rir · H1B517 · 2013-11-28 00:00:00 — av arbetsförmedlarna i enkät84 svarade att nystartsjobben tränger undan instegsjobb och att detta bidrar starkt eller delvis till att arbetsgivare inte anställer med instegsjobb i större utsträckning (fråga 3h, förmedlarenkäten). av samtliga arbetsförmedlare (färre inom etableringen och fler utanför) uppgav att de i sin yrkesroll sett ett stort antal fall där nyanlända som enligt förmedlarens bedömning bäst behövt ett instegsjobb istället fått ett nystartsjobb (fråga 7, förmedlarenkäten). Nedan följer ett antal ekonomiska och ickeekonomiska orsaker till att nystartsjobb ibland tränger undan instegsjobb. 4.2Skillnad mellan stödens subventionsgrader – på papperet och i verkligheten85 Subventionsgraden hos olika former av anställningsstöd för personer med funktionsnedsättningar ska kompensera arbetsgivaren för den anställdas nedsatta arbetsförmåga.86 En sådan princip torde även vara tillämplig när det gäller instegsjobb och nystartsjobb. En instegsjobbare kan behöva handledning under anställningens tre första månader och ska dessutom studera sfi parallellt med anställningen. Utifrån detta skulle man förvänta sig 82Omräknat till heltid. 83Källa: Datamaterialet, se bilaga A, Beskrivning av data och variabler. Avser samtliga nystarts- och instegsjobb för nyanlända som pågick . 84Frågan lydde: Enligt din erfarenhet, i vilken utsträckning förekommer att instegsjobb trängs ut av nystartsjobb och i vilken utsträckning bidrar det till att arbetsgivare inte anställer med instegsjobb i större utsträckning? 85För ett instegsjobb kan arbetsgivaren få ett handledningsbidrag på per dag under stödets . För enkelhetens skull har vi bortsett från detta eftersom det endast marginellt påverkar beräknade subventionsgrader och inte påverkar de kvalitativa resonemangen. Beräkningar och exempel i detta avsnitt avser huvudsakligen personer eftersom andra regler gäller för yngre personer. 86Se SOU 2012:31, s. 239. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION att instegsjobben skulle ha en väsentligt högre subventionsgrad eftersom den anställda i genomsnitt har sämre språkkunskaper och är mindre tillgänglig för arbetsgivaren. I det följande beskrivs i detalj hur stödens respektive subvention bestäms och hur takbeloppet och försäkringskravet för instegsjobben urholkar den faktiska subventionsnivån för instegsjobb. Detta ställs i relation till att subventionsnivån för nystartsjobb alltid är densamma, av arbetsgivarens totala lönekostnader och att nystartsjobben inte medför något krav på försäkring av den anställde. För den som inte är intresserad av att studera matematiskt hur instegsjobbens försäkringskrav och takbelopp leder till en minskad skillnad i subventionsnivåerna mellan det två stöden följer en icke-teknisk sammanfattning i slutet av avsnittet. Kontentan är att nystartsjobb i praktiken kan verka mer förmånligt än instegsjobb, trots att subventionsgraden för instegsjobb på papperet är högre. Baserat på vårt datamaterial visar vi avslutningsvis att skillnaden i subventionsgrad mellan instegsjobb och nystartsjobb verkligen påverkar arbetsgivarnas val mellan stöden även i praktiken. 4.2.1Stödens subventionsgrader på papperet Subventionsgraden beräknas som det belopp arbetsgivaren får tillbaka i förhållande till den kostnad hon har för anställningen. Ekvation 1 beskriver detta. För ett nystartsjobb får arbetsgivaren en återbetalning på två gånger anställningens arbetsgivaravgift, vilket (enligt ekvation 1) medför en subventionsgrad på av arbetsgivarens totala lönekostnad. För nystartsjobben finns det inget takbelopp för subventionen och det tillkommer inga ytterligare kostnader för arbetsgivaren att anställa med nystartsjobb. Subventionsgraden för nystartsjobb är således alltid , oavsett lönenivå. Det finns heller inget försäkringskrav för nystartsjobben. Det är högst troligt att många privata arbetsgivare med få anställda saknar dessa försäkringar.87 I det följande jämför vi därför instegsjobb med nystartsjobb utan försäkring. 87Enligt SOU 2012:92 saknar hälften av alla arbetsgivare med färre än 10 anställda kollektivavtal. På finns en möjlighet, men inte en skyldighet, att teckna FORA:s försäkringspaket som är likvärdigt med det som ingår i kollektivavtalen. För tjänstemän saknas denna möjlighet. Hur stor andel av arbetstagarna som saknar detta försäkringsskydd är inte känt, s. 100–103. ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? För instegsjobben är återbetalningen till arbetsgivaren av anställningens totala lönekostnad för månadslöner . För högre löner får arbetsgivaren det maximala beloppet, . På grund av detta takbelopp blir instegsjobbens subventionsgrad lägre än för högre lönenivåer. Månadslöner är mycket vanliga. 2011 var exempelvis minimilönen för en okvalificerad arbetare 18 216 kronor.88 I figur 4.1 visas subventionsgraderna för nystartsjobb, den heldragna linjen, och för instegsjobb, den streckade linjen, för olika månadslöner. Subventionsgrader för instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända. Månadslön (kronor) Instegsjobb – exkl. försäkringskostnader Källa: Arbetsförmedlingen och egna beräkningar. Av figur 4.1 framgår att för den genomsnittliga månadslönen för instegsjobben, 18 600 kronor89, blir subventionsgraden (svart pil i figuren). För en månadslön på runt är subventionsgraden för ett instegsjobb densamma som för ett nystartsjobb, (markerat med ett kryss i figur 4.1), och för högre löner blir den till och med lägre än för ett nystartsjobb. Sammantaget innebär systemet att för ett stort spann av löner är skillnaden i stödens subventionsgrader betydligt mindre än förväntat. Kompensationen för sämre språkkunskaper och sfi-studier blir inte så stor för instegsjobben jämfört med ett nystartsjobb. Detta utgör en grogrund för att nystartsjobben ska tränga undan en viss andel instegsjobb. 88Konjunkturinstitutet (2012), s. 18. Minimilönen 2011 för en okvalificerad arbetare som är är . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 4.2.2Obligatoriska försäkringskostnader minskar den faktiska subventionsgraden ytterligare för instegsjobb För instegsjobben, men inte för nystartsjobben, tillkommer en obligatorisk kostnad för förmåner och försäkringar likvärdiga med kollektivavtal. Den anställdas försäkringsskydd omfattar arbetsskadeförsäkring, grupplivförsäkring, tjänstepensionsförsäkring, tilläggssjukförsäkring och omställningsförsäkring. Arbetsgivarens kostnad för försäkringarna brukar uppgå till av bruttolönen. Detta blir alltså en obligatorisk kostnad för instegsjobbet för arbetsgivaren och när den räknas med blir instegsjobbets faktiska subventionsgrad lägre, se ekvation 2. En obligatorisk kostnad minskar täljaren i ekvation 2 och subventionsgraden blir lägre för en given månadslön. Faktisk subventionsgrad = Bidraget från staten – Obligatorisk försäkringskostnad Figur 4.2 visar den faktiska subventionsgraden för instegsjobb (inklusive kostnaden av att försäkra en instegsjobbare) vid olika lönenivåer (kraftigare brun streckad linje). Nystartsjobbens subventionsgrad förblir (brun heldragen linje). Av figuren framgår att den faktiska subventionsgraden för instegsjobbens genomsnittliga månadslön, , endast är (övre svart pil i figuren). Den månadslön där de båda stöden ger samma subventionsnivå, , ligger nu lägre, runt , när vi räknar med att arbetsgivaren måste försäkra instegsjobbaren, men inte nystartsjobbaren. ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? Faktisk subventionsgrad för instegsjobb med olika antal anställda samt för nystartsjobb. Procent (%) Månadslön (kronor) Instegsjobb – exkl. försäkringskostnader Instegsjobb – försäkringskostnader en anställd Instegsjobb – försäkringskostnader fem anställda Källa: Arbetsförmedlingen och egna beräkningar. 4.2.3Försäkra alla eller ingen För arbetsgivare som överväger att anställa med instegsjobb men i utgångsläget saknar kollektivavtal eller motsvarande försäkringar, blir det dessutom en fråga om att försäkra alla anställda och inte bara instegsjobbaren. Av ekvation 2 framgår att den faktiska subventionsgraden för ett instegsjobb minskar ju fler anställda arbetsgivaren har (täljaren minskar när försäkringskostnaden ökar). I figur 4.2 visas den faktiska subventionsgraden för en arbetsgivare med fem anställda (inklusive instegsjobbaren) som den rosa heldragna linjen. att den faktiska subventionsgraden för ett instegsjobb i detta fall är samma som för ett nystartsjobb redan för en månadslön på . Försäkringskravet leder alltså till att instegsjobbens subvention i praktiken inte blir mycket större än nystartsjobbens. Risken för undanträngning förstärks till följd av detta ytterligare. 4.2.4 Summerande icke-teknisk version Instegsjobbens subvention har ett takbelopp som leder till att mycket få instegsjobb med avtalsenliga löner i verkligheten når upp till en Skillnaden i ekonomisk ersättning mellan nystartsjobb och instegsjobb är i verkligheten betydligt mindre än vad man GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION skulle kunna tro genom att läsa information om stöden. Sammantaget leder detta till att nystartsjobb i praktiken är betydligt mer förmånliga än instegsjobb, trots att subventionsgraden för instegsjobb på papperet är högre. Detta gäller särskilt för arbetsgivare som av olika skäl i utgångsläget saknar försäkringar och förmåner motsvarande kollektivavtal; för dem blir nystartsjobb det enda möjliga alternativet. I nystartsenkäten fanns frågor om varför det blivit just ett nystartsjobb till de arbetsgivare som sade sig även känna till stödformen instegsjobb. uppgav att de valt nystartsjobb för att det ställer lägre krav på försäkringar (fråga 8c, nystartsenkäten). 4.2.5Skillnader i subventionsgrad mellan stöden påverkar många arbetsgivare Hur mycket betyder då skillnader i stödens subventionsgrad för arbetsgivarens val av stödform i praktiken? Detta kan vara en svår fråga att besvara, men har identifierat en regeländring, en sänkt arbetsgivaravgift för personer , som haft olika effekt på instegsjobbens och nystartsjobbens respektive subventionsgrad. Via datamaterial har vi kunnat studera hur regeländringen har styrt arbetsgivare val mellan instegsjobb och nystartsjobb för 25- respektive 26-åringar. För att motverka ungdomsarbetslöshet utvidgades nedsättningen av arbetsgivaravgiften för ungdomar 2009 så att den totalt blev av bruttolönen. Nedsättningen utvidgades till att gälla alla personer som vid årets ingång var högst . Som vi tidigare sett bestäms nystartsjobbens subvention av just arbetsgivaravgiften. En sänkt arbetsgivaravgift för unga innebar alltså en sänkt subvention för unga nystartsjobbare. Regeländringen innebar därmed att det (för en och samma lönenivå) blev relativt dyrare för arbetsgivaren att anställa en nystartsjobbare under än att anställa en äldre person.90 Till skillnad från nystartsjobb bestäms subventionsnivån för instegsjobb inte utifrån arbetsgivaravgiften utan utifrån anställningens lönekostnad (bruttolön plus arbetsgivaravgift). När arbetsgivaravgiften minskade, minskade arbetsgivarens lönekostnad för en ung person. För de flesta (högre) lönenivåer låg subventionen däremot kvar på takbeloppet.91 Det blev alltså billigare 90Regeringen ändrade förordningen om nystartsjobb så att arbetsgivare till unga som varit arbetssökande får samma subvention som äldre. För unga kortare arbetslöshetsperioder kvarstår dock skillnaden, se 12 § andra stycket förordningen (2006:1481) om stöd för nystartsjobb. 91För lägre lönenivåer minskade subventionen i och med nedsättningen av arbetsgivaravgiften. Procentuellt sett minskade subventionen i samma utsträckning som arbetsgivarens lönekostnad. I absoluta tal minskade dock subventionen i lägre utsträckning. Sammantaget blev effekten att det blev billigare att att anställa en yngre person. ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? (i absoluta termer) för arbetsgivaren att anställa ungdomar med instegsjobb än att anställa någon med instegsjobb. Om stöden skulle ha samma subventionsgrad för 25-åringar som för 26-åringar, skulle vi förvänta oss att mixen mellan instegsjobb och nystartsjobb skulle vara ungefär lika för 25-åringar som för 26-åringar. av de 25-åriga stödjobbarna var nystartsjobbare skulle vi förvänta oss att även av de 26-åriga stödjobbarna skulle vara nystartsjobbare. Men eftersom det på grund av den differentierade arbetsgivaravgiften är dyrare att anställa en 25-årig nystartsjobbare än en 26-årig nystartsjobbare är det rimligt att förvänta sig att nystartsjobben ska vara relativt färre och instegsjobben relativt fler bland 25-åringarna jämfört med 26-åringarna. Att arbetsgivarna har påverkats av dessa skillnader i subventionsnivåer bekräftas också i datamaterial. Bland 25-åriga stödjobbare var anställda med instegsjobb. För 26-åringarna var motsvarande andel endast 37 procent.92 Skillnaden i ålderssammansättning visar tydligt att skillnader i subventionsgrad mellan stöden har en relativt stor betydelse för vilket stöd som väljs i enskilda fall. 4.3Andra förklaringar till att nystartsjobb tränger undan instegsjobb Arbetsförmedlingen har bedrivit aktiva informationskampanjer om nystartsjobben som förmodligen ökat arbetsgivares medvetenhet om stödet. En stor andel arbetsförmedlare () anförde också att många arbetsgivare inte känner till att instegsjobb finns och att detta bidrar delvis eller starkt till att arbetsgivare inte anställer med instegsjobb i större utsträckning (fråga 3, förmedlarenkäten). Av enkäter till arbetsgivare framgick att mer än var tredje arbetsgivare som anställt en nyanländ med nystartsjobb inte visste om att anställningsstödet instegsjobb finns (fråga 6, nystartsenkäten). Som jämförelse kan nämnas att av de arbetsgivare som anställt en instegsjobbare kände till nystartsjobb för nyanlända (fråga 6, instegsenkäten). Det verkar inte alltför vågat att påstå att nystartsjobben är betydligt mer kända hos arbetsgivarna än instegsjobben, vilket kan leda till att nystartjobben tränger undan instegsjobb. Även i intervjuer har fått bekräftat att många aktörer, trots den lägre subventionen, ser ett antal fördelar med nystartsjobben jämfört med instegsjobben. Ett återkommande argument är att både arbetsförmedlare och 92 Uppgifterna gäller instegsjobb och nystartsjobb som pågick . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION arbetsgivare anser att instegsjobben innebär mer krångel och administration.93 Största skillnaden mellan stöden i detta avseende är att arbetsgivaren inför en anställning med ett instegsjobb ska lämna in ett dokument som beskriver vilka arbetsuppgifter som omfattas, en plan för handledning samt hur den anställda ska kombinera sfi med arbetet. Av de nystartsarbetsgivare som kände till instegsjobb var det som svarade att de valt nystartsjobb för att det var mindre krångligt att ansöka om (fråga 8b, nystartsenkäten). I enkäter till arbetsgivarna uppgav av instegsarbetsgivarna och av nystartsarbetsgivarna att stödet skulle bli bättre för dem om administrationen i samband med stödet var mindre betungande (fråga 12d, instegsenkäten, fråga 12d, nystartsenkäten). Skillnaden mellan andelarna är inte statistiskt signifikant. har inom ramen för denna granskning inte haft möjlighet att undersöka vad instegsjobbarna och nystartsjobbarna själva har för erfarenheter, men det har framkommit att vissa kommuner94 liksom många arbetsförmedlare (fråga 5f, förmedlarenkäten) anser att den anställde borde få rätt till statlig arbetslöshetsersättning, a-kassa, efter ett avslutat instegsjobb, vilket inte medges med dagens regelverk. Även detta skulle kunna bidra till att både förmedlare, kommunala arbetsgivare och de nyanlända själva föredrar ett nystartsjobb framför instegsjobb. Slutligen anförde både arbetsgivare och arbetsförmedlare att kravet på att den anställda med instegsjobb ska delta i sfi hämmar många arbetsgivare då flertalet helst anställer på heltid. av etableringsförmedlarna och av övriga förmedlare95, uppgav att sfi-kravet bidrar delvis eller bidrar starkt till att instegsjobb inte används mer (fråga 3d, förmedlarenkäten). När det gäller arbetsgivarna hade av de nystartsarbetsgivare som hade övervägt instegsjobb valt nystartsjobb för att man ville slippa sfi-kravet (fråga 8d, nystartsenkäten). Sfi-kravet knyter an till den övergripande frågan om språkets betydelse för invandrares integration och behandlas mer utförligt i avsnitt 5.2. En utredning visar också att nystartsjobben tränger undan lönestöd som till sin konstruktion i stor utsträckning liknar instegsjobb. De gäller lönestöden till individer med nedsatt arbetsförmåga. Utredningens intervjuer med arbetsförmedlare visar att nystartsjobb ibland väljs före en anställning med lönebidrag, trots att nystartsjobbet inte alltid är det bästa för den enskilda.96 93Intervju, Arbetsförmedlingen, . 94Intervju, SKL, och intervju, kommun 1, . 95Skillnaden är statistiskt signifikant. 96SOU 2012:31, s. 246. ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? Den enda skillnad mellan stöden som egentligen talar till nystartsjobbens nackdel för arbetsgivaren, förutom den något lägre subventionsgraden, är att nystartsjobben är riktiga jobb i så måtto att de omfattas av lagen om anställningsskydd (1982:80), LAS, vilket innebär att en nystartsjobbare har förtur till framtida anställningar. Om arbetsgivaren inte är riktigt nöjd med den anställda skulle detta kunna innebära problem vid nyrekrytering. I enkät till nystartsarbetsgivare uppgav att de var missnöjda eller ganska missnöjda med att nystartsjobbet omfattas av LAS (fråga 5f, nystartsenkäten). menade att det skulle vara en förbättring för arbetsgivarna om nystartsjobben blev undantagna från LAS (fråga 12a, nystartsenkäten). har i detta kapitel samlat olika slags evidens för att nystartsjobben tränger undan instegsjobb för nyanlända. Dessa är resultat från enkäter till arbetsförmedlare och arbetsgivare, från beräkningar av stödens faktiska subventionsgrader samt från resonemang om olika fördelar med nystartsjobben. Den exakta storleken på undanträngningen kan dock inte beräknas, men kan konstatera att nystartsjobben är så fördelaktiga jämfört med instegsjobben att undanträngning förekommer i en väsentlig utsträckning. Skillnaden i subventionsgrad är liten, dels på grund av maxbeloppet för instegsjobben och dels på grund av försäkringskravet med instegsjobb. Vidare finns inga ytterliga krav förknippade med nystartsjobben, vare sig när det gäller handledning eller att anpassa arbetstiden efter den anställdas studier. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 5Risker med instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända I kapitel 3 analyserade vi arbetsmarknadsutfallet för instegsjobbare och nystartsjobbare på en aggregerad nivå. Aggregerade resultat utgörs således både av stödjobb som leder vidare till jobb och stödjobb som inte leder vidare till jobb. Väljer vi ett mer disaggregerat perspektiv visar det sig att olika typer av instegs- och nystartsjobb har bättre förutsättningar att leda vidare till ett osubventionerat arbete än andra. I det här kapitlet diskuterar vi därför riskerna med överrepresentation och överutnyttjande av stöden inom vissa yrken liksom risker för ineffektiv svenskinlärning för vissa nystarts- och instegsjobb. Avslutningsvis återkopplar vi till resultat från kapitel 3 och beskriver möjliga förklaringar till varför de personer som haft både instegs- och nystartsjobb klarar sig bättre på arbetsmarknaden än de som bara har haft nystartsjobb. 5.1Risker med överrepresentation och överutnyttjande av stöden i vissa yrken De flesta instegs- och nystartsjobb återfinns som framgått av kapitel 2 inom mindre företag i den privata sektorn. Stöden är tydligt överrepresenterade inom hotell- och restaurangbranschen; 2011 var runt en tredjedel av alla instegs- och nystartsjobb inom denna bransch jämfört med att branschen sysselsatte av den totala arbetskraften.97 Denna överrepresentation återspeglas i yrken med låga formella krav såsom köksbiträden samt hotell- och kontorsstädare.98 Att stöden är så vanliga i dessa branscher kan delvis bero på att det handlar om tjänster som inte kräver formell utbildning utöver grundskola och att de ekonomiska marginalerna i delar av branscherna är små, varvid lönesubventioner i många fall kan vara mer intressanta för dessa arbetsgivare.99 I tidigare granskning av anställningsstöd konstaterades att personer med anställningsstöd i lägre grad fick en ordinarie anställning efter avslutat stöd i de branscher där anställningsstöden var överrepresenterade 97Se Statskontoret (2011), s. 117. 98Källa: Datamaterialet, se bilaga A, Beskrivning av data och variabler. 99Intervju, Arbetsförmedlingen, . ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? i förhållande till det totala antalet sysselsatta i respektive bransch.100 Att en överrepresentation av anställningsstöd i enskilda branscher inte leder till osubventionerade jobb kan ha flera orsaker. Ett skäl kan vara att den stora andelen arbeten med subvention leder till en alltför hård konkurrens om de okvalificerade jobben inom branschen och svårigheter för stödjobbarna att senare få en osubventionerad anställning. En annan orsak kan vara att oseriösa arbetsgivare inom vissa branscher sätter i system att ta in arbetslösa från olika arbetsmarknadspolitiska program istället för att anställa ordinarie arbetskraft. Exempel på sådant överutnyttjande av arbetsmarknadspolitiska insatser har uppmärksammats och tagits upp i en interpellationsdebatt i . Det senare gällde ett fall där en kafékedja systematiskt anställt (och senare friställt) en större del av personalstyrkan med olika subventionerade anställningar.101 tillsatte regeringen en utredning för att kartlägga förekomsten av oegentligheter, överutnyttjande och andra felaktigheter inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Utredningen ska vid behov föreslå åtgärder som kan förhindra dessa problem.102 Slutligen finns det en annan typ av risk när det gäller den höga koncentrationen av instegsjobb i vissa branscher. Enligt är det relativt vanligt att instegsjobbare använder det svenska språket i en liten utsträckning på arbetsplatsen. Det kan till exempel röra sig om jobb som diskare på restauranger eller städjobb där instegsjobbaren inte använder svenska i arbetet.103 Det finns således en påtaglig risk för att många instegsjobb varken ger ökade språkfärdigheter eller möjlighet till ordinarie anställning. 5.2Risker för ineffektiv svenskinlärning Goda svenskkunskaper är viktiga både för utrikes föddas arbetsmarknadsetablering och för deras integration i samhället. Generellt sett blir det allt svårare att få ett arbete i utan slutförd gymnasieutbildning. Tillräckliga svenskkunskaper är, åtminstone i praktiken, nödvändiga för att studera på komvux på grund- eller gymnasienivå, även om det inte finns några formella krav för att studera inom vuxenutbildningen. Bland nyanlända med låg utbildning från hemlandet kan vuxenutbildning bli aktuell och för detta kräver kommunerna ofta godkända betyg från sfi på nivå När det gäller utrikes föddas arbetsmarknadsutfall i relation till språkstudier 100Se RiR (2006), s. 32. 101Se interpellation 2012/13:371 och blogg (2013). Uppdraget ska redovisas . 103Intervju, Arbetsförmedlingen, . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION vet vi från svensk forskning104 också att personer som påbörjat och avslutat sfi inledningsvis hade lägre sysselsättning och inkomst än personer som inte påbörjat sfi, men att de hade jämförbara inkomster och högre sysselsättning. Skillnaden i sysselsättningsgrad mellan sfi-deltagare och icke-deltagare var större bland kvinnor och bland lågutbildade; det är två delgrupper som historiskt sett har haft lägre sysselsättning, särskilt bland utrikes födda. Den grundläggande idén med instegsjobben är att de ska pågå parallellt med den nyanländas svenskstudier.