivning av satellitnavigeringssystemen finns i avsnitt 5.4.1. 19Rymdstyrelsens webbplats, . GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN () är en mellanstatlig organisation som tar fram väderprognoser: Centret utför också forskning. På klimatområdet finns flera användningsområden för satellitdata. tar fram modeller för beräkning av utsläpp av växthusgaser, som bland annat grundar sig på satellitdata om atmosfären. Klimatförändringar, såsom förändringar av djurlivet i havet och avsmältningen av glaciärisar, kan studeras med hjälp av satellitdata. Myndigheter som har till uppgift att följa klimatförändringarna, till exempel , och Havs- och vattenmyndigheten, är användare av dessa data, liksom forskare vid universitet och högskolor. använder satellitdata exempelvis inom sitt miljöövervakningsprogram, bland annat för att studera våtmarkers tillstånd. kan följa algblomning och utfärda varningar till allmänheten. har till uppgift att löpande bedriva miljöanalys och genomföra den årliga riksskogstaxeringen. För dessa uppgifter är satellitdata en viktig grund. använder satellitdata för kartering och för uppföljning av skogsavverkning och föryngringsåtgärder. använder satellitbilder för isklassificering och för att bättre kunna planera var det är bäst att lägga isrännor vid isbrytning. På så sätt sparas bränsle för fartygen. SCB använder satellitdata för att exempelvis beskriva grönytornas förändringar i tätorterna. Lantmäteriet använder satellitdata i sitt arbete med att bygga upp geografiska databaser. bedrev Lantmäteriets division Metria omfattande uppdragsverksamhet som till exempel bestod av att förädla kart- och satellitbilder för kunders räkning. överfördes Metria till ett av staten helägt bolag. Tjänster som riktar sig till allmänheten och som använder sig av samma typ av satellitbilder är exempelvis de bilder som kompletterar kartor i internetbaserade sökverktyg. Satellitnavigering är ett hjälpmedel som civilt främst används av myndigheter inom transport- och trafikområdet, såsom , , och Polisen. Lantmäteriet använder satellitnavigering för att mäta in eller sätta ut punkter eller detaljer på marken i ett referenssystem, som sedan kan användas vid till exempel anläggningsarbeten. SVENSK RYMDVERKSAMHET – EN STRATEGISK TILLGÅNG? noggrannheten i positionsbestämning finns tjänster utvecklade.21 Tjänster som allmänheten använder och som härrör från satellitnavigering finns numera i till exempel mobiltelefoner. Militärt används satellitnavigering i ett flertal olika funktioner för att bestämma positioner för styrkor. Tidgivning är också en viktig funktion som ges av satellitnavigeringstjänster, detta är viktigt för exempelvis finansiella system och elnät. Rymdforskning ger kunskap om rymden, rymdmiljön, miljöförändringar på jorden och nya möjligheter till innovation. Den forskning som utförs med hjälp av instrument i rymden omfattar områden som astrofysik, solsystemets utforskning, plasmafysik, astrobiologi och jordobservation. Rymdforskningsprojekt är ofta mycket långa och det kan ta 10–från planering och instrumentbyggnation till dess data kan tas ner och analyseras. Svensk rymdforskning har traditionellt varit framgångsrik på att utveckla vetenskapliga instrument till satelliter som samlar in data för forskningsändamål och svenska forskare på bland annat IRF har i olika samarbeten bidragit till instrument som undersökt flera planeter i solsystemet. Eftersom rymdforskning kräver avancerade instrument bidrar denna typ av instrumentbyggnation till högteknologisk utveckling. Forskning vid universitet och högskolor använder data från satelliter för forskning om jordens polarisar, atmosfär, hav och vegetation. Satellitdata kan täcka stora områden av jorden och ofta finns det långa tidsserier med data. kan satelliter vara det enda sättet att få de data som behövs, och ibland används satellitdata som ett komplement till data som samlats in på andra sätt. Därtill nyttjas tyngdlöshet inom forskningsområden som fysiologi, strålningsfysik och materialforskning. För denna typ av forskning används till exempel den internationella rymdstationen eller sondraketer. En av de viktigaste överföringsmetoderna för telekommunikation är satelliter. Satelliterna är betydelsefulla för överföring på långa avstånd. Förutom tvsändningar, internet och telefoni är fungerande telekommunikation avgörande för betaltjänster via bankomater och internet, larmsystem och flygledning. 21Exempel på detta är SWEPOS-nätet som är ett samarbete mellan Lantmäteriet och , samt användare . GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN Telekommunikationer är den del av användningen av rymdteknik för samhällsfunktioner där det finns en betalningsvilja hos privata aktörer och konsumenter. Satellitkommunikation är också viktigt i många militära sammanhang, exempelvis vid internationella insatser. I kapitel 2 presenteras och analyseras organiseringen av svensk statlig rymdverksamhet samt svensk medverkan i EU och om rymdfrågor. Kapitel 3 ägnas åt en redovisning av iakttagelser av utvecklingen av den inhemska rymdmarknaden tillsammans med en presentation av svenska rymdföretags verksamhet. I kapitel 4 presenteras de viktigaste iakttagelserna i den internationella jämförelsen som gjorts inom ramen för granskningen tillsammans med en analys av trender på den globala rymdmarknaden. En mer fullständig presentation av den internationella jämförelsen finns som elektronisk bilaga till denna rapport.22 Kapitel 5 innehåller resultat av granskning av fem exempel som beskriver olika aspekter och olika delar av Kapitel 6 innehåller slutsatser och rekommendationer med anledning av de iakttagelser som har gjort i granskningen. Som komplement till utvecklingen av den inhemska rymdmarknaden presenteras i bilaga rymdföretag med verksamhet i , verksamhetsinriktning, antal anställda samt omsättning. 22 Den elektroniska bilagan finns på . SVENSK RYMDVERKSAMHET – EN STRATEGISK TILLGÅNG? GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN I detta kapitel presenteras och analyseras organiseringen av svensk statlig rymdverksamhet och svensk medverkan i EU och för rymdfrågor. Vidare beskrivs och analyseras finansieringen av statlig rymdverksamhet och fördelningen av medel mellan , EU och nationell nivå. 2.1Rymdverksamheten – både forskning och företagande Rymdverksamhet kan mycket förenklat delas i tre områden: forskning om rymden i syfte att lära sig mer om universum, forskning om och för jorden och dess atmosfär från rymden (exempelvis medicinsk forskning och atmosfärforskning) samt rymdbaserade tjänster för säkerhet, välfärd och tillväxt som syftar till att förbättra samhällsfunktioner på jorden. Dessa verksamheter inom olika områden kan bidra till att nya företag startas inom andra branscher än rymdbranschen. förekommer en uppdelning i uppströms- och nedströmsverksamhet i rymdsammanhang. Med nedströmsverksamhet avses hur rymddata nyttiggörs på jorden medan uppströmsverksamhet handlar om tillträde till rymden och utforskningen av rymden. Uppströmsverksamhet och nedströmsverksamhet är beroende av varandra.23 Svensk rymdverksamhet har sedan starten haft en inriktning mot forskning. invigdes geofysiska observatorium, numera , . Den första svenska rymdraketen sköts upp från Nausta Planerna för en raketbas i började ta form . Svenska forskargrupper fortsatte att bygga olika instrument att användas i forskningsraketer. sändes den första raketen för forskning i tyngdlöshet upp från . De raketer, sonder och ballonger som sänds upp från används i första hand för forskning.24 har utvecklat ett antal egna forskningssatelliter. sändes den första svenska forskningssatelliten upp och denna satellit har följts av fler. Dessutom har svensk rymdverksamhet stått för rymdinfrastruktur, dels genom att erbjuda internationell forskning möjlighet till experiment i tyngdlöshet på , dels genom svenskbyggda forskningssatelliter. 23Centre for Strategy and : Evaluation of the Impact of European Space Policy on and the , Final Report Appendices A–I, 23, 2012, appendices E och F. 24Källa: Rymdforum. SVENSK RYMDVERKSAMHET – EN STRATEGISK TILLGÅNG? Inom den del av rymdverksamheten som handlar om utforskning av universum har svenska forskare byggt instrument som används i olika sonder och satelliter. Det första svenskbyggda satellitinstrumentet skickades upp 1968 och efter det har flera instrument för utforskning av andra planeter sänts upp. Instrumenten utvecklades av IRF och SSC. Svenskt näringslivs medverkan i rymdverksamhet har handlat om att bygga infrastruktur som kan ta ned data för användning på jorden. Exempelvis byggde nyttolast för telekommunikationsinstrument i rymden och 1973 byggde den första styrdatorn till Ariane-raketen. Parallellt med forskningsändamålen deltar svenska företag även i utvecklingen av telekommunikationssatelliter. Den första satelliten, Tele-X, sköts upp .