rfr · H10WRFR3 · 2013-11-26 00:00:00 — Den som köper en fysisk bok kontant behöver inte generera någon information om sitt val av litteratur. (Men betalar man med kontokort, drar medlems- eller klubbkort eller köper tryckta böcker på nätet kan information om bokval sparas.) Den tryckta boken kan i sig inte registrera och spara information om sina läsare eller om läsningen. Lån, beställningar och reservationer vid offentliga bibliotek är skyddade enligt en särskild paragraf i sekretesslagen.102 För e-böckerna ser det annorlunda ut. E-boksleverantören kan se vilka söktermer man skriver in, hur länge man tittar på olika titlar och vilka böcker man köper. Om man strömmar ned boken eller använder olika lästjänster (för att till exempel göra anteckningar eller ta del av andra läsares kommentarer) kan leverantören också följa läsningen: hur ofta man öppnar boken, hur länge man läser, vilka avsnitt man hoppar över, bokmärken, understrykningar och anteckningar.103 Vissa e-bokstjänster, som gör att man kan köpa och förvara böcker i ett digitalt bibliotek och läsa dem på olika enheter, har 101 Renman , : Boken, författaren och läsaren – en upphovsrättslig reflektion, i Läsarens marknad, marknadens läsare. En forskningsantologi utarbetad till , 2012, s. 245–248. SOU 2012/13:65 Läsandets kultur, 2012, s. 418. Amazon raderade kunds e-böcker utan förklaring, . , : gör läsaren till ett objekt, . 102Broms, : Biblioteken och juridiken, 2005, s. 75. 103Sundin, : Ökad integration och koncentration. Den svenska bokmarknaden i förändring, i Läsarnas marknad, marknadens läsare. En forskningsantologi utarbetad till , 2012, 266–268. Renman 2012, s. 245–248.Your e-book is reading you, . Kalmteg, : Med e-boken kan alla se dig läsa, . , : läser läsaren, . mjukvara för att spåra information om läsaren. Det kan handla om ålder, kön, om nedladdning av böckerna och om läsningen.104 Användningen av så kallad metadata om kunderna verkar vara mer om- fattande i exempelvis och än i . ungefär 1 500 variabler från den kund som använder deras butik, och rekommendationerna är en viktig del av deras försäljningsstrategi.105 Svens- ka återförsäljare har inte lagt lika mycket vikt vid metadata. försäljningschef har i en intervju uppgett att det dels beror på etiska frågor om var gränsen går för integritetskränkning, dels på att insamling av meta- data är dyrt. När intervjun gjordes (2012) uppgav Adlibris att de inte sam- lade användardata från sin läsplatta. Vd:n för e-boksförlaget öns- kade dock att det vore möjligt att kombinera information från e-boksköpare med kunduppgifter från exempelvis mataffärer eller kontokortsföretag.106 har dessa frågor alltså framför allt berört läsare i om de valt att köpa böcker från utländska distributörer. I Adlibris nya tjänst Mondo kan man göra understrykningar, kommenta- rer och anteckningar, och det går att dela dessa med andra via Facebook Mondo möjliggör också läsning på flera olika enheter. är därför ett exempel på en tjänst som kan samla information om läsaren och Förutom sedvanliga kunduppgifter innehåller kundregistret också profiler som bland annat görs utifrån inköpen.107 Personuppgifterna ligger bland annat till grund för marknadsföring, och de kan lämnas ut till sam- arbetspartners utanför Bonnierkoncernen. Kunden har rätt att skriftligen utan kostnad begära ett registerutdrag och en rättelse eller radering av eventuellt felaktiga uppgifter och kan spärra uppgifterna mot marknadsföring. erbjuda köparna en tjänst där kunden får tillgång till boken både som ljud- bok och e-bok. Tjänsten ser till att bokmärket befinner sig på samma ställe i både ljudboken och e-boken, så att man kan växla mellan de två medierna och ändå veta var i boken man är. Det är ytterligare exempel på en tjänst som gör det möjligt att följa läsningen.108 Leverantörernas avsikt med att samla in data är att kunna skapa olika tjänster.109 Medan man läser kan man hos vissa leverantörer till exempel se vilka understrykningar och anteckningar som andra läsare har gjort. lägger ut en lista på de oftast markerade avsnitten på sin webbplats.110 Upp- gifterna kan också användas för att ge automatgenererade litteraturtips: om 104 Your e-book is reading you, , . 105 Laxgård, : Kunskap är makt i (red. ): Bokens fram- tid – artiklar ur Svensk Bokhandel, 2013, s. 109–111. 106 Laxgård & 2013, s. 111–112. 107 I användarvillkoren (som är gemensamma för Bonnierkoncernen) står: Till dina grund- läggande uppgifter påförs områdesbaserade och statistiskt beräknade profiler med utgångs- punkt från din bostadsadress. Profilfaktorer för området är utbildning, civilstånd, ålder, boendeform och bostadsortens läge, inkomstnivå, antal barn, resvanor och livsstil. gifterna insamlas från dig genom dina inköp eller från annan källa, till exempel från offentligt tillgängliga register och databaser. 108 Arstad , : E-böcker nästa för Storytel, , . 109 Big e-reader is watching you, , . 110 Your e-book is reading you, , . man har köpt böcker i ett visst ämne kan man få förslag på andra böcker i samma genre. På aggregerad nivå används de som underlag för marknadsstrategier och liknande.111 Om man som läsare inte vill att leverantören ska kunna följa läsningen kan man spara boken på en enda enhet och sedan låta bli att vara uppkopplad mot nätet. Det går då inte att använda tjänster såsom anteckningar, bokmärken och understrykningar och inte heller att läsa boken på olika enheter.112 5.2 Omedvetenhet om insynen Integritetsfrågor är ett tänkbart statligt policyområde, anser i sin e-boksrapport. understryker att det inte bara är negativt att leverantörerna kan kika in i läsningen, eftersom uppgifterna kan ligga till grund för nya tjänster. menar att det däremot är ett problem att e-boksläsarna ofta inte är medvetna om att information om deras läsning kan samlas och föras tillbaka till företaget som sålt boken. På kort sikt uppmanar man därför till förbättrad konsumentinformation och transparens från e-boksleverantör- ernas sida. På diskuteras om rättsfall kan leda till förändrad praxis eller policyreformer. Det offentliga kan ha ett ansvar för upplysning och medvetandegörande om att personlig information sparas och att det kan väcka frågor om läsarens integritet.113 Vissa amerikanska delstater har infört lagar som reglerar återförsäljarnas skyldighet att lämna ifrån sig information om enskilda e-boksköpares läsning till polis och åklagare. I krävs numera domstolsbeslut för att de digitala bokhandlarna ska behöva lämna ifrån sig uppgifter om sökningar, köp, läsning och understrykningar.114 I har integritetsfrågor alltmer börjat uppmärksammas i dagspress . tog dock upp frågorna i en rapport redan 2009.115 Integritetens förändrade förutsättningar i och med användningen av digitala medier har uppmärksammats även inom forskningen. Ett exempel är informationsvetarna , som i en artikel diskuterar sökningen av e-böcker i Google Books. Google Books och andra liknande tjänster be- 111Your e-book is reading you, , . Det har också diskuterats om lagringen kan komma att påverka utgivningen och litteraturen i sig. Förlagen och författarna skulle kunna använda informationen för att anpassa böckerna – om en stor andel aldrig läser klart en bok skulle förlaget kunna föreslå författaren att skriva kortare. 112Big e-reader is watching you, , . 113OECD 2012, s. 7, 52. 114Your e-book is reading you, , . Big e-reader is watching you, , . 115Även om du är paranoid kan de vara ute efter dig, . Svårt att få Amazon att avregistrera dig, . – Lätt att göra, svår att sälja 2009, s. 28. Kalmteg, : Med e-boken kan alla se dig läsa, . , : läser läsaren, . , : gör läsaren till ett objekt, . skrivs ibland – både av andra och av sig själva – som en ersättning för dagens offentliga bibliotek, vilket gör det särskilt relevant att diskutera deras relation till användarna.116 De som söker böcker på nätet är oftast inte medvetna om att i princip allt de gör kan spåras och sparas och att informationen kan lämnas vidare, menar . Det kan tvärtom upplevas som att en boksökning på internet görs helt anonymt. och pekar också på bristen på ömsesidighet – Google ser vad du gör, men du har ingen möjlighet att få insyn i vad Google Books vet om dig. Det finns därför en maktobalans mellan Google Books och användarna, och obalansen kan komma att hämma viljan att söka information, menar de två informationsvetarna. Den fria informationssökningen är ett grundläggande element i det öppna samhället. Avsikten med att erbjuda kostnadsfri läsning till allmänheten är att uppmuntra kunskap hos så många som möjligt, men maktobalansen motverkar det syftet. och menar att det behövs lagstiftning för att se till att användarna skyddas när de söker litteratur, oavsett om det sker på internet eller ej.117 forskar i immaterialrätt och har bland annat skrivit om e-böcker i forskningsantologi. Hon menar att den information som förlagen har tillgång till kan användas i olika syften. Ett kan vara att få information för att skräddarsy och målgruppsanpassa marknadsföring.118 Förlagen kan dessutom ha ett intresse av att sälja kundinformation vidare, menar . Personer som köper e-böcker om hälsa eller livsstil kan betraktas som en attraktiv målgrupp för reklam för hälsopreparat eller skönhetsprodukter. Ett annat skäl kan vara för att spåra märkliga eller kriminella intressen eller för åsiktsregistrering. Renman ser risker med att informationen kommer i orätta händer eller att information lagras och används på ett sätt som vi inte kan förutse i dag.119 Hantering av läsarinformation bör enligt Renman vara transparent och som huvudregel kräva samtycke. Med andra ord ska det vara uppenbart för e-boksköparen vilken information som sparas.120 Det är svårt att överblicka olika bestämmelser om individens integritet. Att titta på helheten skulle ge ny kunskap om hur integritetsskyddet ser ut och om det finns anledning att förstärka läsarens skydd, anser Renman . Det är inte självklart var en eventuell sådan förstärkning skulle kunna ske. Det är förmodligen lättare att föra in sådana skrivelser i konsumenttjänstlagen eller personuppgiftslagen än upphovsrättslagen, enligt Renman Claesson.121 116Jones & är för övrigt mycket positiva till Google Books och andra jämförbara projekt och de är noga med att påpeka att deras forskning inte ska ses som en kritik av Googles och andras ambition att tillgängliggöra e-böcker. 117Jones, : Anonymity in a world of digital books: Google Books, privacy, and the freedom to read, Policy & Internet 2010. 119Renman 2012, s. 245–248. 120Renman 2012, s. 245–248. Vid intervjuerna i samband med denna fördjupningsstudie ställdes en fråga om e-boksläsarens integritet. framför att föreningen inte har diskuterat e-böcker ur ett integritetsperspektiv och menar att frågan inte befinner sig högt upp på agendan i den internationella förlagsvärlden. Föreningen bedömer att det är en mindre viktig fråga i sammanhanget och ser den som en del av en större internet- och näthandelsdiskussion; vi lämnar spår efter oss på nätet . Föreningens representant känner till att Amazon och kan se och spara uppgifter om läsaren och läsningen och tycker att det kan vara ett problem att de stora aktörerna ibland agerar självsvåldigt. Men föreningen menar att det inte finns någon svensk aktör som agerar på samma sätt. Företrädaren för tycker att frågan är intressant och viktig och drar liksom paralleller till övrig näthandel. Intervjupersonen menar att det är svårt att se vilken räckvidd frågan har, precis som med många andra aspekter av e-boksfrågan. Mycket hänger på var förlagen kommer att lägga den etiska ribban och vad de väljer att använda informationen till. Det är också viktigt att öka kunskapen om vilka juridiska rättigheter förlagen har enligt avtalen. anser att det är en intressant och mycket viktig fråga. Förbundet knyter den till yttrandefriheten och den enskildes rätt att läsa vad han eller hon vill. Enligt förbundets representant är det viktigt att man som privatperson känner sig trygg i att ens kulturkonsumtion inte är övervakad. Läsningen ska vara så fri och obevakad som möjligt. Risken är annars att läsaren självcensurerar sitt val av litteratur. Biblioteken får en viktig roll i sammanhanget – de ska fungera som oberoende aktörer som gör ett självständigt urval, menar . Av de intervjuade institutionerna är det framför allt (KB) som har diskuterat frågor kring integritet och då ur ett biblioteksperspektiv. KB ser definitivt att det finns möjliga problem och tycker att det är bra att frågan tas upp. Vissa systemleverantörer ägs av riskkapitalbolag som kan säljas vidare, och en risk KB identifierar är att de då tar med sig information om lån och låntagare. Av hänsyn till låntagarna är det betydelsefullt att förhållandena kring bibliotekens utlåning är tydliga och att insynen därför bör öka. Det är oklart hur autentiseringen (identifieringen) av låntagarna går till, och KB har därför vänt sig till Elib för att få klarhet. Elib menar att autentiseringen sker hos systemleverantör, som dock i sin tur hänvisar tillbaka till Elib. KB har alltså ännu inte fått klarhet i frågan. KB har i en rapport presenterat en konkretisering av förslag att folkbibliotekens e-boksutlåning ska ske via Libris och att KB ska stå för distributörsplattformen. Då skulle uppgifter om låntagare och lån lagras i Libris och inte hos leverantörerna. Bibliotek och leverantörer skulle däremot kunna få del av anonymiserade uppgifter.122 122 Så här skriver KB i sin rapport: Det finns ingen anledning att betvivla att autentiseringen av låntagarna och behandlingen av personuppgifter inte sker enligt rådande lagstiftning , men det kan vara värt att ställa frågan vad som händer med sådan data om en aktör i det ledet skulle gå i konkurs eller köpas upp. anser att e-boksläsarens integritet är en aktuell fråga som får mer och mer uppmärksamhet. Föreningen diskuterar frågan i ökad omfattning, men enbart relaterat till utlåning vid bibliotek. ens ståndpunkt är att all data som genereras vid e-bokskonsumtion via bib- lioteken också ska kontrolleras av biblioteken. Anledningen är att det i sekretesslagen finns särskilda bestämmelser om hur låntagarnas integritet ska skyddas – exempelvis att uppgifter om lån raderas när mediet är åter- E-boksleverantörer omfattas inte av den lagstiftningen, vilket gör att lagens intentioner inte uppfylls. menar att man kan lösa frågan med hjälp av lagstiftning. Ett alternativ är att kommunerna när de skriver avtal med leverantörer ser till att de förbinder sig att följa samma regler som gäller för biblioteken. representant menar att integritetsfrågor alltid är På departementet har man däremot inte på tjänstemannanivå särskilt utrett frågan just i relation till e-boksläsningen. Uppmärksamheten på frågor om e-boksläsning och integritet har ökat, och de diskuteras mer i media. Missbruk av personuppgifter förefaller inte vara ett stort problem , men de möjliga riskerna bedöms av vissa aktörer vara stora. Flera pekar på att det är ett område där det är mycket svårt att överblicka konsekvenserna. Det finns, enligt dessa, principiellt viktiga problem kopplade till informations- och yttrandefriheten. Andra ser frågorna i ljuset av den ökade näthandeln, som innebär att det samlas personuppgifter och information om exempelvis konsumtionsvanor på ett annat sätt . Tydlighet gentemot köpare och låntagare och ökad kunskap och medvetenhet hos e-boksläsarna anses av flera av källorna vara ett första viktigt steg på vägen. Några menar att det dessutom behövs regleringar. Antingen ser distributörerna själva till att åstadkomma tydlighet och regler eller så krävs det offentlig inblandning. seringen och i förlängningen låntagarnas integritet är viktig. Ur Sammanhållet nationellt system för distribution av e-böcker till bibliotek, Kungl. 2013, s. 27–28. 6 Frågan om ersättning vid utlåning av e-böcker I pressen rapporteras ibland om den så kallade e-boksfrågan. Man syftar då på att förlagen och folkbiblioteken misslyckats med att komma överens om hur biblioteken ska tillgängliggöra e-böcker. Frågan har särskilt uppmärksammats i samband med bok . Att den blev så populär som utlånad e-bok blev en överraskning för många bibliotekschefer. Eftersom biblioteken oftast betalar per utlånad e-bok räckte inte bibliotekens medieanslag till för att täcka kostnaderna. I upphovsrättslagen finns ett undantag som anger att det i och med att ett exemplar av en tryckt bok har kommit ut på marknaden är möjligt att ge eller sälja bokexemplaret vidare eller att låna ut det. 123 Undantaget är grunden för bibliotekens utlåning. För utlåning av tryckta böcker finns också ett etablerat system för hur upphovsmännen ska kompenseras för en eventuellt minskad försäljning. Den statliga biblioteksersättningen fördelas utifrån de böcker som lånas ut vid folkbiblioteken. Dessutom betalar förstås biblioteken för de böcker de köper. Men e-böcker omfattas inte av undantaget. E-böcker säljs inte som fysiska exemplar av en bok utan som en användarlicens till texten i elektronisk form. De omfattas då inte heller av biblioteksersättningen. Därför måste biblioteken ersätta förlagen på annat sätt än när man införskaffar och lånar ut en tryckt bok. Forskningsbiblioteken samverkar kring upphandling av licenser via det så kallade Bibsamkonsortiet vid . kan bistå med samordning eftersom universitets- och högskolebiblioteken är statliga, men kan inte göra detsamma för folkbiblioteken, som ju är kommunala. I stället tecknar folkbiblioteken – oftast kommunvis – avtal med förlagen. Folkbiblioteken och förlagen har dock haft svårt att komma överens om under vilka former e-böckerna ska tillgängliggöras på biblioteken, och man prövar sig fortfarande fram för att hitta fungerande modeller.124 Avtalen kan se olika ut. Man talar om i huvudsak fyra olika modeller125: Utlåningsmodellen (kallas också elibmodellen). Utlåningsmodellen är den mest dominerande . När tecknar en licens utifrån utlåningsmodellen får det obegränsad tillgång till ett utbud. Varje gång en titel lånas ut betalar en i förväg avtalad summa, . Fördelen för bibliotekens del kan vara att de inte har 12319 § lag (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. 124Även i andra länder experimenterar förlag och bibliotek med formerna för ersättning, se , : E-books: the future for publishers and libraries, Collection 2012, s. 78. 125När kommer boomen? 2011, s. 14–15. , : och folkbiblioteken. Samtalen mellan och om en ny ersättningsmodell för e-böcker, 2012, s. 8–10. 6 FRÅGAN OM ERSÄTTNING VID UTLÅNING AV E-BÖCKER några kostnader för att välja ut, köpa eller lagerhålla titlar. Å andra sidan kan det vara svårt för biblioteken att kunna förutsäga kostnaderna, som kan skena iväg om utlåningen blir oväntat hög. bygger inte heller sin egen samling. Förvärvsmodellen (kallas även licensmodellen, overdrivemodellen eller biblioteksmodellen). Förvärvsmodellen är den som mest liknar utlåning av tryckta böcker. köper en titel som endast kan lånas ut till en låntagare åt gången. För biblioteken kan det vara positivt att de själva styr vilka titlar de erbjuder, men en avigsida ur perspektiv är att e-boken kan bli utlånad. En annan eventuell nackdel är att måste ägna tid åt att välja vilka titlar som ska köpas in och att man riskerar att köpa titlar som sedan inte lånas ut. Låntagarmodellen (eller användarstyrt förvärv). I låntagarmodellen är det användarnas efterfrågan som styr. När en användare önskar få tillgång till en titel köps den in eller tillgängliggörs just för det aktuella lånet. sker det automatiskt, ibland går in och väljer hur man ska anskaffa titeln. En fördel för kan vara att endast de titlar som efterfrågas köps in. Å andra sidan förlorar kontrollen över sitt utbud. Det är inte heller säkert att de titlar som tillgängliggörs är desamma som skulle ha valt att köpa in, om ett helhetsperspektiv på verksamheten och samlingarna hade styrt. Prenumerationsmodellen (kan också kallas Big Deals eller abonnemangsmodellen). betalar en årlig avgift för att kunna låna ut ett förlags titlar. behöver inte sköta inköpen, men utbudet av e-böcker kan ändras utan att kan göra något åt det. Ett förlag måste inte sälja sina e-böcker till bibliotek och det finns exempel på förlag som har valt att avstå. Ett förlag kan också välja att ha en karenstid för en ny e-bok innan den blir möjlig att låna på biblioteken. införde några stora svenska förlag en karenstid innan deras e-böcker blev tillgängliga via bibliotek. En annan begränsning är att det i vissa avtal för översatta böcker står inskrivet att boken över huvud taget inte får tillgänglig- göras via bibliotek. Det gäller exempelvis storsäljare nyanser av honom.126 Med den nuvarande modellen hävdar biblioteken att det är svårt att förutse kostnaderna. Det är därför inte ovanligt att de pengar man anslagit inte räcker. I infördes ett totalstopp för e-boksutlåning en månad då de medel som avsatts till e-böcker var slut. I tog juli månads anslag slut när det var kvar av månaden, vilket stoppade samtliga e-utlån. Flera bibliotek anger också ett tak för hur många e-böcker man kan få låna. har bland annat , , , , , , , , och begränsat möjligheterna att låna e-böcker. I får man till exempel låna en e-bok , i fem.127 126Femtio nyanser stoppas som e-lån, . Bokbranschen tar strid om e-böcker, . 127Se till exempel Elmvret, : Pengarna till e-böcker räcker inte till, . 6 FRÅGAN OM ERSÄTTNING VID UTLÅNING AV E-BÖCKER 6.2 Samtal för att nå en gemensam lösning tillämpas som sagt framför allt utlåningsmodellen, vilket innebär att får tillgång till ett utbud och att det uppstår en kostnad varje gång någon lånar boken. har det vanligaste varit att alla titlar har samma pris, oavsett om de är nya och populära eller äldre och smalare. Men varken förlag eller bibliotek är nöjda med situationen. De aktörer som tydligast profilerat sig i e-boksfrågan är och . , och ytterligare ett antal berörda aktörer påbörjade samtal i ersättningsfrågan i februari 2012.128 Avsikten var att försöka hitta en modell som både förlag, författare och bibliotek kunde enas om. Under samtalen förespråkade förlagssidan förvärvsmodellen och bibliotekssidan en prenumerationsmodell. avbröts dock diskussionerna.129 Sedan samtalen avslutades har relationen mellan och varit ansträngd.130 menar att folkbibliotekens utlåning hämmar tillväxten av e-boksmarknaden. Den svenska marknaden är liten och det har varit svårt att få tillräckligt många e-boksköpare för att det ska löna sig för förlagen att ge ut e-böcker på svenska. Bibliotekens utlåning gör enligt föreningen att incitamenten för läsaren att köpa boken minskar. Finns det inte tillräckligt många e-boksköpare kommer inte förlagen att ge ut några e- böcker. menar därför att det även ligger i bibliotekens intresse att man låter en kommersiell e-boksmarknad växa fram. Föreningen håller inte med om att folkbibliotekens verksamhet skulle stå och falla med e-böckerna – bibliotek har alltid arbetat med ett brett utbud. Om bibliotekens modell skulle tillämpas menar att e-boksutgiv- ningen stoppas och att författarna därmed tystas.131 128I samtalen deltog (bibliotekschef ), (enhetschef ), (myndighetschef för tillgängliga medier, f.d. Talboks- och ), (generalsekreterare ), (chef förlagsgrupp och ledamot i ), (förlagschef och ledamot ), (ansvarig digital utgivning Bonnierförlagen) och (vd ), se 2012, s. 24–25. 129Inget nytt avtal om e-böcker, . Sammanbrott i samtal om e-bokslån, . 130Se till exempel Irritation efter annons om e-bokslån, Svensk Bokhandel . Säg hej till din nya bibliotekarie, 2012. Bokbranschen tar strid om e-böcker, . , : Tysta inte författarna, . , : Kränkt part vill förhandla, Positionspapper e-böcker på svenska bibliotek, 2012. , : Begränsad syn på bibliotekens samtida uppgifter, 2013. 131Ahlinder, : Tysta inte författarna, 2012. , : Biblioteken och bokmarknaden, 2013, s. 5, 42–43. Delade meningar om lån av e-böcker, . 6 FRÅGAN OM ERSÄTTNING VID UTLÅNING AV E-BÖCKER mål är att etablera en e-boksmarknad med bred och attraktiv utgivning.