rir · H1B56 · 2013-05-14 00:00:00 — För att förbättra möjligheterna att ge ungdomar aktivt stöd bedömer att Arbetsförmedlingen i högre utsträckning bör erbjuda individuella matchningsinsatser tidigt . Det förutsätter att arbetsförmedlarnas möjlighet till arbetsgivarkontakter prioriteras så att deras möjligheter att arbeta med individuell matchning stärks. 7.4Förutsättningarna för att anpassa Arbetsförmedlingens insatser efter individuella behov kan förbättras granskning visar på flera olika möjligheter att förbättra förutsättningarna för att anpassa Arbetsförmedlingens insatser efter individernas behov. Det är svårt att direkt mäta i vilken utsträckning de insatser som ungdomar får är anpassade till deras individuella behov. kan inte ge svar på graden av individanpassning, bara vilken typ av insats som olika individer tar del av. Granskningsresultaten visar att ungdomar i huvudsak tar del av liknande insatser. Detta oavsett om de deltar i Jobbgarantin för ungdomar, Jobb- och utvecklingsgarantin eller om de står utanför programmen men får del av insatser från Arbetsförmedlingen för att de bedömts riskera långtidsarbetslöshet. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE Ett viktigt motiv för att Arbetsförmedlingen ska anpassa sina insatser efter arbetssökandes individuellas behov är att undvika att de i onödan blir inlåsta i insatser. Ett annat motiv är att identifiera och erbjuda lämpliga insatser till de arbetssökande som har särskilt behov av stöd. Av granskningen framgår att arbetsförmedlare upplever att det finns en målkonflikt mellan det regelverk som gäller för arbetsmarknadspolitiska programinsatser till ungdomar och målsättningen att anpassa insatserna till individens behov även om det numera finns ett ökat utrymme att ge ungdomar insatser inom programmen redan från första inskrivningsdagen. Normalt är det annars inte förrän man deltar i Jobbgarantin för ungdomar och därmed varit inskriven som insatser som exempelvis praktik kommer i fråga. Enligt är det viktigt att det inte finns någon tveksamhet bland arbetsförmedlarna om de möjligheter som regelverket ger till att tidigt ge ungdomar individuellt anpassade insatser. Mot bakgrund av de begränsningar i regelverket som arbetsförmedlare har uppgett att de upplever bör regeringen analysera om det finns faktorer kopplade till regelverket som står i vägen för en tidig individuell anpassning av de insatser som Arbetsförmedlingen erbjuder arbetssökande ungdomar. Brist på tid för att kunna göra en tillräcklig bedömning av ungdomars individuella behov uppges också vara ett problem bland arbetsförmedlare. Även bristande utrymme att ta nödvändiga kontakter med arbetsgivare för att t.ex. kunna erbjuda praktikplatser upplevs av förmedlare begränsa möjligheten att individanpassa insatserna. Vissa inslag i den interna styrningen (som exempelvis interna mål för att träffa alla arbetssökande ungdomar med ett visst tidsintervall) riskerar att skapa en målkonflikt mellan arbetsförmedlarnas strävan att uppvisa goda interna resultat och anpassningen till den arbetssökandes individuella behov. Arbetsförmedlingen kan, genom att prioritera resurser eller organisera det lokala arbetet, bidra till att arbetsförmedlarnas möjlighet att göra en individuell bedömning underlättas och att arbetet med arbetsgivarkontakter förstärks bland ungdomsförmedlare. Granskningen visar på att kunskapsunderlaget för arbetsförmedlarnas bedömning av varje individs behov skulle kunna utvecklas. Det kan göras genom att Arbetsförmedlingen analyserar hur effekter av de arbetsmarknadspolitiska programmen varierar för olika grupper av Sådan kunskap är enligt bedömning viktig för att arbetsmarknadspolitiska insatser ska kunna användas på ett effektivt sätt. Det är enligt positivt att Arbetsförmedlingen tagit fram ett bedömningsstöd som ska hjälpa arbetsförmedlarna att bedöma vilka ungdomar som riskerar långtidsarbetslöshet. Det är också positivt att bedömningsstödet anpassats för att möjliggöra en bedömning av ungdomars särskilda behov. Mot bakgrund av att arbetsförmedlarna ser möjligheter till förbättring av stödet finns det enligt skäl för Arbetsförmedlingen att överväga hur stödet kan utvecklas. Den undersökning som gjort av kommuners stöd till arbetslösa ungdomar indikerar dels att Arbetsförmedlingens insatser inte fullt ut är anpassade till samtliga ungdomsgrupper, dels att de kommer sent. I viss utsträckning erbjuds arbetslösa ungdomar stöd från kommunerna som ska komplettera Arbetsförmedlingens insatser. Vissa kommuner ger också stöd till arbetslösa ungdomar innan de tar del av aktiva insatser från Arbetsförmedlingen. Kännedomen om vilka effekter som de kommunala insatserna har är dock liten. Detta har konstaterats i en översikt över kommunala arbetsmarknadsinsatser för arbetslösa socialbidragstagare beställd av arbetsmarknadsutskott samt i en utredning lämnad till utbildningsdepartementet.173 Det finns indikationer på att Arbetsförmedlingen i viss utsträckning kan behöva utveckla arbetsmetoder som är särskilt anpassade för ungdomar med svagare förankring på arbetsmarknaden. bedömer därför att Arbetsförmedlingens arbete i högre utsträckning bör stödja också denna grupp ungdomar. 7.5Risk finns för dubbelarbete mellan arbetsförmedling och kommun I granskningen har det framkommit att det finns risk för onödigt dubbelarbete mellan kommuner och arbetsförmedlingar när det gäller arbetsmarknadsinsatser till ungdomar. Likheterna i de insatser som kommuner och arbetsförmedlingar erbjuder ungdomar skapar en risk för sådant dubbelarbete. Att arbetsförmedlarna tar kontakt med kommunen när en arbetssökande fått stöd därifrån kan innebära ett förbättrat stöd till den arbetssökande. Vid intervjuer med arbetsförmedlare framkommer att information om vilka ungdomar som har fått eller får insatser av kommunen skulle kunna förbättra Arbetsförmedlingens stöd till berörda individer. Denna information når emellertid inte systematiskt Arbetsförmedlingen. Ansvarsfördelningen mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna när det gäller arbetssökande ungdomar uppfattas inte som helt tydlig varken av kommunerna eller av lokala arbetsförmedlare. Detta kan få till konsekvens att individer inte får adekvat stöd eftersom ingen inblandad aktör ser sig som ansvarig för att ge det stöd som individen behöver. upplever kommunerna att ansvarsfördelningen är mindre tydlig när det gäller K, arbetsmarknadspolitik – en kunskapsöversikt över åtgärder för arbetslösa socialbidragstagare, 2011/12:RFR15, SOU 2013:13, Ungdomar utanför gymnasieskolan – ett förtydligat ansvar för stat och kommun, Delbetänkande av Utredningen om unga som varken arbetar eller studerar. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE arbetssökande 16–19-åringar. Detta kan ha koppling till det informationsansvar som kommunerna enligt skollagen har för ungdomar mellan 16 och 19 år som inte avslutat gymnasiet. En utredning har föreslagit att ansvarsfördelningen mellan stat och kommun bör förtydligas när det gäller den sistnämnda gruppen ungdomar.174 Granskningen indikerar att kommunernas insatser i hög grad är inriktade på att matcha ungdomar mot praktikplatser. Ett samarbete mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna gällande praktikplatser skulle kunna göra det möjligt för fler ungdomar med behov av praktikplats att ta del av en sådan insats. Ett sådant samarbete skulle kunna komma till stånd genom en strategisk överenskommelse liknande det som Arbetsförmedlingen har slutit med vissa arbetsgivare på nationell nivå. 7.6Regeringens styrning har inriktats på Jobbgarantin för ungdomar Arbetsförmedlingen har enligt regelverket ett handlingsutrymme att prioritera när under en arbetssökandes inskrivningsperiod som förmedlingsinsatser, såsom vägledning och platsförmedling, främst ska erbjudas. En individuell handlingsplan ska enligt förordningen om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten upprättas inom en månad. Hur Arbetsförmedlingens insatser utformas beror på regeringens styrning av myndigheten. Regeringen har fokuserat på Arbetsförmedlingens arbete med de ungdomar som deltar i Jobbgarantin för ungdomar. Regeringen har ställt krav på redovisningar av hur arbetet inom programmet utformats och utvecklats för att säkerställa Kraven på återrapportering har dessutom blivit mer omfattande med tiden eftersom kvaliteten varit ett problem. Regeringens styrning kan vara en förklaring till att Arbetsförmedlingen arbetar mindre med ungdomar som ännu inte har kvalificerat sig för Jobbgarantin. har vissa förändringar skett i styrningen och fokus har i viss utsträckning riktats mot Arbetsförmedlingens arbete med de ungdomar som inte deltar i Jobbgarantin för ungdomar. finns det också en möjlighet för arbetssökande som fyllt och som på grund av särskilda skäl står långt från arbetsmarknaden, att ta del av arbetsmarknadspolitiska program redan innan Jobbgarantin för ungdomar. 174SOU 2013:13, Ungdomar utanför gymnasieskolan – ett förtydligat ansvar för stat och kommun, Delbetänkande av Utredningen om unga som varken arbetar eller studerar. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder som ökar möjligheten att ge arbetslösa ungdomar ett individanpassat stöd . visar granskningen att regelverket upplevs som hindrande. bedömer därför att regeringen ytterligare bör analysera om regelverket hindrar ett tidigt och aktivt matchningsstöd för ungdomar som söker Regeringen bör också närmare följa upp hur Arbetsförmedlingen arbetar med att tidigt bedöma ungdomars individuella behov. Att både Arbetsförmedlingen och kommunerna ger arbetslösa ungdomar stöd innebär risker för dubbelarbete som det kan inträffa att individer hamnar mitt emellan myndigheterna. Granskningen visar att Arbetsförmedlingens och kommunernas arbete skulle kunna samordnas bättre och mer effektivt genom en mer tydlig ansvarsfördelning. bedömer att Arbetsförmedlingens arbetssätt för att stödja ungdomars etablering på arbetsmarknaden kan bli effektivare. Arbetet inom Arbetsförmedlingen för att nå arbetslösa ungdomar i behov av myndighetens stöd bör stärkas. Att tidigt anpassa insatserna till individers behov och ge ett aktivt matchningsstöd är viktiga delar av Arbetsförmedlingens arbete. bedömning är att det aktiva matchningsstödet till ungdomar kan förbättras liksom förutsättningarna för att tidigt kunna anpassa insatserna till de enskilda ungdomarnas behov. gör även bedömningen att formerna för samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna behöver utvecklas. Regeringen bör mot bakgrund av detta i vissa avseenden analysera och klargöra konsekvenserna av regelverket. Mot denna bakgrund lämnar följande rekommendationer: rekommendation till regeringen: Regeringen bör analysera om regelverket hindrar att arbetssökande ungdomar får tidiga och individuellt anpassade insatser och matchning mot praktik eller arbete. Regeringen bör vidare analysera om ansvarsfördelningen mellan Arbetsförmedlingen och kommuner är tillräckligt tydlig när det gäller arbetsmarknadspolitiska insatser till ungdomar. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE rekommendationer till Arbetsförmedlingen: Arbetsförmedlingen bör genom strategisk styrning och samordning av arbetet på lokal nivå utveckla arbetet för att nå ungdomar som är i behov av myndighetens stöd men som inte är inskrivna. Arbetsförmedlingen behöver utveckla metodstöd och organisera det lokala arbetet för att underlätta arbetsförmedlarnas möjlighet att tidigt göra en individuell bedömning och att aktivt matcha ungdomar mot arbetsgivare. Arbetsförmedlingen bör utreda möjligheten att göra överenskommelser med kommunerna som kan möjliggöra praktikplatser för ungdomar med behov av en sådan insats. Betänkande 2006/07:SfU10, Nedsättning av socialavgifter för personer som fyllt 18 men inte 25 år Betänkande 2006/07:AU14, Bättre möjligheter till tidsbegränsad anställning Betänkande 2007/08:AU2, En jobbgaranti för ungdomar Betänkande 2008/09:FiU18, Åtgärder för jobb och omställning Betänkande 2009/10:UbU3, Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan Betänkande 2011/12:AU2, Utgiftsområde 14, Arbetsmarknad och arbetsliv Betänkande 2012/13:AU2, Utgiftsområde 14, Arbetsmarknad och arbetsliv Betänkande 2012/13:UbU1, Utgiftsområde 16, Utbildning och universitetsforskning Proposition 2006/07:84, Nedsättning av socialavgifter för personer som fyllt 18 men inte 25 år Proposition 2006/07:111, Bättre möjligheter till tidsbegränsad anställning m.m. Proposition 2006/07:118, En jobbgaranti för ungdomar Proposition 2007/08:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 13, Arbetsmarknad Proposition 2008/09:1, Budgetproposition , Utgiftsområde 14, Arbetsmarknad och arbetsliv Proposition 2008/09:97, Åtgärder för jobb och omställning Proposition 2008/09:199, Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan Proposition 2009/10:1, Budgetproposition , Utgiftsområde 14, Arbetsmarknad och arbetsliv Proposition 2010/11:1, Budgetproposition , Utgiftsområde 14, Arbetsmarknad och arbetsliv UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE Proposition 2011/12:1, Budgetproposition , Utgiftsområde 14, Arbetsmarknad och arbetsliv Proposition 2011/12:1, Budgetproposition , bilaga 7, Sänkt skatt på restaurang- och cateringtjänster Proposition 2012/13:1, Budgetproposition , Utgiftsområde 14, Arbetsmarknad och arbetsliv Proposition 2012/13:1, Budgetproposition , Utgiftsområde 16, Utbildning och universitetsforskning Yttrande 2011/12:AU6y, ekonomiska vårproposition Budgetlag (2011:203) Lag (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Lag (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program Socialtjänstlag (2001:453) Skollag (2010:800) Förordning (1996:1100) om aktivitetsstöd Förordning (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten Förordning (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program Förordning (2006:1481) om stöd för nystartsjobb Förordning (2007:414) om jobb- och utvecklingsgarantin Förordning (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen Förordning (2007:1364) om Arbetsförmedlingens samarbete med kommuner om arbetsmarknadspolitiska program Arbetsförmedlingen, Budgetunderlag för perioden –2012, Dnr Af-2009/035434 Arbetsförmedlingen, Budgetunderlaget 2012 –2014, Dnr Af-2010/316245 Arbetsförmedlingen, Jobb- och utvecklingsgarantin tredje fasen, Faktablad till arbetssökande Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingens återrapportering , Fördjupade analyser, Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingens återrapportering , Fördjupade analyser, Arbetsförmedlingen, Grundläggande nivå för Arbetsförmedlingens service 2012, Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingens årsredovisning 2011 Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingens återrapportering , Ungdomar 17f, ) Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsrapport , Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingens återrapportering , Samlad rapport för uppdrag 1, 3, 6 och 14, Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingens återrapportering, Insatser för att förhindra långvarig arbetslöshet 2a, Arbetsförmedlingen, Återrapportering , Kompletterande aktörer, Arbetsförmedlingens återrapportering , Insatser för att förhindra långvarig arbetslöshet, 2a. Arbetsförmedlingens återrapportering , Insatser för att bryta långvarig arbetslöshet. Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlings årsredovisning 2012, UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE , , , Ungdomars och invandrares inträde på arbetsmarknaden –2003, IFAU, rapport 2007:18 , Svensk Finanspolitik – Finanspolitiska rådets rapport , Arbetsmarknadspolitikens effekter på sysselsättning och arbetslöshet – en översikt, bilaga 1, , Vägen till arbete – arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsintroduktion IFAU, Vad gör de i jobb- och utvecklingsgarantin?, rapport 2010:15 IFAU, Vad gör de i jobbgarantin för ungdomar?, rapport 2010:22 Le Grand, Szulkin, Tibajev, (2013), Vid arbetslivets gränser – sysselsättning, matchning, barriärer 1974-2010, underlagsrapport till parlamentariska socialförsäkringsutredningen , Den gymnasiala yrkesutbildningen och inträdet på arbetsmarknaden, bilaga 2, , Vägen till arbete – arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsintroduktion, SOU 2010:80 , , (2009), Ungdomars övergång från skola till arbetsliv – aktuella utmaningar och lokala erfarenheter, Meddelanden från 2009:1, , Economic Surveys , Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, 2009:22, Jobb- och utvecklingsgarantin – en garanti för jobb? 2010:6, Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter SCB (2009), Temarapport om ungdomsarbetslöshet, AM 11 SCB Statistikdatabasen () SCB:s sammanställningar SCB, Inträdet till arbetsmarknaden. Gymnasieavgångna 2008/2009, Temarapport 2012:7 SOU 2006:102, Samverkan för ungas etablering på arbetsmarknaden SOU 2013:13, Ungdomar utanför gymnasieskolan – ett förtydligat ansvar för stat och kommun, Delbetänkande av Utredningen om unga som varken arbetar eller studerar Statskontoret 2012:16, Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader. Kartläggning, analys och förslag till förbättrad redovisning Temagruppen Unga i arbetslivet, uppföljning av unga som varken arbetar eller studerar K, arbetsmarknadspolitik – en kunskapsöversikt över åtgärder för arbetslösa socialbidragstagare, 2011/12:RFR15 UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE enkät till arbetsförmedlare som arbetar med ungdomar Populationen utgörs av arbetsförmedlare som arbetar med ungdomar. Ett slumpmässigt urval om 2 000 arbetsförmedlare genomfördes bland arbetsförmedlare som hade åtminstone en ungdom 16–på sin handläggarsignatur. Enkätundersökningen genomfördes som en webbenkätundersökning. Datainsamlingen pågick mellan och . Svarsfrekvensen motsvarar totalt sett. Urval antal svar, bortfall En bortfallsanalys visar att arbetsförmedlare som i mindre utsträckning arbetar med ungdomar är mindre benägna att svara. enkät till ungdomar inskrivna vid Arbetsförmedlingen Populationen i denna undersökning utgörs av ungdomar som är inskrivna vid Arbetsförmedlingen. En urvalsram har skapats utifrån Arbetsförmedlingens register per och består av samtliga inskrivna ungdomar som är födda eller senare och som inte har något registrerat arbetshandikapp/funktionshinder. Från urvalsramen har ett stratifierat obundet slumpmässigt urval om 3 600 ungdomar dragits. Urvalet har stratifierats utifrån om den sökande deltar i Jobbgarantin för ungdomar, i Jobb- och utvecklingsgarantin eller tillhör övriga sökande. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE Undersökningen genomfördes av /i form av en telefonenkät. Totalt var det 1 608 personer som besvarade telefonenkäten, vilket är av urvalet (exklusive övertäckning). Se tabell A2. Antal svar, bortfall och orsaker till bortfall Antal svar (svarsfrekvens) (46,) – Abonnentfel, fel nummer – Vet för lite/ej insatt – Språk- eller hörselsvårigheter – Semester/Bortrest/Ej anträffbar Anm. Övertäckningen består av dubbletter (5) samt personer som med hjälp av enkätfråga selekterades bort som ej tillhörande målpopulationen (117). En bortfallsanalys visar att svars- och bortfallsgruppen är ganska lika med avseende på tillgängliga bakgrundsvariabler. Följande grupper är dock något överrepresenterade i bortfallsgruppen: Övriga arbetslösa Övriga kommuner Längre inskrivningstid Kvinnor Vikter har tagits fram för att kunna räkna upp resultatet till populationsnivå. Uppräkning med vikter medför att resultatet kan redovisas för hela populationen och inte bara för enskilda svarande. Undersökningen riktades till samtliga 290 kommuner och genomfördes som en webbenkät –. Enkäten skickades till kommunernas officiella e-mailadresser/registrator för vidarebefordran till ansvarig för arbetsmarknadsfrågor i respektive kommun. Eftersom enkäten bedömdes beröra flera kommunala förvaltningar inom kommunerna (exempelvis social- och utbildningsförvaltningarna) upplystes i följebrev bl.a. om att enkätbesvarandet kan komma att fordra samarbete inom kommunen men att önskade ett samlat svar från respektive kommun. Kommunerna ombads svara angående insatser för dem som står till arbetsmarknadens förfogande. Det vill säga inte insatser nom ramen för LSS (exempelvis daglig verksamhet) eller individer som p.g.a. exempelvis svåra sociala problem eller psykisk ohälsa inte kan ta ett arbete och därmed oftast inte heller är aktuella på Arbetsförmedlingen. I den mån kommunerna arbetade med funktionshindrade personer så ombads de inte utesluta dem. Enkäten har besvarats av 251 kommuner vilket innebär en svarsfrekvens om och exempelvis har samtliga tre storstäder besvarat enkäten (, och ). Population, antal svar, bortfall En bortfallsanalys av dessa har kunnat konstatera att svars- och bortfallsgruppen är relativt lika med avseende på den regionindelning som SKL tillämpar (Storstadsregion, Glesbygd och Övriga kommuner). Storstadsregionerna är dock något överrepresenterade i svarsgruppen, men skillnaden är marginell varför detta inte bedöms medföra några systematiska fel i undersökningen. Av de 251 svarande har 232 kommuner () uppgivit att de genomfört arbetsmarknadsinsatser för ungdomar. De 19 kommuner () som angett att de inte genomfört insatser för ungdomar utgörs främst av mindre kommuner företrädesvis inom glesbygdsområden. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE Tilläggsfråga i Arbetskraftsundersökningen () För att undersöka varför ungdomar väljer att inte skriva in sig vid Arbetsförmedlingen har bett SCB att lägga till en sådan fråga i den Arbetskraftsundersökning som genomfördes . Populationen utgjordes av individer i åldrarna 15–som antingen är arbetslösa och inte inskrivna på Arbetsförmedlingen eller har fått jobb och som senast de var arbetslösa inte var inskrivna vid Arbetsförmedlingen. Urvalet för tilläggsfråga bestod av 851 personer och svarsfrekvensen uppgick till . Svaren har viktats upp till populationsnivå. Det innebär att det är möjligt att generalisera svaren till samtliga arbetslösa ungdomar som valt bort Arbetsförmedlingen. Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Klimatrelaterade skatter – Vem betalar? Svensk klimatforskning – Vad kostar den och vad har den gett? Att styra självständiga lärosäten Besparingar i försvarets materielförsörjning. Regelförenkling för företag – regeringen är fortfarande långt från Infrastrukturplanering – på väg mot klimatmålen? Effektivitetsmätning som metod för att jämföra Statens försäljningar av apotek Den nordiska stridsgruppen – Nordic Battlegroup 2011 Tandvårdsreformen 2008 – når den alla? Skattekontroll av företag – urval, volymutveckling och uppföljning upphandling av vägar och järnvägar – leder den till hög produktivitet? Staten på spelmarknaden – når man målen? Vem tar ansvar? – Statens tillsyn av information på – Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän Bemanningen av marinens och flygvapnets stående insatsförband – mervärde, mångfald och konkurrens? Statens insatser inom ambulansverksamheten Statens satsningar på transportinfrastruktur – valuta för pengarna? Mer att förenkla! Början på något nytt – Etableringsförberedande insatser för UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE Regeringens redovisning i budgetpropositionen – tydlig och transparent? Den kommunala ekonomin och hållbara offentliga finanser Etablering genom företagande – är statens stöd till företagare effektiva för utrikes födda? Utsläppshandel för att begränsa klimatförändringen – fungerar det? Svensk rymdverksamhet – en strategisk tillgång? Statliga myndigheters skydd mot korruption Staten på elmarknaden – insatser för en fungerande elöverföring Mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod?