eunbil · H00N2B6024 · 2013-01-01 00:00:00 — Rådets möte (miljöministrarna) (ev.) Godkännande av A punkter A-punktslistan är ännu inte känd Förslag till ändring av och rådets direktiv /66/EG om batterier och ackumulatorer avseende utsläppande på marknaden av bärbara batterier och ackumulatorer innehållande kadmium Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet har för avsikt att miljörådet ska anta en allmän inriktning om kommissionens förslag till revidering av och rådets direktiv (2006/66/EG) om batterier och ackumulatorer avseende utsläppande på marknaden av bärbara batterier och ackumulatorer innehållande kadmium (batteridirektivet). Syftet med batteridirektivet är att göra batteri- och ackumulatoranvändningen mindre skadlig för miljön. I direktivet finns särskilda regler för utsläppande på marknaden av batterier och ackumulatorer och för insamling, behandling, återvinning, och bortskaffande av förbrukade batterier och ackumulatorer. I artikel 4.3 i direktivet undantas bärbara batterier och ackumulatorer som är avsedda att användas i sladdlösa elektriska handverktyg. Kommissionen har sett över detta undantag och lade fram ett förslag till ändring av direktivet som innebär att batterier som är avsedda att användas i sladdlösa elektriska handverktyg ska omfattas av bestämmelserna i direktivet . Under förhandlingarna i rådsarbetsgruppen har tre olika läger av medlemsstater utkristalliserats. En grupp medlemsstater som stödjer kommissionens förslag, det vill säga att undantaget hävs , en andra grupp som stödjer ordförandeskapets kompromissförslag som innebär att undantaget förlängs till samt en tredje grupp som önskar förlänga undantaget till . På rådsmötet har ordförandeskapet som målsättning att anta en allmän överenskommelse om liggande kompromissförslag. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att undantaget bör upphöra i linje med kommissionens förslag. Regeringen anser dock att kompromissförslaget att förlänga undantaget till ändå kan ses som relativt begränsat, även om redan under förhandlingen av det ursprungliga batteridirektivet , var av den åsikten att det finns substitut till kadmiuminnehållande batterier till sladdlösa elektriska handverktyg och att ett undantag därmed inte var nödvändigt. Flera medlemsstater anser att rådet inte bör anta en allmän inriktning i detta skede eftersom ännu inte har någon position i frågan. Regeringen delar uppfattningen att en allmän inriktning inte är nödvändig i detta skede i förhandlingarna. Regeringen anser dock att inte ska motsätta sig att en allmän inriktning kan antas utifrån ordförandeskapets kompromissförslag. För ytterligare information se bifogat rådsPM. Förslag till Europaparlaments och rådets förordning om återvinning av fartyg Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet har för avsikt att föra en riktlinjedebatt om förslaget till förordning om återvinning av fartyg Kommissionen har lagt fram ett förslag till förordning om fartygsåtervinning i syfte att förebygga och minska eller eliminera skadliga följder för människors hälsa till följd av återvinning, drift och underhåll av fartyg. Förordningen syftar till genomförande av den så kallade som antogs av den Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) . När konventionen träder i kraft får parterna (inklusive EU-medlemsstaterna) endast låta demontera stora handelsfartyg (fartyg med ett bruttonage på över 500 GT som seglar internationellt) i länder som är parter till konventionen. Detta kan omfatta länder i , vars anläggningar för fartygsdemontering då måste uppfylla internationella standarder, som är strängare än det nuvarande regelverket. förväntas dock inte träda ikraft förrän tidigast . På rådsmötet avser ordförandeskapet att föra en riktlinjebatt om förslaget mot bakgrund av följande tre frågor: 1.Vad är uppfattningen avseende effektiviteten och efterlevnaden för föreslagen förordning samt behov av förbättringar av ökad konkurrenskraft för EU:s fartygsflotta? Bör förordningen vara mer långtgående än ? Bör förordningen innehålla detaljerade krav om vilka överträdelser som ska sanktioneras samt att krav om tillgång till prövning i miljöfrågor? För ytterligare information se bifogat rådsPM. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen stödjer en förordning om fartygsåtervinning. Regeringen ser att det kan underlätta en framtida ratificering av konventionen för del. 1.Vad är uppfattningen avseende effektiviteten och efterlevnaden för föreslagen förordning samt behov av förbättringar av ökad konkurrenskraft för EU:s fartygsflotta?) Regeringen kan konstatera att avfallstransportförordningen inte fungerar såsom tänkt när det gäller fartyg som ska skrotas och att en förordning om återvinning av fartyg har andra och bättre möjligheter att säkerställa att fartyg kan tas om hand på ett miljömässigt korrekt Regeringen anser att det är önskvärt att förordningen kan träda ikraft så att anpassade regler för sjöfart och skrotning av fartyg finns på plats och att EU därmed undviker ett vakuum i de fall där inte avfallstransportförordningen regler kan tillämpas i praktiken. Bör förordningen vara mer långtgående än ? Regeringen stödjer att räckvidden av förordningen omfattar återvinning av fartyg samt fartygsåtervinningsanläggningar. Regeringen stödjer även att det upprättas en förteckning över vilka anläggningar utanför EU som uppfyller ställda krav för att förhindra att europeiska fartyg återvinns utanför på ett icke-miljömässigt korrekt sätt. Regeringen stödjer vidare att kraven i förordningen är strängare än , särskilt avseende på vilket sätt och var fartyg får återvinnas. Bör förordningen innehålla detaljerade krav om vilka överträdelser som ska sanktioneras samt att krav om tillgång till prövning i miljöfrågor? Regeringen har förståelse för kommissionens önskan om att det tydligt bör framgå vilka överträdelser som ska sanktioneras i förordningen men ser att en generell sanktionsbestämmelse är tillräcklig och mer i linje med hur bestämmelser inom miljöområdet vanligtvis utformas. Regeringen anser det mycket viktigt att Århuskonventionens krav om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor tillämpas. För ytterligare information se bifogat rådsPM. (ev.) Godkännande av A punkter A-punktslistan är ännu inte känd Förberedelser inför klimatkonferensen i (COP 18) till ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och 8:e sessionsmötet mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP 8) (, den 26 november- ) Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet har för avsikt att anta rådsslutsatser inför klimatkonferensen 18/CMP8 i . inom klimatkonventionen (UNFCCC) respektive det åttonde partsmötet inom Kyotoprotokollet äger rum i , , – . Inför detta möte planerar att anta rådsslutsatser . Utestående fråga inför rådsmötet är framförallt paragraf 16 om EU:s syn på hanteringen av överskottet på utsläppsrättsenheter, så kallade AAU:er från den första åtagandeperioden där flera medlemsstater står långt ifrån varandra. Möjligen kommer även den del i paragraf 14 som behandlar vem som ska företräda EU och ha rätten att lämna och underteckna överenskommelse att diskuteras. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att välkomnar förslaget till rådsslutsatser där EU åter bekräftar sin höga ambition i klimatarbetet. Regeringen har fått bra gehör för sina synpunkter vid förhandlingarna i rådsarbetsgruppen och har verkat för att rådsslutsatserna uttrycker EU:s fortsatta ledande position inför och vid förhandlingarna i . Regeringen har fått gehör för att EU ska framhålla det bekymmersamma i att Durbanbesluten inte innebar några fördjupade åtaganden från parterna och att de utlovade utsläppsminskningarna är för små för att hålla två-gradersmålet inom räckhåll. Trycket på att höja ambitionerna, såväl före som efter 2020, måste öka. Regeringen vill därmed se att EU befäster sin ledande roll i klimatarbetet. Regeringen anser att det är särskilt viktigt att lösa frågorna kring överskottet av AAU:er och tillgången till mekanismer för den andra åtagande perioden för Kyotoprotokollet. När det gäller vem som företräder EU, stödjer regeringen den nuvarande texten vilken innebär att kommissionen ska lämna skriftligt godkännande för EU:s åtaganden för utsläppsminskning om minus (QUELRO) och att varje medlemsstat individuellt ska lämna godkännande för sina respektive QUELRO. För ytterligare information se bifogat rådsPM. Rio+20: Resultat och uppföljning av Rio+20, om hållbar utveckling som ägde rum i , Avsikten med behandlingen av rådet Ordförandeskapets har för avsikt att anta rådsslutsatser om resultat och uppföljning av Rio+20, om hållbar utveckling. +20, om hållbar utveckling ägde rum i . Konferensen resulterade i förnyade åtaganden inom konferensens båda teman grön ekonomi inom ramen för hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning, respektive det institutionella ramverket för hållbar utveckling. planerar att anta slutsatser om resultat och uppföljning av konferensen. antog rådslutsatser om Rio+20 inför konferensen samt . diskuterade även +20 . Inför COREPER finnas två utestående frågor gällande paragraf 22 och 28. Paragraf 22 avser EU:s status inom Högnivåforumet och inom FN:s miljöprogram (). Paragraf 28 berör processen att ta fram hållbarhetsmål (sustainable development goals -SDG:s) och den utestående frågan om EU redan i detta skede ska inkludera prioriteringar kring vad SDG ska innehålla. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar att miljörådet antar rådslutsatser som avser resultat och uppföljning av +20. Regeringens ambition är att processen framöver ger uttryck för ett förnyat politiskt stöd för hållbar utveckling på global nivå. Regeringen har fått gehör för ett flertal synpunkter på rådslutsatserna. Det gäller bland annat betonandet av mänskliga rättigheter, demokrati och jämställdhet som förutsättningar för att uppnå hållbar utveckling Stärkt integrering av de tre dimensionerna av hållbar utveckling (ekonomisk, social och miljömässig) och en effektiv styrning har varit en viktig prioritering för regeringen, som avspeglas väl i rådsslutsaterna. Ett av det viktigaste resultatet från konferensen i är beslutet att definiera mål för hållbar utveckling (SDG:s) som kan utmynna i konkreta mål och åtgärder på global, regional och nationell nivå. Hållbarbetsmålen bör omfatta alla tre dimensioner av hållbar utveckling och vara universellt tillämpliga. Regeringen är angelägen om att arbetet att ta fram hållbarhetsmål sker samstämmigt med arbetet att ta fram förslag till FN:s globala utvecklingsagenda , då de nuvarande millenieutvecklingsmålen löper ut. spelar en viktig roll i det senare arbetet i kraft av biståndsminister medlemskap i generalsekreterarens högnivåpanel för post 2015-dagordningen. Rådslutsatserna är i linje med denna ambition. Ett annat viktigt och konkret beslut är antagandet av ett globalt ramverk av program för hållbar konsumtion och produktion. En ökad samverkan mellan regeringar och den privata sektorn och engagemang från civila samhället är också svenska prioriteringar som avspeglas i rådslutsatserna. Inom ramen för en inkluderande grön ekonomi har regeringen fått gehör för vikten av att ta hänsyn till ekosystemtjänster och prissättning av dessa. Regeringen vill också se ett stärkt institutionellt ramverk där mervärde och undvikande av dubbelarbete bör vara bärande principer. Mot den bakgrunden har regeringen agerat för att EU ska driva att det högnivåforumet för hållbar utveckling( HLPF) förankras institutionellt i FN:s ekonomiska och sociala råd (ECOSOC). Rådsslutsatserna tar fasta på Rio+20 beslutet att stärka och uppgradera FN:s miljöprogram , och ser i sammanhanget fram emot att vid sin 67:e session antar en resolution om genomförande av beslutet. Vidare har fått gehör för att EU, med utgångspunkt i slutdokumentet från Rio+20 (The future we want), ska fortsätta driva frågan om utfasning av miljömässigt skadliga subventioner som är oförenliga med hållbar utveckling. För ytterligare information se bifogat rådsPM. Nagoyaprotokollet om tillträde till genetiska resurser Kommissionen har för avsikt att presentera sitt förslag till förordning om tillträde till genetiska resurser och en rättvis fördelning av nyttan som uppkommer från deras användande inom Europeiska unionen. Rättslig grund förslaget är artikel 192.1 i fördraget om Europeiska Unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Förslaget omfattar reglering för hur användare av genetiska resurser som tillträtts efter det att Nagoyaprotokollet har trätt i kraft efterlever de villkor som ingåtts med tillhandahållande part. Förslaget anger bl.a. att medlemsstaterna ska inrätta kontrollfunktioner för detta. I förslaget ingår också åtaganden om en EU-standard för redovisning av samlingar med genetiska resurser inom EU där dessa resurser tillträtts efter att Nagoyaprotokollets trätt i kraft. Förslaget omfattar även en ABS-plattform om hur tillträdet till genetiska resurser regleras eller ej bland medlemsstaterna. Nagoyaprotokollet om tillträde till genetiska resurser och en rättvis fördelning av den nytta som uppkommer när sådana resurser används beslutades vid det tionde partsmötet för Konventionen om biologisk mångfald (CBD COP 10) , , . Protokollet som är bindande träder i kraft efter att den 50:e parten ratificerat detta. har drygt 90 länder undertecknat protokollet däribland , EU och flertalet medlemsstater. Endast sex länder har ratificerat Nagoyaprotokollet, varken någon av EU:s medlemsstater eller EU har gjort detta. Rådets rättstjänst har bedömt att medlemsstaterna kan ratificera protokollet först efter det att EU har gjort detta. Vikten av EU-lagsitftning för att uppfylla miljömål – luftkavlité - Information från den belgiska delegationen Farliga ämnen i textilier - Information från den svenska delegationen Den anser att behovet av en sammanhållen lagstiftning för farliga ämnen i textilier behöver ses över på EU-nivå. Stora mängder kemikalier används vid framställning av textil. Ämnen med miljö- och hälsofarliga egenskaper kan också finnas kvar i varor som tillverkas av textil. Människor som kommer i kontakt med textilier och varor som tillverkas av textil kan exponeras för farliga ämnen. Vissa grupper av befolkningen är särskilt utsatta, framförallt barn men även butikspersonal som hanterar stora mängder kläder. Användningen av farliga ämnen i textilier och varor som är tillverkade av textil regleras till viss del genom olika rättsakter på EU-nivå. Därtill finns det många olika frivilliga miljömärknings- och upphandlingskriterier. Många företag använder även egna listor över ämnen som får eller inte får förekomma i deras varor. Sammantaget leder detta till en fragmentering av kraven för farliga ämnen i textilier och varor som är tillverkade av textil vilket inte alltid gynnar skyddet av människors hälsa eller den yttre miljön. Dessutom leder till en stor administrativ börda för företagen. En sammanhållen lagstiftning för farliga ämnen i textilier bör därför övervägas på EU-nivå. Den kommer att lyfta frågan på miljörådet för att uppmärksamma övriga medlemsstater på frågan och även skicka ett brev till kommissionen med en uppmaning att vidta åtgärder inom detta område. d. EU:s system för handel med utsläppsrätter (ETS)/flyget - Information från kommissionen ingår flygningar till och från (samt inom) EU i systemet för handel med utsläppsrätter, EU ETS. Åtgärden beslutades av EU av misslyckade förhandlingar om ett internationellt avtal för att begränsa flygets klimatpåverkan i för luftfartsfrågor, . EU:s agerande har resulterat i kraftiga protester från länder utanför EU. röstade senaten i för en lag som om den i slutändan blir verklighet syftar till att hålla amerikanska flygbolag utanför EU ETS. utrikesminister och transportminister har tidigare i ett brev till sina kollegor inom EU uppmanat EU att stoppa eller åtminstone skjuta upp inkluderandet av luftfart i EU ETS. Kinesiska och indiska flygbolag har förbjudits av sina stater att medverka i EU ETS och kinesiska beställningar på Airbusplan har lagts på is. Kritiken har även tagit sig uttryck i att antog en icke-bindande deklaration där 26 länder utanför EU, bl.a. , , , , och , motsätter sig att flygoperatörer med säte utanför EU inkluderas i EU ETS. meddelade i en dom angående en begäran om förhandsavgörande gällande överklagandet av bl.a. amerikanska flygoperatörer att inkluderas i EU ETS. Av domen framgår att det inte föreligger något hinder i internationell rätt att inkludera flyget i EU ETS på det sätt som gjorts. Regeringen står fullt ut bakom EU:s lagstiftning som innebär att luftfart omfattas av EU ETS, inklusive flygningar till och från EU oberoende av i vilket land bolaget som genomför en flygning har sin hemvist. Timing of auctions of greenhouse gas allowances (Backloading) – state of play - Information från ordförandeskapet och kommissionen på begäran av den polska delegationen f. (poss) European system of low emission zones and mutual acceptance of stickers - Information från den tjeckiska delegationen