rir · H1B510 · 2013-06-19 00:00:00 — Enligt bör uppgiften att utföra en verksamhet som princip skiljas från utvärdering av resultat.256 Främjandeplanerna utgör ett verktyg för självutvärdering av den verksamhet som bedrivs på utlandsmarknaderna. Det görs inga externa utvärderingar av utlandsmyndigheternas verksamhet. Det framkommer inte i underlag gällande målstyrning vid utlandsverksamheten om och hur ska medverka i utvärderingen av gemensamt genomförda aktiviteter. har uppmärksammat att ett återkommande problem är att utlandsmyndigheterna likställer aktiviteter med mål i sina främjandeplaner.257 Utlandsmyndigheternas återrapportering genom främjandeplanerna skiljer sig åt beroende på utlandsmarknad. Eftersom utlandsmyndigheterna rapporterar sin verksamhet separat saknas en mer samlad bild över utlandsmyndigheternas bidrag till exportfrämjande verksamhet. 254Svar från på faktagranskning . 255Svar från på faktagranskning . 256SOU 2008:118, Styra och ställa– förslag till en effektivare statsförvaltning. 257PM: Målstyrning i främjandeplaner. 6.6 Regeringens rapportering i budgetpropositionerna En genomgång av budgetpropositionerna 2006–2013 visar att flera skrivningar om utfall av den exportfrämjande verksamheten återkommer . Regeringen har beskrivit en trendmässigt positiv utveckling av verksamheten. Regeringen har exempelvis återkommande angett att aktörernas utbud har ökat. Räckvidden för exportfrämjandet utomlands har ökat som tillgängligheten till exportrådgivning i och kompetensutvecklingen för små och medelstora företag har utökats, vilket har inneburit bättre möjligheter för dessa företag att få stöd i sitt agerande på internationella marknader.258 Resultatredovisningen av utlandsmyndigheternas verksamhet är knapphändig i budgetpropositionerna. och framåt nämns att utlandsmyndigheterna bidragit till främjandet av svenska företags affärsmöjligheter genom särskilda aktiviteter, vilket skett genom samverkan med Exportrådet.259 Det framgår inte vilka resultat verksamheten nått. Som redovisats i tidigare avsnitt är det svårt att koppla insatser till effekter då rådet saknar tydliga och uppföljningsbara mål.260 I budgetpropositionen bedömer regeringen ändå att har väl uppfyllt de målsättningar som och regeringen fastställt för dess verksamhet genom det statliga uppdraget till Exportrådet.261 nämns kort i budgetpropositionerna men regeringen har inte gjort någon bedömning eller värdering om nätverkets utveckling eller resultat.262 Regeringen anser att och har förbättrat möjligheterna att kunna erbjuda små och medelstora företag kompletterande tjänster inom internationalisering.263 Aktörerna uppges ha arbetat fram ett samarbetskoncept för internationalisering av små och medelstora företag. Detta samarbetskoncept innebär att de delar lokaler på flertalet platser.264 Regeringen menar att näringslivets konkurrenskraft måste öka och detta sker bäst genom att anta ett internationellt perspektiv.265 och insatser som syftar till att främja företags förmåga till export nämns inte specifikt i 2006/07:1 till 2012/13:1 Utgiftsområde 24, analys och slutsatser – Exportfrämjande. 2005/06:1 till 2012/13:1, Utgiftsområde 24, analys och slutsatser. 2010/11:1 Utgiftsområde24, s. 33. 2010/11:1 Utgiftsområde 24. s. 98. 262Näringsdepartementets svar på uppföljande frågor N2013/1055/ENT. 2008/09:1 Utgiftsområde. 24. s. 77. 2009/10:1 Utgiftsområde 19. s. 45–53 samt Prop. 2012/13:1 Utgiftsområde 19. s. 56-57. PÅ VÄG UT I VÄRLDEN – STATENS FRÄMJANDEINSATSER FÖR EXPORT och verksamhet ingår istället i en vidare kontext om hur aktörerna bör agera inom företags- och näringslivsutveckling.266 Sammantaget blir bilden att budgetpropositionerna kortfattat presenterar ett ökat utbud av exportfrämjande tjänster och en ökad samverkan men mer sällan aktörernas förmåga att nå fram med de tjänster som företagen efterfrågar. Exportfrämjande och internationaliseringsarbetet analyseras inte heller i ett sammanhang, vilket leder till att inte får en heltäckande bild av alla de insatser som sammantaget syftar till att främja företags export eller av verksamhetens utveckling. redovisningar till regeringen är övervägande positiva medan det i utvärderingar framkommer mer negativa resultat. Vilka resultat som verksamheten bör generera är inte tydligt, vilket försvårar en bedömning av verksamhetens måluppfyllelse och effektivitet. De mått som har fastställt för verksamheten baseras till stor del på rådets kommersiella verksamhet och ger inte möjlighet att följa rådets statliga uppdrag. Varken eller har specifika mål för sin verksamhet att främja företags förmåga till export. Aktörernas resultat skattas utifrån enskilda insatser vilket kan försvåra analyser av de samlade effekterna av arbetet med internationaliseringsfrågor. Regeringens återrapportering i budgetpropositionerna till ger inte en heltäckande bild av hur verksamheten utvecklats. 2010/11:1 Utgiftsområde 24. s. 98. Export är av stor betydelse för svensk ekonomi. Små och medelstora företag är enligt riksdag och regering en viktig målgrupp för statliga insatser som syftar till att öka svensk export. Därför har riksdag och regering uttalat att exportfrämjande insatser till små och medelstora företag är motiverade. Regeringens utgångspunkt är att exportfrämjande insatser ska vara samhällsekonomiskt motiverade och utgå från företagens behov. Mot denna bakgrund har granskat om statens verksamhet för att främja företags förmåga till export är effektiv och organiserad utifrån företagens behov. Granskningen visar att det saknas tillräcklig kunskap om företagens behov av insatser för att främja export. Det innebär att de insatser som erbjuds enbart delvis motsvaras av en efterfrågan hos företagen. De aktörer som erbjuder insatser med syfte att främja företags exportförmåga är inte heller tillräckligt samordnade och insatser som erbjuds är inte synliga för företagen. Det saknas också kunskap om insatsernas effekter. För att statens insatser ska vara motiverade bör de vara effektiva i den meningen att de är rätt utformade utifrån företagens behov, når fram till och används av företagen. Det förutsätter att aktörerna styrs utifrån tillräcklig kunskap om företagens behov och att verksamhetens inriktning och effekter följs upp. En bättre samordning av de statliga insatserna är enligt bedömning nödvändig för att insatserna ska kunna främja företags förmåga till export på ett mer effektivt sätt. Det behövs även bättre kunskap om hur insatserna bidrar till att främja företagens förmåga till export samt vilka effekter verksamheten samlat ger. slutsatser och rekommendationer utifrån granskningen presenteras närmare nedan. 7.1Insatserna behöver tydligare anpassas utifrån företagens efterfrågan Insatserna för att främja företags förmåga till export ska vara anpassade till företagens behov. Av grundläggande betydelse för ett effektivt statligt exportfrämjande är att de företag som har ett intresse av att exportera känner till aktörerna och de insatser de erbjuder. Av de företag som besvarat enkät uppger att de inte tagit del av en insats i samband med att starta upp eller utöka sin export. Dessa företag menar att anledningen i huvudsak är att de klarar sig själva eller att de har låg kännedom om aktörerna och insatserna. Små företag har lägst kännedom om PÅ VÄG UT I VÄRLDEN – STATENS FRÄMJANDEINSATSER FÖR EXPORT aktörerna och har i lägst utsträckning tagit del av en insats. är det de små företagen som anger att de har störst behov och upplever flest hinder. Ett effektivt exportfrämjande förutsätter att de insatser som genomförs och efterfrågas gör nytta för företagen bland annat genom att överbrygga hinder för export. enkät visar att de företag som tagit del av en insats inte alltid är nöjda med hur insatserna genomförs. Fallstudien och intervjuer med olika aktörer visar att företag upplever att insatserna inte alltid är väl utformade, att insatser är alltför trubbiga och inte anpassas tillräckligt utifrån företagens verklighet. Företagen efterfrågar istället insatser som är mer flexibla i utformningen för att kunna öka insatsens verkningsgrad. Granskningen visar att företagen anser att det är svårt att hitta de statliga insatserna. Företagen efterfrågar en tydligare och mer samlad information. En samlad översikt över statliga och privata aktörer och insatser för att främja företagens export finns inte tillgänglig för företagen. 7.2Regeringskansliets arbete kan synkroniseras ytterligare konstaterar att insatser för att främja företags förmåga till export styrs av olika departement och att utformning och genomförande av aktörernas insatser inte samordnas tillräckligt inom . och har flera beröringspunkter mellan sina respektive verksamheter som bedrivs utifrån samma syfte. De två departementen har dock inte synkroniserat sin styrning av arbetet med insatser för att främja företags export. har vissa funktioner för samordning inom främjandet men detta arbete syftar endast till att delge information och sker främst på tjänstemannanivå. konstaterar att möjligheten att fatta strategiska beslut därmed blir mer begränsad. Exportvisionen är inte ett regeringsbeslut och därmed blir den vägledande endast för arbete. Något motsvarande dokument finns inte för arbete med internationaliseringsfrågor utan departementet arbetar istället med strategier inom andra områden där internationalisering ingår. Uppdrag inom området har lagts på även av andra departement än . Detta bidrar till att styrningen blir splittrad och området svårt att överblicka i och med att målsättningarna sätts utifrån olika områdens prioriteringar. Det finns också en risk för dubbelarbete inom som fortplantas i aktörernas verksamhet. För att statens insatser ska kunna generera mervärde för företagen behövs väl definierade och uppföljningsbara mål. Målen behöver sättas utifrån kunskap om vad företagen behöver. Målen kan avse både övergripande mål men även specifika mål för aktörer med verksamhet som syftar till att främja företags förmåga till export. Granskningen visar att bristen på gemensamma utgångspunkter för verksamhet som syftar till att främja företags förmåga till export kan få konsekvenser för aktörernas verksamhetsmål. Detta visar sig genom att ingen av de statliga aktörerna har mål som ser till kvaliteten på insatserna eller deras samhällsekonomiska effekt. I stället har aktörerna koncentrerat sig på utbudet istället för efterfrågan och formulerat aktivitetsmål som till exempel antal företag de varit i kontakt med och antal genomförda aktiviteter. Med denna typ av mål är det svårt för aktörerna att värdera effekterna av insatsen i förhållande till det utfall som verksamheten bör få hos företagen. 7.3Förutsättningarna för ändamålsenlig samverkan brister Både regeringen och har uttryckt ett behov av ökad samverkan mellan de statliga exportfrämjande aktörerna för att den exportfrämjande verksamheten ska kunna nå så många företag som möjligt och ha avsedd effekt. Regeringen har dock inte uttalat vad som är tillfredsställande samverkan och ställer inga enhetliga krav på att samverkan ska återrapporteras. Regeringen ger ändå uttryck för att samverkan mellan aktörerna har förbättrats. konstaterar att förutsättningarna för samverkan brister eftersom verksamheten inte bedrivs utifrån en samlad syn på vilka insatser företagen behöver. Samverkan försvåras också av att en mångfald av aktörer bedriver verksamhet för att främja företags förmåga till export. Granskningen visar att det inte alltid är tydligt hur och varför aktörerna ska samverka. Detta har visat sig främst genom att regeringen enbart uttalat tydliga samverkanskrav för . Därmed finns en risk för att samverkan nedprioriteras av den part som inte har uttryckliga samverkanskrav. Aktörerna har inte tillräcklig kunskap om vad andra aktörer med verksamhet inom området gör och de insatser som initieras är inte alltid koordinerade, vilket riskerar att skapa dubbelarbete. Inom näringspolitiken ska lika villkor gälla för alla aktörer på marknaden. Offentliga aktörer får inte agera på konkurrensutsatta marknader på sätt som kan hämma det privata företagandet. granskning har visat att kommersiella verksamhet av vissa privata aktörer upplevs ha en hämmande effekt på den privata marknaden för exportfrämjande tjänster. Flertalet privata aktörer som haft kontakt med upplever att genom sitt statliga uppdrag får marknadsfördelar som de privata aktörerna inte kan få. Enligt mening bör frågan om (numera Business ) uppgifter analyseras ytterligare i samband med ett övervägande om vilket utbud av statliga tjänster som behövs för att främja export. PÅ VÄG UT I VÄRLDEN – STATENS FRÄMJANDEINSATSER FÖR EXPORT 7.4Kunskapen om verksamhetens resultat och effekter är otillräcklig För att säkerställa att de statliga insatser som syftar till att främja företags förmåga till export är effektiva i den meningen att de svarar mot företagens behov och är samhällsekonomiskt motiverade krävs att regeringen och de statliga aktörerna har kunskap om vilka resultat och effekter insatserna ger. Avsaknaden av konkreta målsättningar gör det svårt att skatta aktörernas resultat mot regeringens önskade effekter. kan konstatera att det saknas tillräcklig kunskap både om vilka resultat insatserna får för företagen men även om vilka samhällsekonomiska effekter insatserna sammantaget ger. Det är svårt att metodmässigt skatta verksamhetens samhällsekonomiska nytta och det saknas bra metodik för att ta reda på hur insatserna påverkat företagens förmåga till export. Till följd av detta mäter aktörerna vad de kan mäta. konstaterar att någon samlad uppföljning av insatser för att främja företags export inte gjorts. De uppföljningar och utvärderingar som finns har gjorts utifrån enskilda insatser och därmed med olika utgångpunkter. De utvärderingar som aktörerna gjort är heller inte jämförbara med varandra vilket kan försvåra prioriteringar. Därmed finns ingen samlad kunskap om insatsernas sammantagna effekter. Detta gör det svårt att dimensionera insatserna på ett ändamålsenligt sätt. konstaterar att det finns skillnader mellan utvärderingars resultat och hur dessa resultat presenteras i aktörernas redovisningar till regeringen. framhålls i huvudsak positiva resultat av insatserna. Dessa resultat använder sedan regeringen i sin rapportering till . Därmed finns en risk att inte får en nyanserad bild av verksamhetens utfall. Detta, tillsammans med avsaknaden av ett samlat underlag om effekter, kan försvåra beslut om dimensionering av framtida insatser. Regeringen bör analysera hur väl statens utbud av insatser för att främja företags förmåga till export stämmer överens med företagens behov samt anpassa utbudet av insatser så att företagens efterfrågan möts. Regeringen bör samordna de uppdrag som ges till statliga aktörer på området så att de kompletterar varandra och ger ett samlat utbud av insatser som når ut till och efterfrågas av företagen. Regeringen bör i detta sammanhang överväga om (numera Business ) statliga verksamhet i förhållande till den kommersiella bör preciseras ytterligare. Regeringen bör förtydliga kraven på aktörerna att löpande följa upp insatserna och genomföra kvalificerade utvärderingar av insatsernas resultat och verksamhetens effekter. Till de statliga aktörerna De statliga aktörerna bör se över och förbättra sina uppföljnings- och utvärderingsrutiner och analysera om insatserna har rätt innehåll och utformning och leder till önskade resultat hos företagen. PÅ VÄG UT I VÄRLDEN – STATENS FRÄMJANDEINSATSER FÖR EXPORT Budgetlagen (2011:203) Förvaltningslagen (1986:223) Förordning (2009:145) med instruktion för Förordning (1992:247) med instruktion för utrikesrepresentationen Förordning (1996:1515) med instruktion för ämbetsberättelse (2005/06:JO1) Myndighetsförordningen (2007:515) Gula boken – handläggning av ärenden i . Vad kräver krisen av främjandet? Översyn av myndighetsstrukturen för Sverige-, handels- och investeringsfrämjande. Proposition 1972:31 Kungl. Maj:ts proposition om inrättande av exportråd, m.m. Proposition 1999/00:140. Konkurrenspolitik för förnyelse och mångfald Proposition 2005/06:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 24 Proposition 2006/07:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 24 Proposition 2008/09:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 24 Proposition 2009/10:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 19 Proposition 2010/11:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 19 Proposition 2011/12:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 24 Proposition 2012/13:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 24 Proposition 2011/12:92 Gemensam organisation för export- och investeringsfrämjande SOU 2008:90 Svensk export och internationalisering – utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande SOU 2008:118 Styra och ställa – förslag till en effektivare statsförvaltning SOU 2011:21 En utrikesförvaltning i världsklass Avtal mellan Svenska staten och (parterna) om exportråd (rådet). Allmänna villkor för stöd till projekt, Redovisning av statens uppdrag till 2008 Redovisning av statens uppdrag till 2010 Redovisning av statens uppdrag till 2011 Redovisning av statens uppdrag till 2012 Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt och utgiftsområde 24 Näringsliv. N2011/5864/ENT, N2011/7417/KLS (delvis), N2011/4917/ENT m.fl. Se bilaga 1. Riktlinjer för avseende Exportråd, UF2010/77132/UD/(delvis), Regeringsbeslut II:8, , UF2011/75897/UD/, UF2011/76104/UD/ Riktlinjer för avseende Exportråd, Regeringsbeslut II:8, 2011- 12-22, UF2011/75897/UD/(delvis), UF2011/76104/UD/ Riktlinjer för avseende Exportråd. PÅ VÄG UT I VÄRLDEN – STATENS FRÄMJANDEINSATSER FÖR EXPORT Ägardirektiv till styrelsen för , Promemoria , Bilaga C till beslut i ärende N2011/2441/ENT (delvis) Ägaranvisning för 2012. § 1 Bolagets uppdrag. Bilaga B till beslut i ärende N2012/956/ENT (delvis) Ägardirektiv till styrelsen för , Promemoria , Bilaga C till beslut i ärende N2011/2441/ENT (delvis) betänkande 2004/05:NU16 Transparensdirektivet och vissa övriga konkurrenspolitiska frågor betänkande 2011/12:NU1. Myndigheter och aktörer, policydokument, strategier m.m. Exportfrämjande – vägledning för samverkan mellan utrikesförvaltningen och . Underbilaga 1 till bilaga1 Med medborgaren i centrum – regeringens strategi för en digitalt samverkande statsförvaltning. N2011/1860/ENT PM: Projekt för tydligare styrning av främjandet på um m.m. UD. PM: Strategi för utveckling och export av miljöteknik 2011–2014, Regeringen PM: Stödförordning TVV mellanhänder/genomförande, , PM: Målstyrning i främjandeplaner. PM: i utlandet. Program för exportvisionen – handel och främjande till 2015. Projektet för tydligare styrning av främjandet på utlandsmyndigheterna. Vägledning för utlandsmyndigheternas främjandeverksamhet, underbilaga 1. Uppdrag att samordna utvecklingsinsatser avseende vissa bilaterala samarbeten inom området energi- och miljöteknik. N2010/8183/FIN Uppdrag avseende särskilda insatser för ökad export från svenska miljöteknikföretaget. N2011/1448/E. strategiska inriktning för 2012-2014. UF2012/6858/UD-PLAN, . Verksamhetsplan för utrikesförvaltningen, Bilaga till protokoll , UF2012/6858/UD/PLAN , C. och J. 2010. Beyond the average effects. Development Economics, 92(2). Myndigheter och marknader. Utlandsnärvaro för stärkt konkurrenskraft och tillväxt. Utvärdering av regeringens miljöteknikstrategi Delrapport 1: Utvärderingsansats och tidiga reflektioner. WP/PM 2012:20 Företagens villkor och verklighet 2011 – internationalisering i svenska små och medelstora företag Statliga insatser för att främja export från små och medelstora företag (RRV 1996:48) samt bilagor till rapport (RRV 1996:67) PÅ VÄG UT I VÄRLDEN – STATENS FRÄMJANDEINSATSER FÖR EXPORT Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Klimatrelaterade skatter – Vem betalar? Svensk klimatforskning – Vad kostar den och vad har den gett? Att styra självständiga lärosäten Besparingar i försvarets materielförsörjning. Regelförenkling för företag – regeringen är fortfarande långt från målet Infrastrukturplanering – på väg mot klimatmålen? Effektivitetsmätning som metod för att jämföra arbetsförmedlingskontor Statens försäljningar av apotek Den nordiska stridsgruppen – Nordic Battlegroup 2011 Tandvårdsreformen 2008 – når den alla? Skattekontroll av företag – urval, volymutveckling och uppföljning upphandling av vägar och järnvägar – leder den till hög Staten på spelmarknaden – når man målen? Vem tar ansvar? – Statens tillsyn av information på – Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän Bemanningen av marinens och flygvapnets stående insatsförband – mervärde, mångfald och konkurrens? Statens insatser inom ambulansverksamheten Statens satsningar på transportinfrastruktur – valuta för pengarna? Mer att förenkla! Början på något nytt – Etableringsförberedande insatser för asylsökande Regeringens redovisning i budgetpropositionen – tydlig och transparent? Den kommunala ekonomin och hållbara offentliga finanser Etablering genom företagande – är statens stöd till företagare effektiva för utrikes födda? Utsläppshandel för att begränsa klimatförändringen – fungerar det? PÅ VÄG UT I VÄRLDEN – STATENS FRÄMJANDEINSATSER FÖR EXPORT Svensk rymdverksamhet – en strategisk tillgång? Statliga myndigheters skydd mot korruption Staten på elmarknaden – insatser för en fungerande elöverföring Mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot Bostadstillägget och äldreförsörjningsstödet till pensionärer – når förmånerna fram? Energieffektivisering inom industrin – effekter av statens insatser i – effektivt utbyte av medlemskapet?