rfr · H10WRFR3 · 2013-11-26 00:00:00 — Det innebär att andra regler gäller för försäljning och vidarespridning (till exempel utlåning) av e-böcker än för tryckta böcker. Biblioteksersättningen har funnits som ett sätt att kompensera upphovsmännen när deras verk lånas ut vid folk- och skolbibliotek. Ersättningen administreras av och regleras i en särskild förordning.65 Ersättningen bygger på statistik från biblioteken; de mest utlånade författarna får störst ersättning. Biblioteksersättningen gäller dock inte e-böcker. Eftersom e-böcker inte är fysiska bokexemplar finns det ingen rätt att sprida dem vidare sedan de kommit ut på marknaden. Biblioteken måste i stället avtala om användandet av e-böckerna med rättighetshavarna (oftast förlag). Upphovsmännen får ersättning för utlåningen av e-böcker via dessa avtal. Enligt gällande direktiv måste alla EU-länder respektera upphovsmännens rätt att få kompensation för bibliotekens utlåning av deras verk. Men direktivet behandlar inte digitalt innehåll, och har såvitt känt inget land infört biblioteksersättning för e-böcker.66 Regeringen menar i litteraturpropositionen att endast nyttjande av fysiska exemplar ska ligga till grund för biblioteksersättning. 6419 § lag (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. 65Förordning (1962:652) om . Fonden förvaltas av Kammarkollegiet. 66Dir 2006/115/EG. Det finns ett internationellt nätverk för länder med biblioteksersättning, . 3 LAGAR, REGLER OCH FÖRSLAG SOM BERÖR E-BÖCKER följa frågan om upphovsmännens försörjningsmöjligheter vid ökad e-boks- utlåning, men kommer inte att utreda frågan vidare.67 är momssatsen för böcker på alla typer av fysiska bärare (papper, CD, minnesstickor) . Eftersom nedladdningsbara och strömmade böcker ur rättslig synvinkel är elektroniska tjänster omfattas de inte av den lägre momsnivån, utan har en momssats på . Flera debattörer har menat att det är motsägelsefullt att en och samma text beskattas olika beroende på format.68 Likaså att det är svårt att dra gränsen mellan e-böcker och andra digitala medieprodukter, då många nya e-böcker innehåller webblänkar och extramaterial. Det kommer förmodligen att bli ännu svårare om e-böckerna – vilket många tror – utvecklas till än mer mångfacetterade produkter.69 och införde lägre moms på e-böcker . I är momssatsen och i . Som en följd av detta har länderna dragits inför EU-domstolen.70 EU-kommis- sionen väntas dock lämna ett förslag på en gemensam momsnivå för alla typer av böcker, oavsett vilken plattform läsaren tillgodogör sig texten på.71 Fasta bokpriser avskaffades i . De flesta av EU:s medlemsländer har fasta bokpriser, däremot inte exempelvis , , och . I flera länder med fasta bokpriser råder oklarhet om e-böcker ska omfattas av dessa.72 Enligt den tidigare bibliotekslagen ska allmänheten på folkbiblioteken avgiftsfritt få låna litteratur . I den nya bibliotekslag som antog förtydligas att allmänheten avgiftsfritt ska få låna eller på annat sätt få tillgång till litteratur oavsett publiceringsform.73 67Regeringens proposition 2013/14:3 Läsa för livet, s. 45. 68Se till exempel , , , , : Lika moms för all läsning, . 69För en diskussion om gränserna mellan e-böcker och andra medier och moms, se 2012, s. 228. 70Taxation: Commission refers and to the Court of over reduced VAT rates on ebooks, 2013. 71Wikström, : Stoppa straffskatten på digitala medier, 2012-12- 72OECD 2012, s. 46–50. 73Regeringens proposition 2012/13:147 Ny bibliotekslag. 2013/14:KrU2 Ny bibliotekslag. Rskr 2013/14:26 Ny bibliotekslag. 3 LAGAR, REGLER OCH FÖRSLAG SOM BERÖR E-BÖCKER pekar på att den svenska e-boksmarknaden är osäker och att det är viktigt att det skapas ett omfattande svenskt e-litteraturutbud. En utveckling med starka internationella företag som etablerar sig i skulle kunna leda till att mycket av den e-litteratur som erbjuds är på engelska. Utredningen menar att det kan vara bekymmersamt både för marknadens utveckling och för det svenska språkets ställning.74 Det är viktigt att folkbiblioteken kan tillhandahålla elektronisk litteratur i ökad utsträckning, menar . Utredningen skriver att det är en central utvecklingsfråga för biblioteken i ett alltmer digitaliserat samhälle. För medborgarna är det viktigt att biblioteken kan bidra med fri och opartisk tillgång till information och att de kan erbjuda lagliga alternativ till illegal fildelning. Man framhåller att det är betydelsefullt att arbetet med elektronisk litteratur bidrar med andra mervärden än kostnadsfri tillgång. Med det avser man olika läsfrämjandeaktiviteter eller alternativ till det utbud som marknaden erbjuder.75 Litteraturpropositionen delar bedömning och förslag vad gäller e-böcker och folkbibliotek. Propositionen slår fast att digitaliseringen av bokmarknaden och bibliotekens möjligheter att tillhandahålla e-böcker är en viktig framtidsfråga. Propositionen trycker särskilt på att skillnaderna mellan upphovsrättsligt skyddad och fri litteratur måste uppmärksammas i högre utsträckning än och insatserna anpassas därefter.76 pekar på att utlåning vid bibliotek kan fungera som en inkörsport till att börja köpa böcker, men att biblioteken förmodligen också måste finna sig i vissa inskränkningar i tillgängliggörandet för att marknadsstörningarna inte ska bli för stora. Utredningen understryker behovet av att hitta en balans där det både blir lönsamt för förlagen att ge ut böcker och där folkbiblioteken ges möjlighet att tillgängliggöra dem. 77 Stöd till digitalisering av titlar är därför ett av utredningens förslag. Nya titlar digitaliseras som regel av förlagen, så föreslår stöd till digitalisering av förlagens äldre tryckta titlar (backlist).78 Utredningen menar också att det är viktigt att folkbiblioteken kan hantera frågan om e- boksavtalen och pekar ut Kommuner och Landsting som mest lämpad att träda in som avtalspart gentemot rättighetshavarna. Vidare föreslår utredningen att får i uppdrag att möjliggöra för externa distributörer att tillhandahålla resurser via den nationella katalogen Libris och säkerställa att upphovsrättsligt fri e-litteratur finns tillgänglig där 74SOU 2012:65 Läsandets kultur, s. 393–394. 75SOU 2012:65 Läsandets kultur, s. 416-417. 2013/14:3 Läsa för livet, s. 1, 36–39. 77SOU 2012:65 Läsandets kultur, s. 418. 78SOU 2012:65 Läsandets kultur, s. 429. Digitaliseringen kräver dock rättighetshavarnas tillstånd om texten är skyddad av upphovsrätt, det vill säga om det inte har gått 70år sedan författaren dog. Äldre förlagsavtal innehöll inga bestämmelser om e-rättig- heter, och därför innehas de fortfarande av författaren eller dennes arvingar. 3 LAGAR, REGLER OCH FÖRSLAG SOM BERÖR E-BÖCKER och kan förmedlas via det allmänna biblioteksväsendet.79 Även i dessa avsnitt delar regeringen perspektiv och förslag.80 gavs i uppdrag av regeringen att inleda en försöksverksamhet med att tillgängliggöra e-böcker. Regeringen hänvisar i beslutet till att det är viktigt att folkbiblioteken i ökad utsträckning kan tillhandahålla elektronisk litteratur och lyfter särskilt fram litteratur som inte är upphovsrättsligt skyddad. får i uppdrag att utveckla möjligheten för externa leverantörer att tillhandahålla filer via Libris. Avsikten är att dels ge biblioteken enklare tillgång till fri litteratur, dels ge utrymme för konkurrerande distributörer att erbjuda e-böcker till biblioteken. Det bör i sin tur ge folkbiblioteken möjligheter att i större utsträckning förhandla om avgifter, skapa förutsättningar att bättre kostnadskontroll samt öka möjligheterna för biblioteken att välja sitt eget utbud.81 För tryckta böcker har det funnits ett etablerat system för upphovsrätt, beskattning och utlåning. Det är inte okomplicerat att foga in e-böckerna i det befintliga regelsystemet. Upphovsrättslagen gör skillnad mellan tryckta böcker och e-böcker, och det får i sin tur konsekvenser för hur e-böcker beskattas, för rätten att låna ut e-litteratur och för hur ersättningen till upphovsrättshavarna ska utformas. Ett exempel är att det är olika momssats på tryckta böcker och e-böcker. väntas dock lämna ett förslag på en gemensam momsnivå för alla typer av böcker. , litteraturpropositionen och den nya bibliotekslagen framhåller vikten av att folkbiblioteken erbjuder e-böcker. understryker de två första att det måste finnas en balans mellan bibliotekens och förlagens intressen för att utlåningen ska bli långsiktigt hållbar. 79SOU 2012:65 Läsandets kultur, s. 416–417, 429. 2013/14:3 Läsa för livet, s. 36–39, 50–52. 81Regeringsbeslut Ku2013/2086/KO, Uppdrag till Kungl. att inleda en försöksverksamhet med att tillgängliggöra e-böcker, . För läsaren finns flera olika sätt att ta del av en e-bok. Man kan köpa den hos en e-bokhandel, låna via sitt bibliotek eller hämta den från någon av ovan nämnda webbplatser. En ny tjänst är att man kan köpa en boksingel, som till exempel kan bestå av ett kapitel ur en bok. En kan också vara en längre, självständig text, som är mer omfattande än en artikel, men kortare än en bok. I vissa länder finns också reklamfinansierade tjänster där man kan strömma e-böcker, precis som man kan lyssna på musik direkt via strömningstjänster utan att ladda ned filerna. E-böcker läses oftast på en smart telefon, surfplatta eller läsplatta. 2011 hade av befolkningen tillgång till en läsplatta. Spridningen av smartmobiler och surfplattor ökade snabbt . Över hälften – – hade 2012 tillgång till en smart telefon och var femte invånare () använde en surfplatta. Användningen av surfplattor är vanligare bland personer med högre inkomst och utbildning. Den viktigaste faktorn är dock åldern; allra vanligast är användningen bland ungdomar mellan , där nästan hälften använder en surfplatta.82 Det har hävdats att e-böcker och läsplattor är dyra och att det har gjort att många avstår från e-läsning.83 Äldre e-bokstitlar kostar ofta , medan nya och populära e-böcker kan kosta 150–. En läsplatta kostar . 4.1 Vilka läser och vilka läser inte? av befolkningen har läst en e-bok. uppger att de läst en e-bok (att jämföra med att uppger sig ha läst en tryckt bok ). En genomsnittlig dag är det som läser en e-bok.84 82Svenskarna och internet 2012, 2013, s. 25. 2013, s. 359–360. Facht 2012, s. 233. 83Därför är svenska e-böcker svårsålda, . 84Svenskarna och internet 2012, 2013, s. 41. 2013, s. 362. Diagram 3 Andel som läser e-böcker Andel som läser e-böcker Källa: Svenskarna och internet 2012, 2013, s. 41. E-boksläsningen är tydligt kopplad till ålder. Yngre läser även mer tryckta böcker än vad äldre gör, men skillnaderna är betydligt större för e-böcker.85 Utbildning har också stor betydelse. av de högutbildade och av personer med låg utbildning har läst en e-bok . Mönstret är ungefär detsamma som läsning av tryckta böcker. läsning av såväl e- som pappersböcker i takt med ökad inkomst. Jämfört med läsning av tryckta böcker är skillnaderna mellan könen små. Kvinnor läser betydligt mer pappersböcker än vad män gör, men det är ungefär lika stor andel kvinnor () som män () som läser e-böcker. Det finns fler e-boksläsare i gruppen personer som har tillgång till en surfplatta () eller smartmobil (). Likaså finns det fler e-boksläsare bland personer som har en vana att använda bibliotek. I den grupp som ofta gör biblioteksärenden på nätet är det som har läst en e-bok . Bland personer som besökt ett bibliotek är motsvarande siffra . I den senaste SOM-undersökningen från görs en regressionsanalys för att visa vilka faktorer som förklarar vem som läser e-böcker. De tre faktorer som har störst betydelse är enligt analysen att man är ung, har tillgång till surfplatta och att man brukar göra biblioteksärenden på nätet. Författarnas slutsats är därför att både traditionella bakgrundsvariabler – som utbildning och inkomst – och mer e-boksspecifika faktorer som tekniktillgång och biblioteksvanor kan förklara vilka som tillhör denna den första generationens e-boksläsare.86 E-boksläsningen är mest utbredd i . Där har ungefär en fjärdedel av dem som är eller äldre läst en e-bok och mer än hälften av barnen mellan två och . Det brukar bland annat förklaras med att 85Bergström & 2013, s. 362. 86Bergström & 2013, s. 363–366. fler amerikaner äger en läs- eller surfplatta. Mönstret liknar i övrigt det svenska: ju högre utbildning och inkomst, desto fler som läser e-böcker. I är det fler kvinnor än män som läser e-böcker.87 Störst andel yngre e-boksläsare finns i . Det kan förklaras med att man där framför allt läser i sin mobiltelefon, ett redskap som många unga Det sägs ibland att e-böcker kan vara ett verktyg för att få pojkar att läsa mer.89 En amerikansk undersökning jämförde barn som läst e-böcker med barn som inte läst e-böcker. Den visade att de e-boksläsande barnen läste fler böcker för nöjes skull, än barnen som inte hade läst någon e-bok. Det gällde särskilt pojkarna: av de e-boksläsande pojkarna och av flickorna sade att de läste fler böcker nu sedan de börjat läsa e-böcker. (av pojkarna och av flickorna uppgav däremot att de läste färre böcker för nöjes skull.) Å andra sidan fanns det fler flickor än pojkar i gruppen barn som ännu inte läst någon e-bok, men som var intresserade av att göra det.90 En annan amerikansk undersökning studerade barn och ungdomar i motsvarande årskurs fem, sex och sju. Barnen deltog i så kallade reading improvement och definierades som ovilliga läsare. fick de läsa e-böcker på läsplattor mellan 15 och . När gått var det fler pojkar som hade en positiv inställning till läsning. Bland flickorna var det tvärtom något fler med en negativ attityd. Författarna menar att e-böcker kan vara en möjlig väg för att uppmuntra pojkar med negativa uppfattningar om läsning, särskilt med tanke på att läslust är en så viktig förutsättning för läsförmåga.91 En brittisk undersökning visar att det inte finns några skillnader mellan könen när det gäller hur många som läst e-böcker på sin fritid. Det kan jämföras med andra typer av läsning där det finns stora skillnader mellan könen: flickor läser mer skönlitteratur, pojkar mer tidningar.92 87Den amerikanska statistiken tas ofta fram av förlag och liknande. Olika rapporter är ibland sinsemellan motsägelsefulla, varför det finns anledning att inte fästa alltför stor vikt vid exakta procenttal. E-book reading jumps, 2012, s. 3–4. Who reads e-books?, webbplats . than half U.S. kids reading ebooks, new report shows, Digital Book World, 2013. Bland dem som läser tryckta böcker är det ungefär lika många kvinnor som män som har läst en e-bok . 88OECD 2012, s. 21. 89Det finns ännu inte så många undersökningar som kan belysa om det finns ett sådant samband och det urval som har gjorts här gör inte anspråk på att täcka all befintlig forskning. 90Kids and Family Reading Report, Scholastic/2013, s. 8. förlag som, förutom att sälja böcker, arbetar för ökad läsning och läskunnighet. 91Miranda, m.fl.: Reluctant in : Successful Engagement with Text Using the E-Readers, and Technology 2011, s. 85, 89. 92Clark 2012, s. 26–28. I en svensk uppsats jämförs upplevelsen av läsning i bok och på läsplatta bland högstadieungdomar. Studien visade att fler pojkar än flickor var positiva till läsning på platta.93 Enligt den internationella PISA-undersökningen presterar svenska pojkar bättre än flickor på prov i digital läsning, medan flickor presterar bättre på prov i traditionell läsning.94 De exempel som getts här är få och man ska inte dra för stora slutsatser utifrån ett så litet antal. är resultaten tillräckligt intressanta för att fortsätta ställa frågor om e-boken som ett verktyg för att arbeta läsfrämjande med pojkar. 4.3 Komplement eller substitut? diskuteras om e-boken kommer att innebära den tryckta bokens undergång. ställer frågan om e-boken ersätter den traditionella boken och har undersökt hur e-läsning och pappersläsning förhåller sig till varandra. Under en vanlig vecka har av medborgarna läst en tryckt bok, har läst både en pappersbok och en e-bok och har endast läst en e-bok. De flesta som läst en e-bok har alltså också läst en tryckt bok. E-boksläsarna lägger dessutom ned ungefär lika mycket tid på pappersböcker som personer som inte läser e-böcker. Undantaget är den lilla grupp som läser e-böcker ; de läser betydligt mindre tryckta böcker än andra. Författarna till rapporten menar därför att e-boken inte kan sägas ersätta den vanliga boken.95 Slutsatsen att de som läser e-böcker även läser tryckta böcker, tas också upp av andra, till exempel den senaste SOM-undersökningen.96 I en annan artikel, skriven av ett antal internationella forskare inom informationsvetenskap, beskrivs att ju mer en läsare uppskattar tryckta medier, desto mer sannolikt är det att han eller hon tar till sig e-böcker.97 Intrycket att tryckta böcker och e-böcker snarare kompletterar än konkurrerar med varandra, får man även av en amerikansk undersökning som frågar när man som läsare föredrar en tryckt bok eller en e-bok (se diagram nedan): 93Pumonen, : Platta kontra bok. En undersökning av elevers upplevelse av respektive medium, 2012, s. 33. 94Digital och traditionell läsning. Analys av olika elevgruppers läsning utifrån 2009, 2013, s. 24. 95Svenskarna och internet 2012, 2013, s. 41. 96Bergström & 2013, s. 363. 97Jung, Jaemin m.fl: Factors affecting e-book reader awareness, interest, and intention to use, 2012, s. 218. Diagram 4 När en tryckt bok eller e-bok anses vara bättre (), 2011 Läsa i sängen Ha tillgång till ett eller till och från Källa: Facht, : Aktuell statistik om e-böcker, i Läsarens marknad, marknadens läsare. En forskningsantologi utarbetad till , 2012, s. 234. Svaren visar att de två bokformaten bedöms ha mycket olika fördelar. Det finns situationer där de flesta föredrar en e-bok och andra där pappersboken är det självklara valet. refererar till erfarenheter från som pekar på att det möjligen är pocketbokköpen som minskar om e-boksläsningen ökar. Däremot finns det inga tecken på att pappersboken som sådan kommer att överges.98 förväntar sig inte lika drastiska förändringar när bokmarknaden blir alltmer digital som när till exempel musikmarknaden blev det.99 Inte heller tror e-boksforskaren att pappersböckerna kommer att försvinna. Tvärtom finns ett stort intresse för den fysiska boken. E-böcker och tryckta böcker kommer att finnas sida vid sida.100 Under de intervjuer som genomförts som en del av utskottets fördjupningsstudie ställdes frågor om e-boksläsningen och för vilka grupper e-boken kan tänkas vara särskilt viktig. pekar på att e-boken kan vara ett verktyg för att stimulera nya grupper av läsare. Förbundet ser e-boken som en pusselbit i det läsfrämjande arbetet och kopplar den till allas rätt att ha tillgång till litteratur. pekar på att det finns en potential i att stimulera läsovana personer som äger en surfplatta att börja läsa e-böcker. Biblioteken kan använda e-boken som ett led i arbetet gentemot sina prioriterade grupper, exempelvis barn och unga och personer med funktionsnedsättning. Särskilt pekar föreningen på hur viktig en standardisering av formatet till 98SOU 2012:65 Läsandets kultur, s. 393. 99OECD 2012, s. 13. 100Deckare och e-böcker förändrar vårt läsande, Forum . Epub3 skulle vara för det arbete som Myndigheten för tillgängliga medier (MTM) utför för att tillgängliggöra litteratur. tror att det kommer att dröja innan e-boken slår igenom på bred front. Men när läsplattan finns i var mans hand kommer utvecklingen att ta fart, och föreningen menar att e-böcker kan vara särskilt viktiga för barn och unga i skolan och förskolan och för personer med funktionsnedsättning. är en viktig fråga för , inte minst kopplat till frågan om läsning. berör många ärenden som är aktuella för departementet, såsom biblioteksersättningen, momsfrågan, bibliotekslagen och . Kommuner och Landsting (SKL), diskuterar e-böckerna i termer av folkbibliotekens möjligheter att fullgöra sitt uppdrag, bland annat att arbeta läsfrämjande. kan hjälpa fler att hitta till läsning, att läsa mer, på andra sätt och vid andra tillfällen. En annan aspekt är bibliotekens uppdrag att verka för förbättrad kunskap om hur informationsteknik kan användas för kunskapsinhämtning, lärande och deltagande i kulturlivet, eftersom e-boken är en del av it-landskapet. menar att man kanske gärna svarar tonårskillar på frågan om det finns någon grupp för vilken e-boken har särskild betydelse. Men det finns även andra grupper som e-boken är viktig för och kan tilltala, exempelvis äldre. Potentialen i att sprida litteratur elektroniskt är stor. Om man satsar på att tillgängliggöra e-böcker kan många olika grupper få användning av det. resonerar utifrån bibliotekens uppdrag och ser många möjliga användargrupper. Ur ett tillgänglighetsperspektiv har e- böcker fördelar för de målgrupper som Myndigheten för tillgängliga medier vänder sig till. Kanske kan till exempel möjligheten till interaktivitet också vara en fördel i det läsfrämjande arbetet riktat mot unga pojkar. Läsningen av e-böcker ökar snabbare . 2012 hade var åttonde person har läst en e-bok. Forskningen visar att både traditionella bakgrundsvariabler som utbildning och inkomst och mer e-boksspecifika faktorer som tekniktillgång och biblioteksvanor på nätet kan förklara vem som tillhör första generationens e-boksläsare. Spridningen av surfplattor och smartmobiler ökar just , vilket kan förväntas påverka e-boksanvändningen och vilka grupper som läser e-böcker. De som läser e-böcker läser också tryckta böcker. Det förefaller vara en mycket liten grupp personer som enbart väljer e-formatet. I stället väljer man e-böcker i vissa situationer och tryckta böcker i andra. En relevant fråga i sammanhanget är om e-boken når nya grupper av läsare. Svaret är nej, om man tar fasta på att de som läser e-böcker ofta redan är etablerade pappersboksläsare. Svaret är lite mindre självklart om man till exempel syftar på att skillnaden mellan mäns och kvinnors e-boksläsning är marginell, medan kvinnor läser betydligt mer tryckta böcker än män. Likaså läser fem gånger så många unga vuxna e-böcker jämfört med personer över , medan det inte alls skiljer lika mycket mellan olika åldersgrupper vad gäller läsning av tryckta böcker. Frågan är dock om de skillnader man ser kommer att bli bestående, eller om de hänger ihop med vilka grupper som befinner sig i teknikfronten och till exempel har tillgång till en surfplatta. De undersökningar som genomförts av pojkars läsning av e-böcker är till- räckligt intressanta för att det kan vara värdefullt att fortsätta undersöka e-läsning som en läsfrämjande metod. Kunskapen om det eventuellt nega- tiva samband som antyds kring flickor och e-läsning måste också fördjupas. I de intervjuer som genomförts menar flera att e-boken kan vara positiv för att få nya grupper att läsa. Personer med funktionsnedsättning kan ha nytta av teknikens möjligheter, och unga, framför allt unga pojkar, nämns som möjliga att locka till läsning med hjälp av e-böcker. stämmer med bibliotekens prioriterade grupper, och i flera intervjuer kopp- las e-boken till bibliotekens läsfrämjande uppdrag. 5.1 Relationen mellan läsare och distributör E-böcker väcker på ett annat sätt än tryckta böcker frågor om relationen mellan läsaren och distributören. Köparen kan inte vara anonym och rätten att bestämma över boken är mer begränsad. En e-boksköpare måste ingå ett användaravtal med leverantören (en e-bokslicens). Avtalet tillsammans med de tekniska skydd som är inlagda i boken begränsar vad läsaren får och inte får göra. Det kan till exempel gälla på vilka enheter och hur som texten får laddas ned och om den får skrivas ut. Köparens möjlighet att komma åt boken kan upphöra. Vid några uppmärksammade tillfällen har distributörer tagit bort köpta e-böcker från läsplattor. I raderade Amazon två med oklar upphovsrätt från köparnas läsplattor. I fick en e-bokskund hela sitt bibliotek raderat utan någon förklaring från Amazon. exempel har startat en diskussion om huruvida man kan äga en e-bok eller inte.101 Läsning av tryckta böcker väcker sällan någon diskussion om läsarens integritet. kan köpas, ägas och läsas i hemlighet.