rfr · H00WRFR5 · 2013-03-21 00:00:00 — När det gäller forskning och studier har samverkan etablerats med flera universitet och högskolor, FBA, UI, MSB och Rymdstyrelsen.16 Inom teknikutvecklingsområdet har samverkansprogrammet, via FMV, etablerat gemensamma projekt med såväl nationella som internationella aktörer (se vidare s. 38–39). Att öka nyttan av FoT i insatsorganisationen och att bygga upp kompetens för värdering av hot och möjligheter är några av de viktigaste drivkrafterna i utvecklingsprocessen inom FoT-området. Följande områden ingår i försvarsmaktens forskning och teknikutveckling : ledning och Människa-System-Interaktion (MSI) flygteknik med elektronik och byggsätt Studieverksamheten genomförs för att ge underlag för ändringar i doktrin, taktik och handböcker och är nära sammankopplad med professionens djupare kunskaper och måste därför involvera militära experter och baseras på erfarenheter från operationer och taktik. Utifrån detta är det inte möjligt att köpa studieresultat från en extern part. har studieverksamheten reducerats kraftigt och genomförs numera främst vid Stridsskolorna. Konceptutveckling syftar till att nyttiggöra forsknings- och studieresultat så att lösningar snabbare kan tas fram för insatsförbandens behov. Inom Försvarsmakten utförs aktiviteter där lösningar tas fram och prövas för omedelbara behov och för behov på . inriktas studier och konceptutveckling genom en gemensam plan. 16FBA – , UI – , MSB – Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. 17Nytt område som är en sammanslagning av den forskning inom ledarskap, ledningsvetenskap och krigsvetenskap som bedrivs vid och beställs av Försvarsmakten. Organisations-, metod- och materialförsök Som ett led i utvecklingen av krigsförband fokuserar verksamheten på att pröva och utveckla föreslagen organisation, stridsteknik eller teknik innan nya stridsförband fastställs. Detta genomförs till största delen i förbandsverksamheten, med stöd av sådan kunskap som byggts upp genom FoT. Området utgör den verksamhet som bedrivs vid FOI, FHS och FMV för att stödja och delta i Försvarsmaktens FoU-process på olika nivåer. Vidare omfattar verksamheten Försvarsmaktens avtalsstyrda del i Nationella flygtekniska forskningsprogrammet (NFFP), det samlade operationsanalytiska stödet (OA) till Högkvarteret, medverkan i vissa av Europeiska försvarsbyråns FoU-program, tekniska prognoser, spelkortsförvaltning samt vidmakthållande och anpassning av Flygvapnets luftstridssimuleringscentrum (FLSC). NFFP bedrivs genom samverkan med , FMV och ett par industriparter. Försvarsmaktens medverkan i NFFP har reducerats något i och med den fas som inleddes , men finns inplanerat även för nästa fas som inleds 2013. Programmet bidrar till en både civil och militär nytta för statligt satsade FoU-medel. Försvarsmakten har tillsammans med och berörda industrier utvecklat en breddad bas för civilmilitär samverkan, i ett s.k. Triple Use-program. Satsningen sammanknyter flyg- och fordonstillämpningar av olika slag. FOI är en huvudsakligen uppdragsstyrd myndighet under Försvarsdepartementet, vars kompetens ska nyttiggöras i alla samhällssektorer. Verksamheten bidrar till det militära försvarets utveckling och samhällets säkerhet samt utgör ett kvalificerat stöd till . FOI har till uppgift att bedriva forskning, metod- och teknikutveckling samt utredningsarbete för totalförsvaret. FOI är största samlade forskningsorganisation när det gäller kompetens som rör försvar och samhällets säkerhet. Försvarsmakten är FOI:s främsta uppdragsgivare. Forskning som bedrivs vid FOI är specifikt försvars- och säkerhetsrelaterad och överlappar inte med verksamhet vid universitet och högskolor. Vidare är flera områden specifikt integritetskritiska och omgärdade med sekretess. har FOI ändrat strukturen i sin årsredovisning. redovisades ekonomiska resultat utifrån en indelning i forskningsområden, men har redovisningen gjorts indelat i marknadsområden. Detta innebär att det inte är möjligt att beskriva förändringar i ekonomisk omfattning i termer av den tidigare indelningen då uppföljning/redovisning inte längre görs i dessa termer. Försvaret: Omfattar uppdrag från Försvarsmakten, FMV, och . : Omfattar stöd och kunskapsbyggande inom CBRN18-området och studier i säkerhetspolitik och annan policyanalys. Formen för uppdragen domineras helt av anslag, men enskilda beställningar förekommer i enstaka fall. Den anslagsfinansierade verksamheten omfattar fyra delområden, där tre inriktas av Försvarsdepartementet och ett av . Intäkterna från var 204 miljoner kronor.19 Civila myndigheter: Omfattar uppdrag från myndigheter (bortsett från Försvarsmakten, FMV, , och ), andra icke vinstdrivande statliga aktörer samt kommuner och landsting. Uppdragen består till stor del av stöd och forskning inom samhällssäkerhet men också av försvarsrelaterade frågor och policynära analyser. Området karaktäriseras av en stor mängd uppdragsgivare, med beställningar som utifrån ett FOI- perspektiv ofta är små i volymen och av karaktären expertstöd. Finansieringen av de uppdrag som FOI får kan oftast, direkt eller indirekt, härledas till anslaget 2:4 Krisberedskap. Omfattningen var ca , och av uppdragen kom från MSB. Näringsliv: Omfattar projekt på uppdrag av kunder från svenskt näringsliv, inklusive försvarsindustrin, affärsverk och statliga bolag. En central aspekt av arbetet är tekniköverföring till näringslivet så att teknik och kunskap som tagits fram för Försvarsmakten kommer näringslivet till gagn genom nya produkter. FOI arbetar även med näringslivet för att utnyttja militär teknik i civila tillämpningar i s.k dubbla användningsområden (dual use). Marknadsområdet domineras av många små beställningar från ett stort antal kunder. Utländska kunder: till största delen uppdrag från utländska statliga organisationer, men även privata aktörer. FOI är en internationellt efterfrågad och etablerad forskningsaktör, och deras forskningsuppdrag kan fungera som dörröppnare för svenskt näringsliv för både civila och militära produkter. Forskningsfinansiärer: området bedrivs verksamhet med medel som FOI har erhållit i konkurrens genom utlysta program. Forskningen inriktas mot områden av strategisk relevans för säkerhet och försvar och utförs ofta i samverkan med näringsliv, universitet och högskolor. Projekt som är finansierade av svenska forskningsfinansiärer står för av områdets totala omsättning. 18CBRN står för kemiska (c), biologiska (b), radioaktiva (r) samt nukleära (n) ämnen. 19FOI:s årsredovisning 2011 s. 17. av internationella forskningsfinansiärer, varav EU står för . Total omsättning för marknadsområdet 2011 var . Kunskapsuppbyggande och kunskapstillämpande verksamhet FOI:s verksamhet kan delas in i kunskapsuppbyggande respektive kunskapstillämpande verksamhet, och båda delarna återfinns inom de flesta marknadsområdena. Den kunskapsuppbyggande verksamheten syftar till att bygga upp och förvalta relevant befintlig kunskap genom forskning och utveckling samt förmåga att tillämpa denna kunskap i ett långsiktigt perspektiv. Vidare utgör den kunskapsuppbyggande verksamheten en kunskapsbank för uppdragsgivarna, genom att forskningsbaserad kunskap inom försvar och säkerhet byggs upp som sedan kan användas för uppdragsgivarnas behov på både kort och lång sikt. Den ackumulerade kunskapen består av den kompetens och förmåga som successivt byggts upp genom forskning . Den forskningsbaserade kunskapsuppbyggnaden är en förutsättning för tillämpningen på uppdragsgivarnas specifika problem. Den största delen av FOI:s forskningsbaserade kunskapsuppbyggnad sker inom den s.k. externa kunskapsuppbyggande verksamheten som innefattar Försvarsmaktens samlingsbeställning FoT. För kunskapsuppbyggande verksamhet inom anslaget 1:6 anslagspost 4 rörande behov av CBRN-kompetens fastställer anslagets regleringsbrev att (motsvarande 2011) av tilldelade medel endast ska användas för att finansiera vidmakthållande av grundkompetens och infrastruktur hänförlig till CBRN-verksamheten vid FOI. Anslaget 1:9 anslagspost 2, Forskning inom CBRN-området, är företrädesvis avsett för långsiktig kunskapsuppbyggande verksamhet med syfte att säkerställa att grundkompetens och förmåga upprätthålls för att bl.a. kunna utföra oberoende bedömningar rörande CBRN-hot och för att tidigt kunna upptäcka förändringar av detta genom att följa den vetenskapliga och tekniska utvecklingen inom relevanta områden. Viss kunskapsuppbyggande verksamhet inom det säkerhetspolitiska området sker även inom anslaget 1.9 anslagspost 1, Forskning/analysstöd för regeringens behov. Den kunskapstillämpande verksamheten avser tillämpning och nyttiggörandet av den uppbyggda kunskapen, dvs. att FOI använder sin kompetens, i ett kortare perspektiv, för att hjälpa kunderna att lösa problem och frågeställningar. Nyttiggörandet av den kunskap som byggs upp inom Försvarsmaktens samlingsbeställning sker främst i beställningar utöver denna beställning från Försvarsmakten och FMV. Formerna för detta varierar från uppdrag till uppdrag. Exempelvis kan det ske genom att FOI deltar direkt i uppdragsgivarnas verksamhet genom att bistå med expert- och metodstöd, men också genom att tillhandahålla kurser, utbildningar samt skriftlig rapportering som svar på specifika frågeställningar. Av anslaget 1.6 anslagspost 4 ska, enligt regleringsbrevet, eller användas för kunskapstillämpande verksamhet. Den största beställningen inom FOI:s marknadsområde Försvar är Försvarsmaktens samlingsbeställning FoT. Försvarsmakten delar in verksamheten inom samlingsbeställningen i s.k. FoT-områden. CBRN och miljö (som enbart omfattat miljö och utgår helt) flygteknik med elektronik och byggsätt. I tabellen nedan presenteras, i löpande prisläge, utvecklingen av Försvarsmaktens samlingsbeställning FoT till FOI samt en prognos21 . Tabell 2 Omfattning av Försvarsmaktens samlingsbeställning FoT till FOI 2008–2013 i löpande prisläge Den årliga samlingsbeställningen till FOI kommer att ha minskat med eller . Delar av denna minskning kan hänföras till FoT-områdena CBRN och miljö samt 20FOI har inte verksamhet inom FoT-områdena den militära professionen samt försvarsrelaterad medicin. 21Prognosen omfattar beställd men inte nödvändigtvis fakturerad verksamhet inklusive tilläggsbeställningar inom FoT samlingsbeställning. är prognosen baserad på Försvarsmaktens FoT-plan , som utgör offertförfrågan till FOI. genomfördes en omdisponering av medel för CBRN-forskning från Försvarsmakten () och MSB (9,) till anslag som beviljas FOI, vilket återspeglas i tabellen ovan . FOI hade också tidigare verksamhet inom FoT-området försvarsrelaterad medicin men denna verksamhet inklusive personal har överförts till en annan huvudman (vapentraumatologi till KI 2008 och fysiologi till KTH ). Beställningen till FOI inom fysiologi var 2009 motsvarande på helårsbasis. Bortsett från CBRN-området, som finansieras via anslag, och verksamheten inom fysiologi, som bedrivs av en annan huvudman, har därmed återstående kunskapsuppbyggande verksamhet inom Försvarsmaktens samlingsbeställning till FOI minskat med ca i löpande prisläge sedan 2008.22 har anslaget 1:5 (som innefattar bl.a. FoT) som beviljas Försvarsmakten minskat med i löpande prisläge. FOI bedriver även viss kunskapsuppbyggande verksamhet på uppdrag av Försvarsmakten som finansieras via anslaget 1:5 utanför samlingsbeställningen FoT inom det s.k. koncernuppdraget. Omfattningen av denna kunskapsuppbyggande verksamhet har minskat med mer än hälften . För att minimera effekterna i verksamheten av ovan beskrivna neddragningar har specifika delområden skurits bort snarare än att nivån har minskats över hela områden. Detta har fått till följd att bredden i verksamheten har minskat ytterligare, men med bibehållen kvalitet i kvarstående verksamhet. Det är ännu för tidigt att mäta effekterna av minskningarna, men långsiktigheten i verksamheten påverkas med en möjlig sänkt kvalitet i kunskapstillämpningen framöver. Det kan konstateras att Försvarsmakten har uttalade behov av forskningsbaserad kunskap inom områden där den kunskapsuppbyggande grunden skurits bort . Konsekvenserna av detta riskerar att ytterligare förstärkas genom implementeringen av Försvarsmaktens materielförsörjningsstrategi . Denna förordar i första hand direktanskaffning av färdigutvecklad materiel, i andra hand utveckling tillsammans med andra och i tredje hand egenutveckling av materiel. Detta medför att kompetens som tidigare funnits inom svenskbaserad industri inte längre finns tillgänglig eftersom utvecklingsbeställningar saknas. Detta kan få till följd att det helt saknas kompetens inom områden som är viktiga för eftersom forskningen inom områdena skurits bort under antagandet att kompetensen förvaltas inom industrin. De strategiska satsningar FOI gör syftar till att hålla en tillräcklig volym för 22 Denna siffra är baserad på att överföringen avseende CBRN-verksamheten inom samlingsbeställningen motsvarade vilket medför att finansieringen av verksamheten förutom CBRN och fysiologi var – –15,= 2008 vilket nu har minskat till . fick FOI i uppdrag från regeringen att genomföra en 10-procentig kostnadseffektivisering för åren 2008–2013. Det är ännu för tidigt att säga vad effekterna på forskningen av dessa åtgärder är. En ökad administrativ börda på forskningspersonalen leder förutom denna ökning i antalet uppgifter till ökad splittring för forskarna vilket minskar den enskilde forskarens effektivitet. Vidare kan konstateras att organisationen blir sårbar när det saknas redundans, vilket ställer större krav på kompetens hos all personal. FOI bedriver forskning inom följande områden som omfattar såväl kunskapsuppbyggande som kunskapstillämpande verksamhet: FOI utvecklar lösningar som sträcker sig från datainsamling till innovativa presentationssystem. Forskningen ökar användarens förmåga att förstå och omsätta tillgänglig information i effektiva beslut. Området omfattar även modellering och simulering som är ett eget forskningsområde i sig såväl som ett verktyg för andra områden. Den stora bredden på kompetenser och väl utvecklade nationella och internationella nätverk ger en unik förmåga att lösa många problem inom expertområdena simulering och distribuerade system samt beslutsstöd, kunskapshantering och informationsfusion. Forskningen innefattar både teknik och metod och är en brygga mellan den rent tekniska forskningen om t.ex. sensor- och kommunikationssystem och mänskligt beslutsfattande. Inom människa-system-interaktion verkar FOI för att skapa och anpassa metoder, träningslösningar och tekniska lösningar som stöder och utvecklar människans förmåga att hantera komplexa situationer. Området är till sin natur tvärvetenskapligt och omfattar medarbetare med beteendevetenskaplig och teknisk bakgrund. Forskning om kemiska toxiska ämnen och biologiska smittsamma ämnen syftar till att utveckla metoder och teknik för analys och detektion samt att värdera skydds- och saneringsmetoder för inom området relevanta ämnen. Forskning om radioaktiva ämnen omfattar detektion, provtagning samt analys av och skydd mot radiologiska ämnen. FOI har unik kompetens för att analysera och modellera hela förloppet om ett kemiskt, biologiskt eller radi- oaktivt ämne läcker ut i luft, mark eller vatten. Tekniskt CBRN-skydd syftar till att utveckla metoder för karaktärisering av skyddseffektivitet, aerosolpenetration hos olika skyddsmaterial samt studier av nya saneringsmaterial och -metoder. Inom miljöområdet bedrivs forskning om försvarsspecifika miljö- och hälsofrågeställningar med syfte att ge Försvarsmakten stöd i att leva upp till sina miljöåtaganden samt att bygga upp kunskap och metoder för att öka skyddet mot farliga ämnen för svensk personal i insatsområden samt att minimera miljöpåverkan i området. Inom icke-spridningsområdet bedrivs teknisk forskning och analys relaterad till massförstörelsevapen och deras bärare samt rymdrelaterade frågor. Verksamheten levererar tekniskt stöd rörande nedrustning, icke-spridning och hotbedömningar rörande kärnvapen, biologiska och kemiska vapen samt deras bärare. FOI har den nationella tekniska expertkompetensen för kärnvapenfrågor. Arbetet är indelat i två huvudområden. Det ena området innefattar den säkerhetspolitiska aspekten, dvs. att kunna bedöma hot från kärnvapen. I detta ingår även arbetet med nedrustningsfrågor och frågor om icke-spridning. Det andra området innefattar tekniska verifikationsfrågor, främst hur man kan mäta om ett kärnvapen har sprängts men också hur andra avtal kring kärnvapen skulle kunna verifieras. Forskning inom rymdområdet syftar till systemkännedom i rymdrelaterade sammanhang och rymdfrågors inverkan på säkerhetspolitiska/politiska sammanhang samt för militär förmågeutveckling. Inom det flygtekniska området bedriver FOI forskning och tillämpad verksamhet inom främst grundläggande flygteknik såsom konceptstudier, aerodynamik, aeroelasticitet, struktur- och materialteknik, flygmekanik, radar- och IR-signaturanalys, styrning och navigering. Forskningsresultaten tillämpas ofta i multidisciplinär form tillsammans med industriella partner avseende exempelvis utveckling av signaturoptimerade flygplan, krigsreparationer eller haveriutredningar. Resultaten används också för simulatorstudier av taktiskt beteende då grundläggande flygprestanda förändras. Experimentell verksamhet bedrivs inom områdena strukturhållfasthet och smarta strukturer med tonvikt på livslängdsrelaterade frågor och certifiering. Mjukvaruutvecklingen inriktas dels mot arkitektur och modeller för realtidssimuleringar, dels mot utveckling av beräkningsverktyg som ska användas både för studier och djupa tekniska tillämpningar. I FLSC (Flygvapnets luftstridssimuleringscentrum) omsätts resultat från ett stort antal forskningsområden. Syftet med FLSC är att i realtid kunna simulera luftstrid med flera bemannade farkoster för studier, utvärdering och träning vilket är av stor vikt för utbildning och träning av JAS-piloter. Verksamheten sker med fokus på robust telekommunikation, informationssäkerhet i sammankopplade system, värdering av informationssäkerhet samt utveckling av försvar av informationssystem. Arbetet sker både teoretiskt 2012/13:5 4 FORSKNING – HUVUDAKTÖRER Verksamheten inom informationssäkerhet utgår från djupt tekniska egenskaper av vikt för informationssäkerhet, sociala aspekter samt säkerhetsprinciper på systemnivå. Kombinationen av dessa tre utgångspunkter skapar förutsättningar för resultat som baseras på såväl insikt om teknikens, användares och organisationers förmåga som systemförståelse och kundens behov. Inom robust telekommunikation ligger fokus på speciella militära krav på radiokommunikation, exempelvis avseende störtålighet där kraven är väsentligt annorlunda i jämförelse med civil radiokommunikationsutveckling. FOI arbetar med krisberedskap och säkerhet utifrån många olika perspektiv och med flera olika aktörer, allt från den kommunala nivån, via den regionala och nationella till den europeiska och internationella. Krishanteringssystemet är centralt och dess utveckling är något FOI stöder ingående. FOI har sak- och metodkompetens om den övergripande samhällsutvecklingen i fråga om säkerhet inom sakområden såsom infrastruktur, energi- och miljörelaterade hot, klimat och klimatanpassning, miljö- och hälsospecifika frågeställningar samt krishantering. Studier av samhällssäkerhet är av stor vikt, då beroenden och samband är grundläggande när man bl.a. ska föreslå strukturer för samverkan mellan organisationer, förstå ansvar och roller hos aktörerna i livsmedelskedjan, hitta åtgärder för att stödja länsstyrelsernas roll i systemet, utvärdera konsekvenserna av olika kriser, minska sårbarheten i energisystemen, förbättra ledningsförmågan osv. Dessa frågeställningar är exempel på olika typer av arbeten som FOI bedriver. Metod- och utredningsstöd genomförs i form av studier, analyser och direktstöd inom bl.a. militärstrategisk ledning och strategisk förändring, förmågeutveckling, värdering av förband och system, stöd till övningar samt resurseffektivitet. För att kunna ge ett kvalificerat beslutsstöd används ett stort antal kvantitativa och kvalitativa metoder. Några av dessa är studiemetodik, spel, morfologisk analys, scenariometodik, multikriteriemetoder, modellering och simulering samt livscykelkalkyler. FOI arbetar med ett brett spektrum av frågor relaterade till såväl regeringens styrning och uppföljning av försvarsområdet som Försvarsmaktens egen planering i olika tidsperspektiv. På medellång sikt, dvs. upp till , har FOI kompetens i frågor som militärstrategisk inriktning, utvecklingsplaner, försvarsplanering och operativa studier. FOI stöder bl.a. doktrin- och policyutveckling, Försvarsdepartementets strategiska styrning och uppföljning, Försvarsmaktens strategiska förändringsledning samt framtagandet av Försvarsmaktens utvecklingsplan. Operationsanalytisk verksamhet vid FOI utförs till stor del av medarbetare som är placerade på olika militära staber där de ger stöd till beslutsunderlag. Sensorer och signaturer omfattar övervakning, fjärrspaning och signaturanpassning. Sensorforskningen syftar till att värdera, demonstrera och utveckla ny eller ökad sensorförmåga till stöd för försvar och säkerhet. Forskningen handlar huvudsakligen om sensorsystem inom radar- och optikområdet med avancerad bild- och signalbehandling inklusive datafusion. Områdets tilllämpade forskning har en experimentell inriktning. Sensorsystemen ska fungera i störd miljö och klara att hitta dolda och maskerade objekt. Fysikaliska egenskaper hos objekt i scenen och atmosfärens inverkan är därför viktiga forskningsfrågor. Inom signaturområdet är verksamheten inriktad mot signaturmaterial och signaturmodellering. Förutom forskning och utveckling bedrivs också tillämpningsinriktad utbildning. Inom området för säkerhetspolitiska studier bedrivs forskning och studier om länder, regioner, internationella insatser och multilaterala organisationer. FOI har forskargrupper som fokuserar på , , euroatlantisk säkerhet, och . Förutom säkerhetspolitiska analyser bedrivs också strategiska studier av politisk, ekonomisk och militär utveckling samt olika policyrelevanta teman. FOI har unik kunskap inom området fredsfrämjande insatser, vilket är en del av utrikes- och säkerhetspolitik. Inom området bedrivs studier kring bl.a. internationella och multifunktionella insatser, civil-militär samverkan, internationella och regionala aktörers roller samt framväxande koncept för fredsfrämjande insatser. FOI genomför kontinuerligt uppföljning och utvärdering av insatser, exempelvis i och och på . omfattar värdering och simulering, optroniska system samt radio- och mikrovågssystem. Inom området telekrig bedrivs metod- och teknikutveckling, studier, utbildning samt teoretisk och experimentell forskning om stör- och skyddsmetoder inom det elektromagnetiska området. Verksamheten stöder huvudintressenterna Försvarsmakten och FMV i strävan att uppnå en telekrigförmåga som motsvarar behoven för våra insatsförband. En stor del av möjligheterna med system inom telekrigområdet ligger i kunskapen om hur systemen ska användas operativt. Inom undervattensforskning arbetar FOI med att utveckla spanings- och övervakningssystem som bl.a. kan användas för att möta hot samt för att förhindra brottslig verksamhet. har området breddats från strikt militära tillämpningar som ubåtsjakt, hamnövervakning och minskydd till att även inkludera en mängd civila tillämpningar, t.ex. oljeprospektering, inspektion av pipelines eller undersökningar av bullerpåverkan i undervattensmiljö. Genom att kombinera olika forskningsmetoder i form av modelle- 2012/13:5 4 FORSKNING – HUVUDAKTÖRER ring och simulering, signalbehandling och analys med experimentell forskning har FOI skapat en unik kompetens inom bl.a. områdena undervattensmiljö, akustik och elektromagnetik. På grund av läge vid finns inom landet lång erfarenhet av grunda vatten och de speciella förutsättningar som råder där. Vapen, skydd och säkerhet