rir · H1B51 · 2013-02-14 00:00:00 — Regeringen bör i det fortsatta arbetet med rymdverksamhet säkerställa att det sker i en bred förankrad process med syfte att knyta ihop rymdverksamhetens olika delar och där en omfattande intressentanalys görs där även intressenter utanför den etablerade rymdmarknaden ingår. Det fortsatta arbetet bör därmed ha en bredare ansats än Rymdstyrelsens strategi och Rymdagendan. Det är viktigt att arbetet ger möjligheter till omprövning av viktiga frågor. En översyn av organisationsstrukturen för svensk rymdverksamhet bör göras i syfte att motverka de inlåsningseffekter och den fragmentisering som karaktäriserar rymdverksamheten. Frågor om fördelningen av ansvar och befogenheter inom den statliga rymdverksamheten bör ingå i översynen. Det finns flera exempel i den internationella jämförelsen på hur olika länder har formulerat en rymdstrategi. Det finns sålunda många möjligheter att dra nytta av andra länders erfarenheter. Den internationella jämförelsen visar att flera länders rymdstrategier formuleras på hög nivå i regeringen. Vikten av nationell rymdkompetens och hur denna byggs upp bör också ingå i regeringens arbete med rymdfrågor. Här kan överväganden göras om utvecklingsstrategiskt viktiga områden, om fördelning mellan nationella utvecklingsprojekt och internationella projekt och alternativa sätt för återflöde från ESA- och EU-systemen. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN föreslår också att diskussioner om samhällsutmaningar kopplas till rymdverksamhet, inte minst eftersom rymdverksamheten påverkar många samhällsfunktioner och kan ge kunskap om möjliga lösningar. För att uppnå ett effektivt resursutnyttjande behöver frågor såsom militärcivil användning, användarbehoven i olika samhällsfunktioner, möjligheterna till forskning, teknikutveckling och tjänsteutveckling samt innovation kunna behandlas samlat. Även en diskussion om innebörden av ställningstagande kring oberoende tillträde till rymden och konsekvenser av detta bör ingå i det fortsatta arbetet med rymdverksamheten. 6.7.2 Regeringen bör se över styrningen av SSC Den nuvarande styrningen av SSC med endast avkastningsmål som målsättning bör omprövas. Regeringen bör överväga att basera avkastningsmålet på en individuellt utformad bedömning utifrån marknaden SSC verkar på och vad som är ett rimligt avkastningsmål för den typen av bolag som SSC representerar. I regeringens fortsatta arbete med rymdverksamheten bör också ingå att förtydliga den roll SSC har i svensk rymdpolitik och i svensk rymdverksamhet. I arbetet bör också ingå att identifiera för utvecklingsstrategiska verksamheter inom SSC. 6.7.3Regeringen och ansvariga myndigheter bör utvärdera rymdverksamhet systematiskt Med bättre utvärderingar som underlag ökar förutsättningarna för att prioriteringar görs och resurser används på ett effektivt sätt. Regeringen bör se till att rutiner för regelbunden uppföljning av ESA- och EU-programmen utvecklas så att även andra aspekter än hur mycket medel svenska forskare och företag får från programmen beaktas. En sådan bredare uppföljning utgör en viktig grund för lärande och eventuell omprioritering. De mindre ESA-länderna har precis som svårt att fullt ut få tillbaka de betalningar som görs till ESA:s olika program. Flera av dessa länder har arbetat för att få del av ESA-medel på annat sätt än industrireturer, bland annat genom att få ESA-finansierad verksamhet förlagd till landet. De tydligaste exemplen på detta är och som bägge fått forskningsinstitut och rymdinkubatorer. För att uppnå detta har också ständigt en nationell rymdexpert stationerad på kommissionen. föreslår att regeringen överväger alternativa sätt att få del av ESA-medel utöver industrireturer. SVENSK RYMDVERKSAMHET – EN STRATEGISK TILLGÅNG? Regeringen bör ge utökad information om rymdverksamhetens resultat. Eftersom och EU-frågorna ofta sammanfaller bör regeringen samordna informationen av EU- och ESA-relaterade frågor till . För att skapa förutsättningar för bättre lärande bör se över sin dokumenthantering av rymdrelaterade ärenden så att alla uppgifter och dokument som är av betydelse framgår och hålls ordnade. Denna rekommendation ska ses mot bakgrund av det anses vara god förvaltningspraxis att dokumentera det som krävs för att följa ett ärendes gång och det som kan påverka ärendets utgång. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN Bilaga 1 Svenska rymdföretags verksamhet, antal anställda och omsättning Tabell 1 Svenska rymdföretag och deras produkter Komponenter till flygplansmoterer och rymdraketer Utvecklar och tillverkar datorer, antenner, mikrovågselektronik, mekaniska system till rymden SSC (tidigare ) Satelliter, satellitkontroll, markstationstjänster, teleporttjänster, uppsändning av raketer och ballonger, utvecklinga av instrument m.m. Forskningsinstiut som bidrar till lönsamt tillväxt och nya företag genom att förädla och förmedla fosrkningsreulstat till kommersialiserbara produkter och processer inom elektronik, Utvecklar och tillverkar optiska filter, gitter och tunnfilmsbeläggningar för bland annat optiska och elektro- optiska instrument samt fiberoptisk kommunikation Geografisk informationsteknologi inom försvar, säkerhet och Forskning och utveckling inriktad på nanoteknologibaserade system för att utveckla sensorplattformar och processer för Utveckling av IP-kärnor, styrsystem och simulatorer Specialkontruktion av avancerade elektroniska mätinstrument, delsystem och kompletta mätinstrumentsystem inom Kretsar och programvara för trådlös kommunikation Utvecklar system för samhällsbyggar Laminering, bearbetning, och vidareförädling av olika typer av skum, cellplast och textila materia SVENSK RYMDVERKSAMHET – EN STRATEGISK TILLGÅNG? Tabell 1 Svenska rymdföretag och deras produkter Utvecklar miljövänligt framdrivningssystem för rymdfarkoster Utvecklar och säljer system för satellitbilder Aerodynamik och testning av komressorer för jetmotorer Mikrosystemteknik (fokus på att erbjuda tjänster och produkter inom rymdbranschen) Erbjuder programvara och tjänster för bearbetning och analys av flygdata samt markstationer för obemannade farkoster Komponenter och system för applikationer inom rymdberksamhet, fordonsradar och trådlös kommunikation Teknologier inom plättering och rymdkomponenter Elektronikkomponenter för millimetervåg- och GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN Tabell 2 Antal anställda i svenska rymdföretag 2000–2010 (f.d Space) SVENSK RYMDVERKSAMHET – EN STRATEGISK TILLGÅNG? Tabell 2 Antal anställda i svenska rymdföretag 2000–2010 Totalt (alla) GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN Tabell 3 Omsättning i svenska rymdföretag 2000–2010 (observera att omsättningen är hela företagen, inte bara den del som härrör från rymdverksamhet) (f.d Space) SVENSK RYMDVERKSAMHET – EN STRATEGISK TILLGÅNG? Tabell 3 Omsättning i svenska rymdföretag 2000–2010 (observera att omsättningen är hela företagen, inte bara den del som härrör från rymdverksamhet) Totalt (alla) GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Klimatrelaterade skatter – Vem betalar? Svensk klimatforskning – Vad kostar den och vad har den gett? Att styra självständiga lärosäten Besparingar i försvarets materielförsörjning. Regelförenkling för företag – regeringen är fortfarande långt från Infrastrukturplanering – på väg mot klimatmålen? Effektivitetsmätning som metod för att jämföra Statens försäljningar av apotek Den nordiska stridsgruppen – Nordic Battlegroup 2011 Tandvårdsreformen 2008 – når den alla? Skattekontroll av företag – urval, volymutveckling och uppföljning upphandling av vägar och järnvägar – leder den till hög produktivitet? Staten på spelmarknaden – når man målen? Vem tar ansvar? – Statens tillsyn av information på – Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän Bemanningen av marinens och flygvapnets stående insatsförband – mervärde, mångfald och konkurrens? Statens insatser inom ambulansverksamheten Statens satsningar på transportinfrastruktur – valuta för pengarna? Mer att förenkla! Början på något nytt – Etableringsförberedande insatser för SVENSK RYMDVERKSAMHET – EN STRATEGISK TILLGÅNG? 2012:24 Regeringens redovisning i budgetpropositionen – tydlig och transparent? 2012:25 Den kommunala ekonomin och hållbara offentliga finanser 2012:26 Etablering genom företagande – är statens stöd till företagare effektiva för utrikes födda? 2012:27 Utsläppshandel för att begränsa klimatförändringen – fungerar det?