rir · H1B519 · 2013-12-05 00:00:00 — åtagande om utsläppsminskningar inom den icke handlande sektorn styrs dels av EU:s bördefördelningsbeslut om linjära utsläppsminskningar för den icke handlande sektorn, dels av det svenska etappmålet.93 88Det finns i praktiken ingen marknad för nationella utsläppsrätter. Ett antal möjliga köparländer har gjort politiska ställningstaganden i samband med Doha-mötet om att de inte ska köpa nationella utsläppsrätter från Kyotoprotokollet. Dessutom tillåter inte lagstiftningen kring EU:s klimat- och energipaket att överskott av nationella utsläppsrätter från Kyotoperioden –2012 används för måluppfyllelsen –2020 inom EU:s system för handel med utsläppsrätter. RiR 2013:8 s. 66 f. Däremot är det fortfarande möjligt att spara utsläppsrätterna. 89Riksrevisionen RiR 2009:21 s. 40. 90Miljöminister har i svar på interpellation 2012/13:197 dock uttalat att regeringens avsikt är att hantera överskottet av nationella utsläppsrätter på ett sätt som inte innebär några nettoökningar av utsläppen i andra länder. Se protokoll 2012/13:57. 91Se bilaga 2. 92Den linjära minskningen avser den del av utsläppsrätterna som auktioneras ut och den del av gratis tilldelade utsläppsrätter som avser kraftvärmeanläggningars produktion av värme, se e-post från . 93Eventuellt kan ett överskott uppstå om överträffar det svenska etappmålet. Regeringen har inte tagit ställning till vad ska göra med ett sådant eventuellt överskott. Se RiR 2013:8 s. 66. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Kostnader94 för olika styrmedel kan bestå av köp av utsläppskrediter, anslag till forskning och utveckling, eller högre utgifter för exempelvis infrastruktur. Styrmedlen kan också medföra minskade skatteintäkter, exempelvis befrielse från energiskatt på el inom programmet för energieffektivisering. Statens klimatinsatser utgörs inte bara av kostnader, utan genererar också intäkter till staten. Exempelvis får staten in i energi- och koldioxidskatter . I bilaga 6 finns en sammanställning över de styrmedel har granskat, vilka effekter i form av minskade utsläpp som de har gett, samt statens kostnader och intäkter. 4.2.1Kostnaden för att minska utsläpp varierar De kostnader per ton minskade utsläpp för olika styrmedel som har beräknat95 visar en mycket stor spridning. Exempelvis kostar utsläppsrätter i EU:s handelssystem per ton96 och klimatinsatser i andra länder per ton.97 är koldioxidskatten enligt generell nivå per ton. Skattebefrielsen för biodrivmedel98 medförde en minskad skatteintäkt för staten med per ton. Granskningen av styrmedlet miljökrav i offentlig upphandling visar att det i vissa fall kan vara en besparing att köpa miljöbilar jämfört med att köpa konventionella bilar.99 Det är svårt att bedöma om kostnaden för olika klimatåtgärder är rimliga, bland annat för att många klimatåtgärder även ska bidra till flera andra mål. Ett förenklat sätt att jämföra kostnaden för olika klimatåtgärder i är att utgå från koldioxidskatten som bland annat utgör en del av bensinpriset. Åren 2009–2011 var den generella nivån för koldioxidskatten per ton.100 En jämförelse kan även göras med priset för utsläppsrätter, som är per ton. 94Riksrevisionen har granskat både statsfinansiella kostnader och förorenarnas kostnader. 95Riksrevisionen har inte beräknat eventuella välfärdsförluster eller åtgärdskostnader. 96I var priset på utsläppsrätter i EU:s handelssystem (EUA) per ton, enligt Carbons webbplats . Se även historiska utsläppspriser i bilaga 8. 97Det är svårt att beräkna hur mycket utsläppen minskar till följd av vissa styrmedel, exempelvis klimatrelaterad forskning och utveckling och programmet för energieffektivisering. Enligt Energimyndighetens senaste årsredovisning om det svenska CDM- och JI-programmet beräknas klimatinsatserna i andra länder till per ton. 98Regeringen har föreslagit att ett kvotpliktssystem införs istället för skattebefrielse för biodrivmedel . 2013/14:1 s. 398 f. 99Riksrevisionen RiR 2011:29 s. 12. Detta bygger på skattningar av livscykelkostnader för olika kategorier av tjänstebilar i samband med offentlig upphandling i stat, landsting och kommuner. 100Den generella nivån för koldioxidskatt var per ton , se Beräkningskonventioner 2012 och 2013 s. 167. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 Effekterna av ett styrmedel kan vara att utsläppen minskar . Exempelvis kan en subvention för installation av bergvärme ge minskade utsläpp framåt. Kostnaden per ton minskade utsläpp blir i detta fall lägre ju längre anläggningen består. Den fortsätter att bidra med minskade utsläpp under sin livslängd. Kostnaderna för de åtgärder som leder till långsiktiga minskningar exempelvis i kan således bli lägre än vad en beräkning av en kortsiktig insats visar. Kostnaden för köp av en utsläppskredit motsvarar alltid ett ton minskade utsläpp ett år.101 För att kunna bedöma om kostnaderna är rimliga behöver också en samlad bedömning av de olika styrmedlens kostnader och effekter göras. Sådana analyser kan vara svåra att genomföra och vara behäftade med stor osäkerhet. Men en samlad bedömning av exempelvis kostnader för olika styrmedel är ändå nödvändig för att åstadkomma en god hushållning med statens medel. I kapitel 6 beskriver att regeringens och myndigheternas analyser och rapportering inte ger en samlad bild av utsläppsminskningarna i förhållande till kostnaderna. Det medför risk för att de samlade kostnaderna blir högre än nödvändigt. Det kan finnas olika skäl till att förorenare betalar olika mycket för sina utsläpp. Ett exempel är koldioxidskatten som har olika nivåer och undantag, utifrån skattens resursstyrande karaktär och hänsyn till näringslivets konkurrenskraft. En sidoeffekt av statens klimatinsatser är dock att det är väsentliga skillnader mellan vad olika förorenare måste betala för sina utsläpp, både mellan hushåll och näringsliv, mellan olika typer av hushåll, mellan den handlande och icke handlande sektorn och mellan olika branscher. En annan sidoeffekt är att styrmedel kan påverka andra nationella och EU- gemensamma styrmedel positivt eller negativt. Exempelvis har åtgärder riktade mot anläggningar i EU:s handelssystem för att nå energieffektiviseringsmål och förnybarhetsmål på kort sikt bidragit till att sänka priset på utsläppsrätter inom handelssystemet. Det incitament för företagen att investera i ren teknik som priset i EU:s handelssystem ska ge blir mindre på grund av detta. 4.3.1Skillnader i vad olika förorenare betalar för utsläppen Näringslivet och hushållen behöver betala olika mycket för utsläppen bland annat eftersom de klimatrelaterade skatterna skiljer sig åt för olika förorenare. 101Denna minskning kan bara tillgodoräkna sig ett specifikt år, även om minskningarna i värdlandet består . SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Av de totala koldioxidutsläppen orsakade näringslivet . Hushållen102 orsakade , men betalade nästan hälften av de klimatrelaterade skatterna.103 EU:s handelssystem är ett annat styrmedel som medför skillnader mellan företag inom och utanför den handlande sektorn samt mellan olika branscher. har i tidigare granskningar konstaterat att företag inom den handlande sektorn har haft lägre kostnader, i vissa fall inga kostnader alls, för sina utsläpp jämfört med företag utanför den handlande sektorn.104 En av orsakerna till detta är att företagen har fått utsläpprätterna gratis105 i kombination med att tilldelningen varit betydligt större än vad företagen behövt. har visat att det samlade överskott som tilldelades fram till 2011 var värt cirka 1,8 miljarder kronor.106 Regeringen har tidigare betonat att tilldelning av gratis utsläppsrätter innebär en förmögenhetsöverföring.107 Stora skillnader i vad olika förorenare i praktiken betalar i förhållande till sina utsläpp överensstämmer inte fullt ut med principen om att förorenaren ska betala (PPP). Enligt regeringen kan det finnas skäl till avsteg från principen om det finns risk för koldioxidläckage, det vill säga att produktion förläggs till länder utan eller med lägre utgifter för utsläpp. har dock konstaterat att regeringen inte har analyserat hur mycket olika branscher har betalat för utsläppen.108 Inför den tredje handelsperioden (2013–2020) gäller nya tilldelningsprinciper för EU:s handelssystem, se bilaga 2. medför det än större skillnader mellan vad företag i olika branscher i praktiken får betala för utsläppen, vilket beskrivs i följande avsnitt. 102Här ingår hushållens direkta utsläpp, framför allt privat bilism och oljeuppvärmning. Hushållens indirekta utsläpp från produktion av varor och tjänster via konsumtion ingår inte. , Miljöräkenskaper, utsläpp inklusive hushållens ideella organisationer och offentlig förbrukning. 103Se RiR 2012:1 s. 30. Uppgifter om utsläppen är hämtade från Miljöräkenskaperna. 104Riksrevisionen RiR 2012:1 och RiR 2013:8. 105Auktionering anses av bland annat och vara en bättre tilldelningsmetod än gratis tilldelning. Enligt undviks bland annat godtyckliga oväntade förmögenhetsöverföringar om utsläppsrätter auktioneras ut. Regeringen anser att auktionering bidrar till att uppfylla principen om att förorenaren ska betala. Se RiR 2012:1 s. 38. 106Riksrevisionen RiR 2012:1 s. 11. 2005/06:184 s. 97. Uttalandet avsåg att befintliga biobränsleeldade anläggningar för fjärrvärmeproduktion inte bör tilldelas gratis utsläppsrätter. Enligt regeringen hade sådana anläggningar inte behov av att redovisa utsläppsrätter eftersom biobränslebaserad värmeproduktion inte ger upphov till utsläpp. Tilldelning av utsläppsrätter till sådan produktion skulle enligt regeringen enbart verka som en förmögenhetsöverföring utan någon miljöstyrande effekt. 108Riksrevisionen RiR 2012:1 s. 9. Regeringen angav i skrivelsen med anledning av granskningen att regeringen fortsätter samordningen av de ekonomiska styrmedlen på klimat- och energiområdet samt att den på kort sikt särskilt kommer att bedöma styrmedlens effektivitet och om de behöver kompletteras. Regeringen angav också att det inom pågår ett utvecklingsarbete med syfte att bättre följa upp fördelningseffekter av energi- och koldioxidbeskattningen. 2011/12:150 s. 8. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 Gratis utsläppsrätter ökar kraftigt för många svenska anläggningar Den första och andra handelsperioden fick många svenska företag betydligt fler gratis utsläppsrätter än vad de behövde. Totalt motsvarande överskottet koldioxidutsläpp för perioderna. Det preliminära överskottet , som är , motsvarar utsläpp, vilket motsvarar ungefär hälften av de totala utsläppen från svenska anläggningar. av gratis utsläppsrätter bli högre än de prognostiserade utsläppen.109 Se figur 4.3. För EU:s handelssystem som helhet kommer tilldelningen att minska. Enligt förväntas den snabba ackumuleringen av överskott upphöra . Det totala överskottet för EU, som vid starten av den tredje handelsperioden beräknades uppgå till mellan 1,5 och 2 miljarder utsläppsrätter, förväntas dock inte minska i någon betydande grad under den tredje handelsperioden.110 Orsakerna till den kraftiga ökningen av överskottet vid inledningen 2013 är enligt bland annat en stor användning av utsläppskrediter från klimatinsatser i andra länder, försäljning av utsläppsrätter från den föregående handelsperioden och från reserven för nya anläggningar samt tidig auktionering av utsläppsrätter i den tredje handelsperioden.111 109Prognosen och tilldelningen avser svenska industribranscher och energibolag som omfattas av EU:s handelssystem. Flyget ingår inte i dessa beräkningar. 110Europeiska kommissionen, KOM(2012) 652 slutlig, s. 4. Enligt kommissionen kommer det strukturella överskottet i EU att fortsatt vara cirka 2 miljarder utsläppsrätter under större delen av den tredje handelsperioden. 111Europeiska kommissionens webbplats . SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Figur 4.3 Tilldelade och förslag till tilldelade utsläppsrätter samt utsläpp för svenska industribranscher och energibolag i EU:s handelssystem –2020 Utsläpp av koldioxid ton ETS (faktisk omfattning) Tilldelning (faktisk omfattning) Prognos utsläpp ETS exklusive yg (indelning 2013–2020) Preliminär tilldelning (exklusive linjär- och sektorsövergripande reduktionsfaktor) *utsläpp är beräknade som utsläpp för anläggningar inom ETS efter indelning 2013–2020 plus av godkänd preliminär tilldelning för nya anläggningar. Källa: bearbetningar av data från . De nya tilldelningsprinciperna i tredje handelsperioden gynnar företag som har förhållandevis låga utsläpp per producerad enhet. Svenska företag kompenseras därför med betydligt fler gratis utsläppsrätter än de har behov av. Om kostnaderna för att investera i koldioxidsnål teknik är lägre än priset på utsläppsrätter kommer företagen enligt nationalekonomisk teori att göra sådana investeringar eftersom det blir mer lönsamt. Företagen kan därefter sälja sina utsläppsrätter till företag som har behov av utsläppsrätter. Om priset på utsläppsrätter är lägre än att investera i koldioxidsnål teknik kommer sådana investeringar att minska eller utebli. De företag i som preliminärt kommer att få flest gratis utsläppsrätter jämfört med utsläpp återfinns inom branscherna förbränning samt papper/massa. Det preliminära överskottet för företag inom branschen förbränning motsvarar nästan utsläpp. Det är dock inte alla företag som gynnas på detta sätt. inom branschen cementklinker/kalk kommer att få något färre gratis utsläppsrätter jämfört med utsläpp . Se figur 4.4. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 Figur 4.4 Preliminär tilldelning 2013 per bransch jämfört med utsläpp Glas/glasber/isolering Källa: bearbetningar av data från . Massa- och pappersindustrin – ett räkneexempel I granskningen Energieffektivisering inom industrin – effekter av statens insatser visade ett räkneexempel på hur massa- och pappersindustrins företag samlat gynnas ekonomiskt av olika styrmedel och undantag. har företag inom massa- och pappersindustrin befriats från energiskatt på el genom deltagande i programmet för energieffektivisering (PFE), erhållit elcertifikat för sin mottrycksproduktion av el, varit befriade från kvotplikt för elcertifikat samt fått ett överskott av utsläppsrätter. Massa- och pappersindustrin fick dock betala ett högre elpris. Därmed var mervärdet av dessa styrmedel och undantag för massa- och pappersindustrin år 2010.112 På grund av ökad tilldelning av gratis utsläppsrätter till den svenska massa- och pappersindustrin, kommer överskottet sannolikt att bli större framöver, åtminstone i inledningen av handelsperioden –2020. 4.3.2Nationella styrmedel bidrar till sänkt pris på utsläppsrätter De totala utsläppen inom handelssystemet påverkas inte av extra nationella styrmedel för energieffektivisering eller ökad andel förnybar energiproduktion 112Riksrevisionen RiR 2013:8 s. 80 f. motsvarar av branschens förädlingsvärde, som enligt Nationalräkenskaperna vid var . SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT som riktas mot företag i handelssystemet.113 Det beror på att utsläppen i handelssystemet regleras av ett utsläppstak. Däremot kan olika nationella styrmedel riktade mot anläggningar inom handelssystemet påverka priset på utsläppsrätter genom att efterfrågan på utsläppsrätter i systemet minskar. När enskilda medlemsstater vidtar åtgärder för att öka energieffektiviteten och minska fossilberoendet så minskar utsläppen och därmed efterfrågan på Med samma mängd utsläppsrätter i systemet sjunker då priset i takt med minskad efterfrågan. På så sätt försvagas prissignalen ytterligare när en eller flera medlemsstater vidtar nationella åtgärder för att stimulera klimat- och energiinvesteringar. Nationella styrmedel riktade mot anläggningar inom handelssystemet kan dock sänka kostnaden inom handelssystemet för att nå utsläppsmålet. Det kan möjligen också ge utrymme för utsläppsminskningar på , eftersom lägre pris på utsläppsrätter skulle kunna medföra att det blir politiskt möjligt att sänka utsläppstaket om handelssystemet kvarstår då.114 EU- kommissionen beräknade att priset på utsläppsrätter skulle komma att uppgå till per ton, motsvarande per ton.115 I praktiken har priset oftast varit betydligt lägre och bland annat regeringen har uttalat att det är nödvändigt att stärka trovärdigheten i handelssystemet och dess prissignal.116 Vissa medlemsstater i EU har infört eller överväger att införa nationella styrmedel riktade mot branscher i handelssystemet, för att motverka den svaga prissignalen i handelssystemet. Ett exempel är som har infört ett golvpris för koldioxid från fossila bränslen i elproduktionsanläggningar. Motivet är att priset på utsläppsrätter i handelssystemet inte är tillräckligt för att driva fram nödvändiga investeringar för att ställa om energisystemet till mer förnybar el och kärnkraft.117 Enligt den försvagas effektiviteten och priset i handelssystemet av ensidiga nationella skatter och andra styrmedel som riktas mot företag som ingår i handelssystemet. Då gynnas anläggningar i mindre ambitiösa medlemsstater utan att de totala utsläppen minskar. Dessutom menar regeringen att svenska företags konkurrenskraft skulle kunna påverkas.118 114Riksrevisionen RiR 2013:8 s. 68. 115Europeiska kommissionen, KOM(2000) 87 slutlig, s. 28. Se även RiR 2012:27 s. 23. 2012/13:105 s. 6. 117Se bilaga 9. 2011/12:150 s. 6, skr. 2012/13:105 s. 7 samt e-post från . KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 Genom den av beslutade skatteomläggningen 2010–2015 förändras koldioxidskatten, vilket Riksrevisonen har konstaterat leder till ökad kostnadseffektivitet i förhållande till klimatmålet. En av förändringarna är att koldioxidskatten i princip har avskaffats för anläggningar inom EU:s handelssystem.119 Det låga priset kan minska lönsamheten i investeringar som minskar utsläppen Syftet med EU:s handelssystem är att priset på utsläppsrätter bestäms av marknaden. Oavsett pris gäller ett bestämt utsläppstak. Om efterfrågan på utsläppsrätter är liten så blir det mindre lönsamt att investera i teknik som minskar utsläppen. Sannolikheten för stora tekniksprång som är nödvändiga för att minska utsläppen tillräckligt till 2050 minskar dock när investeringsviljan i teknik som minskar utsläppen sjunker. Enligt ökar det nuvarande låga priset på utsläpp risken för inlåsning i koldioxidintensiva strukturer.120 Investeringar i koldioxidsnål teknik blir mer riskfyllda, eftersom lönsamheten blir sämre när priset sjunker. Låg investeringsvilja kan även innebära att statens investeringar exempelvis i klimatrelaterad forskning och utveckling blir mindre effektiva eftersom incitament för nyttiggörande av forskningens resultat genom kommersialisering minskar. Det svenska etappmålet till 2020 ser ut att nås, under förutsättning att tillräckligt många utsläppskrediter levereras och att utsläppen följer prognos. Det finns en osäkerhet om staten kommer att erhålla tillräckligt många utsläppskrediter för att nå etappmålet. En lösning skulle kunna vara att köpa utsläppskrediter på På andrahandsmarknaden kan köparen dock inte alltid välja utsläppskrediter från en särskild projektkategori, vilket innebär en osäkerhet om andra syften med köpen kan infrias. Enligt referensscenario kan visionen till 2050 sannolikt inte nås med nuvarande styrmedel och teknikutveckling. Utsläppen behöver minska kraftigt . En förutsättning för att visionen ska kunna nås är innovationer och tekniksprång som minskar behovet av fossila bränslen. 119Riksrevisionen 2012:1, s. 12. 120EU kommissionens grönbok 2013 s. 4. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Det är stora skillnader i kostnader mellan olika klimatåtgärder. Enligt nationalekonomisk teori indikerar detta att statens samlade kostnader för klimatinsatserna skulle kunna vara lägre. Bedömningen försvåras dock av att styrmedel ofta ska bidra till att uppfylla flera andra mål . Det saknas en samlad bild av utsläppsminskningar i förhållande till kostnader, vilket medför en risk för att de samlade kostnaderna blir högre än nödvändigt. Tilldelningen av gratis utsläppsrätter ökar preliminärt kraftigt såväl i totalt som för vissa svenska anläggningar i inledningen av den tredje handelsperioden. Detta kommer i praktiken att medföra ökade skillnader i kostnader och intäkter mellan olika branscher. Delar av näringslivet får och kommer fortsatt att få stora intäkter utan att behöva vidta åtgärder för att minska utsläppen. Det låga priset på utsläppsrätter i EU:s handelssystem har också bidragit till små incitament för företag inom den handlande sektorn att investera i ny, renare teknik. Därmed minskar styreffekten av insatser som syftar till sådana investeringar. Effekterna av vissa av statens insatser, exempelvis stöd till klimatrelaterad forskning och utveckling, riskerar därmed att minska. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT 5 Styrningen av klimatpolitiken Många beslut som är viktiga för möjligheten att nå klimatmålen till rimliga kostnader bereds av departement och myndigheter som har huvudansvar för andra samhällsmål. Detta ställer särskilda krav på att regeringens styrning är tydlig, annars finns en risk att kärnverksamheten regelmässigt prioriteras högre. förmåga att hantera målkonflikter, prioritera och samordna insatser inom och mellan olika politikområden är också viktig för att åstadkomma önskad måluppfyllelse till rimliga kostnader.121 ansvarar för genomförandet och rapporteringen av den svenska klimatpolitiken, samt för vissa centrala styrmedel som EU:s handelssystem. har ansvar för finans- och skattepolitiken som bland annat omfattar de betydelsefulla styrmedlen energi- och koldioxidskatt. ansvarar för sektorer där utsläppen behöver minska mest, exempelvis transporter och industri. Det uppdelade ansvaret innebär att samordningen mellan olika ansvariga behöver fungera väl. I bilaga 5 finns en tabell över vilka departement som har ansvar för olika styrmedel. Nationell och internationell klimatpolitik är ansvarsområde, men för att åstadkomma minskade utsläpp i enlighet med målen måste ett stort antal departement involveras. samrådsprocesserna122 utgör en del av samordningen inom , men mycket sker informellt. Frågor bryts ner till mindre delar som förhandlas mellan departement och enheter på tjänstemannanivå. I praktiken görs många prioriteringar i detaljerad form mellan tjänstemän vid olika departement,123 vilket kan medföra en risk för att långsiktiga prioriteringar mellan olika samhällsmål inte alltid beaktas på ett tydligt och transparent sätt. Enligt Miljödepartmentet och fungerar 121Detta framgår av granskningar på klimatområdet, där en rad departement har berörts: , , , , , och . 122De formella samrådsprocesserna består i gemensam beredning, allmän beredning, lunchberedning och delning. Dessa beskrivs närmare i bilaga 5. 123Premfors, , , , , 2007, s. 132 och 151. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 gemensamma beredning och samordning dock bra i tvärsektoriella frågor, som klimat.124 5.2Styrningen av myndigheterna i klimatarbetet I utformningen av klimatinsatser behöver även andra samhällsmål beaktas, eftersom olika styrmedel påverkar varandra. Bland annat betonar att regeringens styrning av myndigheterna behöver vara tydlig och förutseende. Detta för att säkerställa god kvalitet i såväl regeringens informationsförsörjning som regeringens redovisning till riksdagen.125 I klimatgranskningar finns flera exempel på att regeringens styrning av myndigheterna har varit otydlig, vilket har påverkat genomförandet av klimatinsatser negativt.126 Statskontoret framhåller att regeringens verksamhetsanpassade myndighetsstyrning medför ett förstärkt stuprörstänkande. Mötesstrukturen mellan departement och myndigheter används sällan för att hantera sektorsövergripande frågor.127 5.2.1Otydliga ansvarsförhållanden i klimatpolitiken Flera av granskningar visar att ansvarsförhållandena mellan olika myndigheter och departement inte är tillräckligt tydliga.