eunbil · H00N2B6418 · 2013-01-01 00:00:00 — Rubrik: Modernisering av statsstödsreglerna – påverkan på EU:s konkurrenskraft Dokument: Ordförandeskapsnot (16647/12) dokument: Modernisering av det statliga stödet i EU (Almuniapaketet), Fakta-PM 2011/12:FPM152 behandlad vid samråd med : Kommissionen kommer presentera för KKR hur moderniseringen av statsstödsreglerna (Almuniapaketet) påverkar den europeiska konkurrenskraften. Detta är ett led i arbetet att förbereda rådet för behandlingen av procedur- och bemyndigandeförordningarna, som kommer att omförhandlas i rådet . Målsättningen med reformförslaget, både vad gäller innehåll och process, är att (i) effektivt stödja tillväxtmålen i EU 2020, bidra till ökad sysselsättning och medlemsstaternas ansträngningar till mer effektiv hantering av offentliga medel, (ii) prioritera KOM:s förhandsgranskning på de potentiellt mest skadliga typer av stöd, minska den administrativa bördan för stöd med begränsad påverkan på den inre marknaden, och (iii) förenkla regler och förfaranden för att säkerställa snabbare och mer robusta beslut som bygger på tydlig ekonomisk logik, en gemensam strategi och tydliga skyldigheter. Mot bakgrund av ovan föreslår ORDF att KKR diskuterar följande två frågor: KOM föreslår att statsstödregelverket moderniseras med syfte att stödja tillväxt, sysselsättningsskapande och EU:s konkurrenskraft, som det bidrar till medlemsstaternas ansträngningar att använda offentliga resurser på ett effektivare sätt. Håller medlemsstaten med om dessa målsättningar? Hur anser medlemsstaten att statligt stöd bör utformas för att upprätthålla tillväxten och öka konkurrenskraften hos den europeiska industrin i en global kontext, särskilt med beaktan av krisen? övergripande position är att moderniseringen av statsstödsregelverket inte får innebära mindre strikta statsstödsregler samt att kommissionen kvarstår som väktaren av regelverket. Detta är nödvändigt för att säkerställa en korrekt efterlevnad av regelverket och att det råder lika konkurrensvillkor inom EU. Regeringen ser det därför som viktigt att moderniseringsarbetet fortgår och att man har en samsyn kring de huvudsakliga linjerna. Det är viktigt att reglerna är effektiva och funktionella för att EU 2020-målen nås. Framför allt bör reglernas innehåll klargöras och tillämpningen förenklas. Regeringen stöder kommissionens mål att prioritera de stödåtgärder som är skadligast och har störst inverkan på den inre marknaden, men vill dock lyfta fram frågan om hur andra typer av olagligt stöd bäst ska hanteras av kommissionen. Grunden för moderniseringen av regelverket måste vara att kontrollen ska förbättra effektiviteten på marknaden och främja tillväxten. Det är därför viktigt att komma ihåg att statsstöd alltid måste vara en sista utväg. Särskilt i kristider riskerar statsstöd att försvåra nödvändiga omstruktureringar av ekonomin, vilka i slutändan är avgörande för att förbättra EU:s konkurrenskraft. Regeringen vill därför understryka vikten av strikta statsstödsregler samt kommissionens roll som väktare av reglernas efterlevnad. Med tanke på statsstödsreglernas betydelse för tillväxt, konkurrensen på den inre marknaden och ekonomiska konsolideringsåtgärder bör fokus ligga på sådana stöd som förbättrar EU:s långsiktiga konkurrenskraft. Typiskt sett rör det stöd som bygger på marknadsmisslyckanden, har tydliga incitamentseffekter och på områden som forskning, innovation, utbildning, SME:s och miljö. Regeringen stödjer slutligen kommissionens förslag att medlemsstaten ska tillse att de stöd som den beviljar inom ramen för det allmänna gruppundantaget verkligen ges i enlighet med regelverket, eftersom en lika tillämpning av reglerna i EU annars inte kan säkerställas. Procedur- och bemyndigandeförordningarna kommer sannolikt att diskuteras i konkurrenskraftsrådet . Regeringen kommer därför att återkomma till för att bereda ståndpunkter i respektive sakfråga. Såvitt är känt är likeminded förutom de nordiska länderna framför allt och, i viss mån, . I vissa delfrågor finns möjlighet att finna gemensamma ståndpunkter med exempelvis och . Länder som t.ex. , och står däremot långt från position. Förslaget väntas inte innebära några direkta ekonomiska konsekvenser. Dock kommer sannolikt att en resursförstärkning av statsstödskontrollen i SE blir nödvändig för att säkerställa att SE följer regelverket och kan möta kommissionens ökade krav på eftergranskning av beviljade gruppundantagsstöd.