rfr · H00WRFR6 · 2013-03-21 00:00:00 — I de fall försäkringsbolagen väljer att inte bevilja en försäkring med ordinarie villkor menar flera organisationer att föräldrarna till barnen uppfattar det som om bolagen har gjort en schablonmässig bedömning, att det är oklart vilken vetenskaplig grund som beslut baseras på samt att avslagsbeslut relativt frekvent är dåligt underbyggda. Organisationerna, t.ex. Barnplantorna, anser att det finns utrymme för bolagen att utveckla och förbättra sina motiveringar när det gäller avslag på ansökningar om barnförsäkring. Det går inte entydigt att säga huruvida försäkringsbolagens riskbedömningar fullt ut genomförs på ett korrekt sätt. Det råder en viss oklarhet rörande vad en individuell bedömning innebär i praktiken. Försäkringsbolagen menar å ena sidan att den individuella prövningen i stort sett fungerar på ett effektivt sätt då de på ett bättre sätt tillämpar individuella bedömningar och därmed följer försäkringsavtalslagens krav. Organisationer som företräder utsatta barngrupper menar å andra sidan att det fortfarande förekommer schablonmässiga bedömningar och att vissa brister finns, t.ex. vad gäller oklarheter och dåligt underbyggda avslagsbeslut. Vissa organisationer hävdar t.o.m. att kontraheringspliktens ikraftträdande inte har haft någon reell effekt på försäkringsbolagen. 2012/13:RFR6 IAKTTAGELSER Det torde ligga i försäkringsbolagens intresse att förbättra den individuella prövningen, vilket bolagen själva också förefaller medvetna om. En del av bristerna i kommunikationen mellan försäkringsbolagen och de personer som ansöker om försäkring kan sannolikt åtgärdas om bolagen ger tydligare skriftligt motiverade beslut. Det är upp till försäkringsbolagen att avgöra i vilken utsträckning de väljer att t.ex. hämta in kompletterande hälsouppgifter i form av medicinska journaler. Statistik från försäkringsbolagen visar att försäkringsbolagen har begärt in kompletterande hälsouppgifter relativt sällan när det gäller barnförsäkringar som beviljas med ordinarie villkor. Det är däremot vanligt förekommande att bolagen har begärt in kompletterande hälsoinformation när det gäller barnförsäkringar som har beviljats men med karenstid eller klausul, samt ansökningar som har avslagits men med möjlighet till omprövning . Enligt Svensk Försäkring tyder det på att samtycke för att inhämta kompletterande hälsouppgifter fungerar bra samt på att försäkringsbolaget har haft behov av dessa uppgifter för att kunna göra en individuell bedömning. Det går inte att utesluta att försäkringsbolagen skulle tjäna på att begära samtycke till att hämta in hälsouppgifter i högre utsträckning än . Mo- tiverade beslut om att inte bevilja barnförsäkring med ordinarie villkor som är baserade på kompletterande hälsouppgifter kan bidra till att skapa en bättre förståelse för att ett barn nekas en sådan försäkring. Det bör emellertid poängteras att anser att försäkringsbolagens beslutsmotiveringar vid avslag har förbättrats sedan kontraheringsplikten infördes . Kontraheringspliktens påverkan på andelen beviljade barnförsäkringar Införandet av en kontraheringsplikt för bl.a. barnförsäkringar skulle, enligt propositionen Ny försäkringsavtalslag, leda till en betydande förstärkning av utsatta personers ställning i förhållande till försäkringsbolagen. Den intressanta frågeställningen är ifall införandet av kontraheringsplikten som började gälla har påverkat försäkringsbolagens beviljande av barnförsäkringar. En enkät skickades ut till några av de större försäkringsbolagen som erbjuder barnförsäkringar. Resultaten av denna enkät jämfördes med en undersökning som genomförde 2002, dvs. före den tidpunkt då kontraheringsplikten för barnförsäkringar började gälla. Som tabellen nedan visar förefaller det som om andelen barnförsäkringar som beviljas med ordinarie villkor har ökat något jämfört . Dessutom har andelen försäkringar som beviljas med klausul, vilket innebär att bolagen begränsar försäkringsskyddets omfattning, eller förhöjd premie minskat något. Inget av de större försäkringsbolagen använder förhöjd premie i sina barnförsäkringsprodukter när de inte kan erbjuda ordinarie försäkringsskydd. Det går inte med säkerhet att säga något om hur andelen försäkringar IAKTTAGELSER 2012/13:RFR6 som avslås utan ett explicit erbjudande om omprövning har förändrats mellan åren, eftersom det är oklart om de ansökningar som avslogs 2002 inkluderar dem där försäkringsbolagen medgav möjlighet till omprövning . Tabell 7 Försäkrinngsbolagens hantering av ansökningar om barnförsäkring * Siffran är osäker när det gäller ansökningar om försäkringar som avslås, men den inbegriper försäkringar där bolaget erbjuder möjlighet till omprövning. Källa: Statistik från försäkringsbolagen, se bilaga 1. Försäkringsbolagen menar att införandet av en kontraheringsplikt har påverkat deras arbetssätt och att de kontinuerligt utvecklar sina medicinska riktlinjer baserat på ny medicinsk kunskap. Detta innebär, enligt Svensk Försäkring, att andelen barnförsäkringar med ordinarie villkor har ökat jämfört . Enligt t.ex. för prematurfödda barn finns emellertid ett mörkertal i statistiken, eftersom relativt många föräldrar inte bryr sig om att ansöka om försäkring på grund av vetskapen om att deras ansökan kommer att avslås. Många av föräldrarna väljer i stället att t.ex. teckna en gruppförsäkring.193 Trots eventuella oklarheter vad gäller statistikens jämförbarhet mellan åren förefaller det som om andelen barnförsäkringar med ordinarie villkor har ökat sedan kontraheringsplikten infördes. Det går inte att bestyrka förekomsten av eventuella mörkertal i statistiken, dock torde ett sådant problem ha varit lika vanligt förekommande . Tillämpning av undantagsregeln i kontraheringsplikten I propositionen till med förslag till ny försäkringsavtalslag förutsågs att försäkringsbolagen i svårförsäkrade fall i första hand skulle anpassa premien och andra villkor och i andra hand när det inte gick att meddela en försäkring alls, på grund av särskilda skäl, skulle avslå en försäkringsansökan. Dessa särskilda skäl skulle bolagen dessutom klart ange i sina beslut. Trots att majoriteten av alla barn beviljas en barnförsäkring kvarstår det faktum att sammanlagt av ansökningarna avslås med eller utan möjlighet till omprövning . 193 Uppgift från intervju med för prematurfödda barn – och . 2012/13:RFR6 IAKTTAGELSER håller att det endast är en förhållandevis liten andel av alla som ansöker om en ordinarie barnförsäkring som inte får en sådan. Vissa förändringar kan också observeras vad gäller försäkringsbolagens riktlinjer och produktutbudet på försäkringsmarknaden. menar att försäkringsbolagen i högre utsträckning borde göra en fullständig riskbedömning av den sökande. Detta skulle innebära att det i högre utsträckning borde gå att teckna en försäkring med undantagsklausuler för sjukdomen och de medicinska komplikationer som en person riskerar att få till följd av sjukdomen. Det förefaller alltså som om intentionen, att försäkringsbolagen endast i undantagsfall ska avslå en begärd försäkring, inte helt har uppfyllts. Det borde finnas utrymme för försäkringsbolagen att i högre omfattning kunna erbjuda barnförsäkringar med förhöjd premie eller klausul i de fall då risken för försäkringsfall bedöms som förhöjd, i stället för att avslå ansökningar och enbart erbjuda olycksfallsförsäkring. Försäkringsbolagen skulle därmed agera på ett sätt som bättre överensstämmer med försäkringsavtalslagens intentioner. Mot en sådan utveckling ska ställas det faktum att försäkringstagarna önskar en produkt med så få villkor och undantag som möjligt. Det måste vara enkelt för en enskild konsument att sätta sig in i och förstå vad försäkringen omfattar. Det förekommer att barn nekas att teckna en individuell försäkring. I de fall en person nekas att teckna en individuell personförsäkring kan en lösning vara att i stället teckna en gruppförsäkring, som kan följa av t.ex. en anställning eller ett medlemskap i ett fackförbund. I samband med ett tecknande av en frivillig gruppförsäkring är det vanligt att övriga familjemedlemmar också kan medförsäkras. Fördelar med en gruppförsäkring är att premierna oftast är lägre samt att riskprövningen normalt är förenklad. En nackdel är att den inte ger försäkringstagaren någon möjlighet, eller åtminstone endast i en mycket liten omfattning, att påverka försäkringsinnehållet då det är reglerat i avtalet mellan gruppföreträdaren och försäkringsbolaget. Man kan t.ex. inte välja försäkringsbelopp i ett gruppavtal till skillnad från vid tecknandet av en individuell försäkring. En gruppförsäkring innebär dessutom vanligtvis ett sämre försäkringsmässigt innehåll jämfört med en individuell försäkring. En jämförelse mellan olika försäkringsbolags ersättningsnivåer vid medicinsk och ekonomisk invaliditet visar också att beloppen ofta ligger lägre hos gruppförsäkringar jämfört med individuella försäkringar. Dagens gruppförsäkringar erbjuder sålunda inte ett skydd på samma nivå som de individuella försäkringarna. En fördel med gruppförsäkringar är emellertid den förenklade riskprövningen som innebär att man vanligtvis inte behöver lämna någon hälsodeklaration. Vanligtvis är det möjligt för föräldrar med gruppförsäkring att medförsäkra barn. En gruppförsäkring kan alltså vara ett alternativ till en individuell försäkring ifall ett barn nekas försäkring. IAKTTAGELSER 2012/13:RFR6 Rättsläget när det gäller tillämpningen av kontraheringsplikten Det finns inget domstolsavgörande om tillämpningen av kontraheringsplikten. poängterar att det vore önskvärt om KO kunde få ett ärende om kontraheringsplikten i fråga om barnförsäkringar prövar i domstol så att rätten i sitt domslut får motivera sina bedömningar.194 Kontraheringsplikten är villkorad, dvs. det finns ingen skyldighet för försäkringsbolaget att ingå avtal, och försäkringsbolagen kan med hänvisning till särskilda skäl välja att frångå kontraheringsplikten. 195 Dessa förutsättningar för kontraheringsplikten framkommer inte minst tydligt i uttalanden i förarbetena till försäkringsavtalslagen där det poängteras att försäkringsbolagen å ena sidan har en kontraheringsplikt men å andra sidan medges ett utrymme att göra försäkringstekniska bedömningar och således avgöra vilka personer som är att betrakta som försäkringsbara.196 Lagstiftningen tar inte på ett tydligt sätt ställning för endera parten, dvs. försäkringsbolaget eller försäkringstagaren. Det går därför att ifrågasätta vilken betydelse kontraheringsplikten har haft i praktiken när det gäller barnförsäkringar.197 Följden av detta är att det kan sägas råda ett motsatsförhållande mellan å ena sidan politikernas intentioner vad gäller personers möjlighet att teckna en privat försäkring som regleras i försäkringsavtalslagen och å andra sidan de krav som lagstiftaren har ställt upp på försäkringsbolagen i form av försäkringsrörelselagen. Försäkringsbolagens verksamhet tar sin utgångspunkt i företagsekonomiska kalkyler och bolagen ska göra en avvägning mellan risk och premie för en specifik försäkringsprodukt. Kontraheringsplikten innebär, enligt Svensk Försäkring, att försäkringsbolagen har rätt att och till och med ett ansvar för att säga nej till en presumtiv kund om risken bedöms vara alltför hög. Härigenom skyddas försäkringskollektivet så att bolagen kan fullgöra sina åtaganden. Nya försäkringslösningar har utvecklats Den nya försäkringsavtalslagen skulle leda till en betydande förstärkning av utsatta personers ställning i förhållande till försäkringsbolagen. Som framgick ovan förefaller det också som om andelen barnförsäkringar som beviljas med ordinarie villkor har ökat något jämfört . barn upplever likaså att det har blivit enklare för prematurfödda barn att teckna försäkring . har t.ex. slopat gränsvärdena för födelsevikten. 194Uppgift från intervju med . 195Till skillnad från s.k. absolut kontraheringsplikt som innebär att ett försäkringsbolag som erbjuder en försäkringslösning, t.ex. trafikförsäkring, också är skyldigt att bevilja försäkringen. 196Wennberg, (2012), Rätten till försäkring – Kontraheringsplikten i FAL med fokus på barnförsäkringar, examensarbete vid juridiska fakulteten . 197Strömbäck, , Något om den renoverade försäkringsavtalslagen, JT 2004-05, s. 2012/13:RFR6 IAKTTAGELSER Flera organisationer har lanserat egna försäkringslösningar, alternativt planerar att göra det, som en respons på att de upplever att deras medlemmar har svårt att teckna privata barnförsäkringar. Den förändring som den svenska försäkringsmarknaden genomgår kan antas till viss del hänga samman med att lanserade en barnförsäkring med kvalificeringstid som ger en möjlighet för barn som sannolikt tidigare skulle ha nekats en försäkringslösning att få en sjukförsäkring. Viss kritik har riktats mot barnförsäkring, bl.a. att det råder en viss oklarhet om vilka sjukdomar som ersätts vid en eventuell skadereglering och att den är att betrakta som en gruppförsäkring. betonar emellertid att försäkringen med kvalificeringstid medger större möjligheter för försäkringstagaren att få en framtida försäkringsersättning vid sjukdom. De sjukdomar eller symtom på sjukdomar som det har lämnats klausul på bedöms annorlunda på grund av att den medicinska forskningen gör kontinuerliga framsteg. Slutsatsen är att försäkringsmarknaden håller på att anpassa sig till kontraheringsplikten genom att utforma nya försäkringslösningar. Vissa barn står utan ett privat försäkringsskydd, alternativt har ett reducerat skydd, då de inte uppfyller försäkringsbolagens försäkringstekniska riskbedömningar. Barn som nekas försäkring skulle beviljas försäkring genom en skärpt tillämpning av kontraheringsplikten för barnförsäkringar, t.ex. genom en begränsning av möjligheten att göra riskbedömningar av en person som ansöker om försäkring. Risker med en sådan förändring är t.ex. att konsumenterna inte förstår att försäkringen inte ersätter sjukdom om symtomen visat sig innan försäkringen börjat gälla eller sjukdomar som är en följd av symtom som fanns innan försäkringen tecknades och att försäkringen har försämrat produktinnehåll till följd av att försäkringsbolagen börjar skära i försäkringens innehåll. Begränsningar i försäkringens innehåll skulle leda till ett sämre försäkringsskydd för alla barn med undantag för dem som av olika orsaker inte får teckna en ordinarie barnförsäkring. Risk för s.k. moturval kan då uppkomma, vilket innebär att försäkringssökande med låg risk anser att försäkringen blir för dyr och avstår från att teckna försäkring, medan de med hög risk i stället väljer att teckna försäkring. En felaktig premiesättning riskerar att leda till att de samlade skadekostnaderna blir större än förväntat. Detta kan i sin tur tvinga fram en höjning av premierna, vilket leder till en förstärkning av moturvalseffekten. För att göra korrekta riskbedömningar är det nödvändigt för försäkringsbolagen att kunna dela in kunderna i olika grupper utifrån risknivå även om det innebär att vissa grupper nekas en ordinarie försäkring. IAKTTAGELSER 2012/13:RFR6 Det har framförts att försäkringsbolagen bör bära risken för att domstolen går på försäkringstagarens linje om de inte redovisar och tydligt motiverar sina skäl till att t.ex. avslå en ansökan om försäkring.198 I propositionen till försäkringsavtalslagen uttalas att kontraheringsplikten bör följas upp så att den tillämpas på avsett sätt. Avsikten med en översyn var att säkerställa att de sociala skyddsaspekterna kring skyldigheten att erbjuda personförsäkring verkligen fick genomslag. I det sammanhanget skulle man även överväga om det bör införas en skyldighet för bolagen att rapportera sina avslagsbeslut.199 Enligt propositionen med anledning av förändringen av försäkringsavtalslagen 2011 avseende integritetsskyddet i försäkringssammanhang fanns det alltjämt skäl att genomföra en sådan översyn. Enligt propositionen framstod det som naturligt att i det sammanhanget även undersöka vilka problem som försäkringsbolagens tolkning av insamlad hälsoinformation kan ge upphov till.200 198Bengtsson, (1998). 2003/04:150 s. 250. 2009/10:241 s. 24. SOU 1987:58 Försäkringsväsendet . SOU 2004:20 Genetik, integritet och etik. SOU 2009:96 En utvidgad trafikförsäkring. Betänkande 2004/05:LU4 Ny försäkringsavtalslag. Betänkande 2005/06: SoU16 Genetisk integritet m.m. Betänkande 2007/08:CU13 Försäkringsrättsliga frågor. Betänkande 2008/09:CU20 Försäkrings- och skadeståndsrättsliga frågor. Betänkande 2009/10:CU17 Försäkrings- och skadeståndsrättsliga frågor. Betänkande 2010/11:CU4 Ett förstärkt integritetsskydd i försäkringssammanhang. Betänkande 2010/11:CU16 Ersättnings- och insolvensrättsliga frågor. Betänkande 2011/12:CU18 Ersättningsrätt. protokoll 2011/12:18. Interpellation 2011/12:7 Barns försäkringsskydd. Proposition 2003/04:150 Ny försäkringsavtalslag. Proposition 2005/06:64 Genetisk integritet m.m. Proposition 2006/07:41 Sekretess i försäkringsföretag för uppgift om genetisk undersökning och genetisk information. Proposition 2007/08:40 Återförsäkring. Proposition 2009/10:241 Ett förstärkt integritetsskydd i försäkringssammanhang. protokoll 2011/12:10 torsdagen . Riksdagsskrivelse 2004/05:160. Riksdagsskrivelse 2005/06:219. Riksdagsskrivelse 2010/11:128. Försäkringsavtalslag (2005:104). Försäkringsrörelselag (2010:2043). Lag (1962:381) om allmän försäkring. Lag (1993:389) om assistansersättning. REFERENSER 2012/13:RFR6 Lag (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag. Lag (2006:351) om genetisk integritet m.m. Lag (2006:357) om ändring i försäkringsavtalslagen (2005:104). Lag (2011:12) om ändring i försäkringsavtalslagen (2005:104). Lag (2011:1211) om medverkan i vissa tvister. Offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). (2008:355). Personuppgiftslag (1998:204). , För fet för . Barnläkaren nr 1 (2012). – unik forskning kring prematurer, , s. 7–8. , (1998). Försäkringsteknik och civilrätt, . Datainspektionen (2006). Så bör försäkringsbolag behandla känsliga personuppgifter. Ds 2005:13 Försäkringsbolags tillgång till patientjournaler. Ds 2011:7 Sekretess för finansiella företag. , overheadpresentation, , Ska alla barn kunna få en bra barnförsäkring? Vad har vi lärt av ? (2008). Barnförsäkringar – en granskning av information och ersättning, rapport 2008:11. Förordning (2007:1041) med instruktion för . Förordning (2009:93) med instruktion för . Förordning (2009:607) med instruktion för . rekommendation om behandling av personuppgifter om hälsa inom försäkringsbranschen, antagen av styrelsen . , Prövotid krävs innan barnförsäkring godkänns. (2010), Ett förstärkt integritetsskydd i försäkringssammanhang, Promemoria med utkast till lagrådsremiss . Khelil, (2011). Rätten till personförsäkring – En studie av den sammantagna rättsliga skyddssituationen för personer med funktionsnedsättning vid ansökan om personförsäkring, Examensarbete vid juridiska institutionen /. (2012a), Försäkringsskydd för ditt barn. 2012/13:RFR6 REFERENSER (2012b), Barnförsäkringar, PM daterad . , stämningsansökan , dnr 2011/1948. , KOVFS 2009:1 föreskrifter om konsumenttvister som inte prövas av nämnden. Rapport från 2008/09:RFR8 Bortförda och kvarhållna barn i internationella förhållanden. Rapport från 2009/10:RFR12 Näringslivets självregleringsorgan – utvecklingen . , dnr 2008:0105. , dnr 2011:1096. , dnr 2012:1262. Råd & Rön , Tveksamma krav för barnförsäkringar. (2008). Genetisk information i försäkringssammanhang. En uppföljning av tillämpningen av lagen (2006:351) om genetisk integritet som infördes . , dom , mål nr T 20377-09. , dom , mål nr T 330-12. , dom, mål nr T 9515-11. Något om den renoverade försäkringsavtalslagen, JT 2004-05, s. 352. Svensk Försäkring, Översiktsstatistik – Sjuk- och olycksfallsförsäkring 2010. Svensk Försäkring, Översiktsstatistik – Sjuk- och olycksfallsförsäkring 2011. Svensk försäkring (2011). Ståndpunkts-PM: Att prissätta olika risker är inte diskriminering, . och (2002). Barnförsäkringar och riskbedömning. , (2012). Rätten till försäkring – Kontraheringsplikten i FAL med fokus på barnförsäkringar, examensarbete vid juridiska fakulteten . Barnplantorna - med Cochleaimplantat (CI) och barn med Hörapparat . , DO , telefonintervju. för prematurfödda barn – och 2012- 11-28. REFERENSER 2012/13:RFR6 L2 , telefonintervju. , telefonintervju och . , och , telefonintervjuer. Säkra , telefonintervju. , inkommet material . för prematurfödda barn – och , e-brev . , promemoria daterad . Svensk Försäkring, e-brev . Barnplantorna – med Cochleaimplantat (CI) och barn med Hörapparat: för prematurfödda barn – och : 2012/13:RFR6 REFERENSER Svensk försäkring: : Enkät till försäkringsbolag om barnförsäkringar Frågor till försäkringsbolagen om barnförsäkringar Med begreppet barnförsäkringar i frågorna nedan avses individuellt tecknade kombinerade sjuk- och olycksfallsförsäkringar för barn. Svaren som efterfrågas avser det försäkringsbolag som den svarande representerar. Uppgifterna som efterfrågas avser förhållandena . Vänligen uppge kontaktuppgifter till den person som Svensk Försäkring kan vända sig till i samband med avstämning av sammanställningen av enkäten: Kontaktperson: e-postadress: Telefonnummer: Uppskattningsvis hur stor andel (%) av ansökningarna om barnförsäkringar i det försäkringsbolag som du representerar andel (%) a.beviljas med ordinarie villkor b.beviljas med ordinarie villkor men med karenstid c.beviljas med klausul eller med förhöjd premie d.avslås, men bolaget erbjuder möjlighet till omprövning e.avslås utan möjlighet till omprövning? Vilken är den vanligaste diagnosen/orsaken till att det försäkringsbolag du representerar a.beviljar ansökan med ordinarie villkor men med karenstid b.beviljar ansökan om barnförsäkring med klausul eller med förhöjd premie c.avslår ansökan om barnförsäkring men erbjuder möjlighet till omprövning d.avslår ansökan om barnförsäkring utan möjlighet till omprövning? I hur stor andel (%) av följande situationer är denna vanligaste diagnos/orsak (se fråga 2:1:1) skälet till att barnförsäkringen andel (%) a.beviljas med ordinarie villkor men med karenstid b.beviljas med klausul eller med förhöjd premie c.avslås men med möjlighet till omprövning d.avslås utan möjlighet till omprövning? Vilken är den näst vanligaste diagnosen/orsaken till att det försäkringsbolag du representerar a.beviljas med ordinarie villkor men med karenstid b.beviljar ansökan om barnförsäkring med klausul eller med förhöjd premie c.avslår ansökan om barnförsäkring men erbjuder möjlighet till omprövning d.avslås ansökan om barnförsäkring utan möjlighet till omprövning? I hur stor andel (%) av följande situationer är denna näst vanligaste diagnos/orsak (se fråga 2:2:1) skälet till att barnförsäkringen andel (%) a.beviljas med ordinarie villkor men med karenstid b.beviljas med klausul eller med förhöjd premie c.avslås men med möjlighet till omprövning d.avslås utan möjlighet till omprövning? I hur stor andel (%) av alla ansökningar om barnförsäkring begär bolaget in patientjournaler eller motsvarande (t.ex. uppgifter från barn- och skolhälsovård) vid behandlingen av ansökan? andel (%) I hur stor andel (%) av följande situationer har bolaget inhämtat uppgifter från patientjournaler, eller motsvarande (t.ex. uppgifter från barn- och skolhälsovård) Andel (%) a.När barnförsäkring beviljas med ordinarie villkor b.När barnförsäkring beviljas med ordinarie villkor men med karenstid c.När barnförsäkring beviljas med klausul eller med förhöjd premie d.När ansökan om barnförsäkring avslås men möjlighet till omprövning ges e.När ansökan om barnförsäkring avslås utan möjlighet till omprövning? utövar tillsyn över försäkringsbolagen ansvarar bl.a. för tillsynen, regelgivningen och tillståndsprövningen som rör finansiella marknader och finansiella företag. Myndigheten ska arbeta för ett stabilt och väl fungerande finansiellt system och verka för ett gott konsumentskydd inom det finansiella systemet.201 Myndigheten ansvarar därmed för tillsynen av bl.a. försäkringsbolagen.