eunbil · H10N2C3A6A · 2013-11-25 00:00:00 — Ju2013/676/EU Kommenterad dagordning för rådets möte (rättsliga och inrikes frågor) Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning. Godkännande av A-punktslistan (Sr , Sr ) Det har ännu inte presenterats någon A-punktslista. Övriga frågor (Sr , Sr ) =Information från ordförandeskapet om aktuella lagstiftningsförslag Avsikten med behandlingen i rådet Information från ordförandeskapet om aktuella lagstiftningsförslag. Ordförandeskapet har ännu inte meddelat något om dagordningspunktens innehåll. Godkännande av A-punktslistan (Sr , Sr ) Det har ännu inte presenterats någon A-punktslista. Arbetsgruppen för Medelhavsfrågor (Sr , Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Kommissionen ska rapportera om arbetsgruppens arbete. Medlemsstaterna kommer att ges möjlighet att framföra sina ståndpunkter. Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. behandlad vid samråd med och information till riksdagsutskotten: Vid samråd med inför ER . Efter de tragiska händelserna utanför Lampedusa och efterfrågade åtgärder för att förhindra förlust av människoliv till havs. underströk att åtgärder för att bekämpa människohandel och människosmuggling bör intensifieras och att Frontex verksamhet i och längs EU:s sydöstra landgränser bör förstärkas. manade även till stärkt samarbete med ursprungs- och transitländer, bland annat genom lämpligt utvecklingsstöd från EU och en effektiv politik för återvändande. Kommissionen har kallat EU:s medlemsländer till en särskild arbetsgrupp för (Task Force ) för att ta fram förslag på åtgärder för att undvika liknande olyckor. Arbetsgruppen arbete ska diskuteras av rådet för rättsliga och inrikes frågor och presenteras vid . välkomnar arbetsgruppens arbete. anser att mer kan göras inom ramen för nuvarande regelverk och instrument. Behovsanalyser och resursfördelning ska samordnas av Frontex inom ordinarie mekanismer - även efter större katastrofer som Lampedusa. Frontex bör utvecklas och förstärkas inom sitt nuvarande mandat. anser att det är viktigt att rådet enas om förslaget till förordning om regler för Frontex sjöoperationer. Vidare anser att ett välfungerande europeiskt asylsystem där alla medlemsstater lever upp till den gemensamma lagstiftningen och där asylsökande får sin ansökan prövad på ett likvärdigt sätt är den viktigaste garantin för solidaritet inom EU. Samtliga medlemsstater måste ta sitt ansvar och, i samråd med UNHCR, ge skydd åt fler genom vidarebosättning. Det är även viktigt att verka för det långsiktigt och strategiskt samarbete med transit- och ursprungsländer i ett brett och heltäckande migrationsperspektiv och att arbeta med grundorsaker till att människor väljer eller tvingas välja att fly. Se vidare i bifogad promemoria. Frågor med anknytning till den fria rörligheten (Sr ) =Slutlig rapport från kommissionen Avsikten med behandlingen i rådet: Information från kommissionen Dokument: Det har inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: Skrivelse från , , och inrikesministrar behandlad vid samråd med : och behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Information till SfU och Frågan om fri rörlighet för EU-medborgare och deras familjemedlemmar diskuteras i olika sammanhang. I ett brev hänvisar ansvariga ministrar i UK, NL, AT och DE till ökade kostnader för skolgång, sjukvård, boende och försörjningsstöd i de MS som tar emot EU-medborgare. De anser att det saknas effektiva sanktioner för att motarbeta missbruk. På initiativ av de fyra brevskrivarna sattes frågan på dagordningen för . Ordföranden hänvisade frågan till expertgruppen för fri rörlighet (FREEMO). uppmanades att lämna in uppgifter och statistik om arten och omfattningen av det påstådda missbruket av den fria rörligheten. Kommissionen presenterade en interimsrapport under RIF mot bakgrund av den information som MS hade gett in. Interimsrapporten pekade på att det inte var så många MS som berördes av det påstådda missbruket. Andelen EU-medborgare som fick socialt stöd i förhållande till det totala antalet EU-medborgare som nyttjade rätten till fri rörlighet var liten. avser kommissionen att presentera den slutliga rapporten. Utkast till rådets beslut om ramen för den fullständiga tillämpningen av bestämmelserna i i Republiken och (°)(Sr ) =(ev.) Antagande Avsikten med behandlingen i rådet Det är ännu inte helt klart på vilket sätt frågan kommer tas upp vid rådsmötet. Sannolikt blir det en riktlinjedebatt som ger och möjlighet att redogöra för vilka åtgärder man genomfört. Processen för utvärdering av Bulgariensoch förmåga att tillämpa inleddes . Rådet antog slutsatser som konstaterade att och formellt avslutat utvärderingsprocessen och visat sig redo att tillämpa på ett korrekt sätt. Därmed fanns förutsättningar att genom ett enhälligt rådsbeslut formellt ange från vilket datum ska tillämpas i sin helhet i förhållande till länderna, vilket huvudsakligen innebär att personkontrollerna vid de inre gränserna tas bort. Ett motstånd mot anslutning från vissa länder har emellertid stoppat upp anslutningsprocessen. Motståndet motiveras av och allvarliga problem med korruption och organiserad brottslighet, samt det faktum att länderna inte lyckats bekämpa dessa problem på ett tillräckligt sätt. Dessa brister ligger formellt utanför det område som utvärderas inom Schengens utvärderingsmekanism men har uppdagats genom en särskild övervakningsmekanism (Cooperation and Verification Mechanism – CVM) som och är föremål för sedan sitt inträde i EU. Vid rådet togs frågan om anslutning senast upp och ett antal medlemsstater deklarerade då att man fortfarande inte ansåg att och var redo att anslutas till Schengenområdet. Det fanns därmed inte förutsättningar för något enhälligt rådsbeslut. stödjer en anslutning av och till . Det finns dock flera frågor att ta ställning till, bl.a. när anslutningen ska ske och om den ska vara full eller äga rum stegvis. Det finns därför skäl att avvakta med ett ställningstagande tills vi har ett fullständigt underlag med ett konkret förslag om hur anslutningen ska gå till. Se vidare i bifogad promemoria. Bekämpning av terrorism: Utländska kombattanter och återvändande kombattanter ur ett terrorismbekämpningsperspektiv, särskilt med avseende på (Sr ) =Föredragning av EU:s samordnare för kampen mot terrorism samt diskussion Avsikten med behandlingen i rådet Det är en informationspunkt. EU:s anti-terrorismsamordnare har tidigare presenterat ett diskussionsunderlag om problematiken med personer som reser till konfliktområden för att delta i eller träna till strid samt förslag på möjliga åtgärder för att förebygga och motverka denna. presenteras en rapport i syfte att följa upp de tidigare föreslagna åtgärderna och ge rekommendationer om förbättringar och ytterligare arbeten. Ministrarna förväntas notera informationen och har möjlighet att diskutera frågan. Dokument:Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. 9946/13 JAI 415 PESC 585 COSI 65 COPS 201 ENFOPOL 156 COTER 48 9036/13 JAI 330 PESC 473 COSI 44 COPS 175 ENFOPOL 125 COTER 42 behandlad vid samråd med : behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott:JuU (information) Problematiken med personer som reser till konfliktområden för att delta i strider eller för att få träning i strid har funnits . har denna problematik blivit mer aktuell och allvarligare då relativt många personer har rest från EU, inklusive , till Syrienför att delta i konflikten där. De personer som reser till konfliktområden kan utgöra ett hot i de länder de verkar. Dessutom kan personerna utgöra ett hot när de återvänder till hemländerna eftersom de dels kan agera som rekryterare till terroristbrottslighet i högre utsträckning än tidigare och dels kan ha förvärvat en förbättrad förmåga att genomföra attentat. Inget dokument är ännu angivet för denna dagordningspunkt. I ett tidigare dokument presenterade EU:s antiterrorismsamordnare sina förslag på möjliga åtgärder för att förebygga och motverka denna problematik. presenteras en uppföljningsrapport som även innehåller rekommendationer om vilka ytterligare ansträngningar EU och dess medlemsstater bör vidta. Säkerhetspolisen har huvudansvaret för att bekämpa och förebygga terrorism och arbetar aktivt med att förebygga resor till bl.a. i syfte att delta i olagliga våldshandlingar. Det sker exempelvis genom en dialog med de som avser att resa i syfte att informera om vad som är olagligt och för att diskutera riskerna. Regeringen avser lyssna till antiterrorismsamordnarens presentation och delta i eventuell diskussion om problematiken med personer som reser till konfliktområden för att delta i eller träna till strid.Regeringen stödjer arbete inom EU för att bidra till kampen mot terrorism och arbetar i linje med utgångspunkterna och målen i regeringens skrivelse med en nationell strategi mot terrorism (skr. 2011/12:73). Inget dokument för rådsmötet har ännu presenterats. Om dokumentet föranleder någon justering av den svenska ståndpunkten informeras så snart möjligt. Den framtida utvecklingen på RIF-området (Sr , Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Regeringen förutser en diskussion vid rådsmötet, men som framgår av dagordningen har detta ännu inte bekräftats av ordförandeskapet. Det nuvarande femåriga arbetsprogrammet för det rättsliga och inrikespolitiska området, Stockholmsprogrammet, omfattar åren Programmet förhandlades fram och antogs under det svenska ordförandeskapet 2009 och var det första efter Lissabonfördragets ikraftträdande. I slutsatserna från toppmötet uppmanade kommande ordförandeskap att påbörja en förberedelseprocess inför ett fastställande av nya strategiska riktlinjer för RIF-området . En första inledande diskussion i rådskretsen ägde rum vid det informella ministermötet för rättsliga och inrikes frågor i . Det framkom då med stor tydlighet att medlemsstaterna är eniga om att ett program med nya strategiska riktlinjer för området bör tas fram. Även när det gällde formen och den allmänna inriktningen framkom en stor samsyn i . Det stora flertalet medlemsstater ansåg att programmet bör vara kort och innehålla mera av strategiska riktlinjer och mindre av detaljer. Medlemsstaterna framförde också tydliga önskemål om att förberedande diskussioner snabbt borde inledas i de s.k. högnivåkommittéerna på tjänstemannanivå, SCIFA, COSI, CATS m.fl. samt att frågan därefter borde återkomma på bord för slutsatser. Diskussionerna i högnivåkommittéerna har ägt rum . Ordförandeskapet har också bjudit in medlemsstaterna att skriftligen inkomma med synpunkter . Vi förutser en diskussion vid rådsmötet, men som framgår av dagordningen har detta ännu inte bekräftats av ordförandeskapet. Kommissionen kommer att presentera ett meddelande , troligen /mars. Som ett led i förberedelserna inför meddelandet arrangerar kommissionens generaldirektorat för rättsliga frågor (DG ) en konferens, Assises , . Generaldirektoratet för inrikes frågor (DG Home) arrangerar en motsvarande konferens . anser att det bör tas fram ett flerårigt program med nya strategiska riktlinjer för RIF-området. Programmet bör vara utformat på ett sådant sätt att det kan kommunicera ett tydligt budskap till medborgarna om inriktningen av samarbetet . välkomnar mot den bakgrunden att tydliggjort att det ska fastställa strategiska riktlinjer för det kommande samarbetet på RIF-området och att kommande ordförandeskap uppmanats att påbörja förberedande diskussioner. anser vidare att det är viktigt att medlemsstaterna och ges möjlighet att aktivt delta i de förberedande diskussionerna eftersom det är viktigt att den kommande politiken på området på ett tidigt stadium förankras i medlemsstaterna och i den ansvariga rådskonstellationen. Se vidare i bifogad promemoria. Övriga frågor (Sr , Sr ) –Resultatet av ministermötet mellan och om rättsliga och inrikes frågor Avsikten med behandlingen i rådet Ordförande och kommissionen avser återrapportera från RIF-ministermötet mellan och . Dokument: Ingen rapport har ännu distribuerats från mötet. En preliminär dagordning för mötet bifogas. behandling i och i riksdagsutskott: - EU och har som strategiska partners ett utvecklat samarbete inom rättsliga och inrikes frågor. EU och möts regelbundet på ministernivå för att diskutera RIF-samarbetet. Vid mötet i diskuterade partnerna bl.a. det gemensamma arbetet mot utnyttjande av barn på Internet, samordning av arbetet mot terrorism, utvidgande av det rättsliga samarbetet, gemensamma insatser mot brottslighet på Internet, samarbetet inom migration och rörlighet, gemensamma problem med utländska stridande och radikalisering, behoven av förstärkt förtroende kring dataskydd samt brottsoffers rättigheter. Förslag till och rådets förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (allmän uppgiftsskyddsförordning) [första behandlingen](Sr ) =Partiell allmän riktlinje (mekanismen för en enda kontaktpunkt (one-stop-shop)) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet ska nå en överenskommelse om en partiellallmän inriktninggällande one-stop-shop-mekanismen. Den viktigaste EU-rättsakten på dataskyddsområdet är det s.k. dataskyddsdirektivet som antogs 1995. Direktivet syfteär dels att skydda fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter i samband med behandling av personuppgifter, dels att underlätta ett fritt flöde av personuppgifter mellan medlemsstaterna. Dataskyddsdirektivet har i svensk rätt genomförts genom personuppgiftslagen och ett antal särregleringar i förhållande till denna lag, t.ex. patientdatalagen och kustbevakningsdatalagen. presenterade kommissionen ett förslag till en genomgripande reform av om skydd för personuppgifter. Förslaget innebär bl.a. att dataskyddsdirektivet ska ersättas av en allmän dataskyddsförordning. Förslaget till förordning har därefter förhandlats i behörig rådsarbetsgrupp. Förslaget behandlades vid RIF-råden och januari och mars 2013.Rådet uttalade då bl.a. sitt stöd för att införa en riskbaserad ansats i regleringen samt för att skapa flexibilitet för den offentliga sektorn. Ministrarna har också gett stöd till en utvidgning av det s.k. hushållsundantaget. Vid diskuterades vissa nyckelfrågor som ordförandeskapet identifierat efter den första läsningen av förordningen. Inför rådsmötet arbetade ordförandeskapet även om stora delar av förslaget, bl.a. för att införa en mer riskbaserad ansats och för att skapa flexibilitet för den offentliga sektorn i regleringen. Dessutom införde ordförandeskapet efter förslag från bl.a. en särskild artikel om tillgång till allmänna handlingar, vilket är mycket positivt. kunde ställa sig bakom många av de ändringar som föreslogs eftersom dessa gick i rätt riktning ur ett svenskt perspektiv. Vid diskuterades den s.k. mekanismen för enhetlighet, dvs. den del av regleringen som syftar till att säkerställa en konsekvent och enhetlig tillämpning av dataskyddsreglerna inom EU. Vid diskuterades regleringen om behörig tillsynsmyndighet vid gränsöverskridande ärenden och förslaget till en s.k. one-stop-shop-mekanism (en ensam behörig tillsynsmyndighet). Ordförandeskapets sammanfattning av orienteringsdebatten var (i) att det finns stöd för att i viktigare ärenden ha en one-stop-shop-mekanism, (ii) att arbetsgruppen skulle arbeta vidare med en modell där den behöriga tillsynsmyndigheten ges exklusiv befogenhet att fatta beslut men att befogenheten ska vara begränsad till särskilda områden och (iii) att arbetsgruppen skulle undersöka hur närheten mellan medborgarna och den beslutsfattande myndigheten kan ökas genom att den lokala tillsynsmyndigheten involveras i processen. Efter har förslaget till one-stop-shop-mekanism diskuterats ingående i arbetsgruppen och det litauiska ordförandeskapet har föreslagit ett stort antal justeringar i regleringen. Vid nu aktuellt rådsmöte är ordförandeskapets avsikt att nå fram till en överenskommelse om en partiellallmän inriktninggällande one-stop-shop-mekanismen. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till och rådets förordning om införande av ett europeiskt föreläggande om bevarande av bankkontotillgångar för att underlätta gränsöverskridande skuldindrivning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur[första behandlingen](Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet ska fatta beslut om allmän inriktning. Förslaget lades fram av kommissionen . Det innehåller bestämmelser som innebär att det inrättas ett självständigt europeiskt förfarande för kvarstad på bankmedel. Regleringen omfattar också verkställighet av kvarstadsbeslut som meddelas enligt förordningen. I förslaget finns även bestämmelser om domstols behörighet och om rättsmedel. Förfarandet kommer att verka parallellt med medlemsstaternas nationella förfaranden. Syftet med förslaget är att förbättra förutsättningarna för att driva in skulder över gränserna, vilket ska bidra till den ekonomiska tillväxten. Sedan förslaget lades fram har det förhandlats i rådsarbetsgruppen. beslutade rådet om allmänna politiska riktlinjer för det fortsatta förhandlingsarbetet. Riktlinjerna som antogs slog fast att det politiska målet är att skapa ett europeiskt förfarande för kvarstad på bankmedel, att förordningen ska tillämpas på gränsöverskridande förfaranden och att sådana förfaranden ska ges en klar definition i förslaget, att överraskningseffekten är viktig, dvs. att gäldenären inte ska höras innan kvarstaden genomförs, att förordningen måste innehålla ett adekvat skydd för gäldenären och att det ska finnas en god balans mellan parternas olika intressen. I sistnämnda del specificerades hur balansen kan uppnås, bl.a. lyftes fram skadeståndsskyldighet för fordringsägaren och krav på att fordringsägaren ska ställa säkerhet. På rådets möte antogs mer preciserade allmänna riktlinjer för det fortsatta arbetet med förordningstexten när det gäller balansen mellan parternas olika intressen, bl.a. slogs fast att det ska finnas en bestämmelse om fordringsägarens skadeståndsskyldighet gentemot gäldenären och att fordringsägaren som huvudregel ska ställa säkerhet innan han eller hon kan få ett kvarstadsbeslut utfärdat. Arbetet har under det litauiska ordförandeskapet fortsatt med hög intensitet i rådsarbetsgrupp och förslaget behandlas nu i rådet för ett beslut om allmän inriktning av den operativa texten och vissa beaktandesatser (alltså exklusive flertalet beaktandesatser och bilagor). Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1346/2000 om insolvensförfaranden [första behandlingen] (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Kommissionen lade fram ett förslag till ändringar i EU:s insolvensförordning (insolvensförordningen). Syftet med förslaget är att anpassa insolvensförordningen för att möta behovet av ett modernt och företagsvänligt klimat och att effektivisera hanteringen av insolvensförfaranden med gränsöverskridande inslag. Förslagets inriktning har påverkats av den ekonomiska krisen och gäldenärers möjlighet till ekonomisk återhämtning är i fokus. Förslaget förespråkar vad som kan kallas en andra-chans-kultur för gäldenärer. Förslaget har sedan det lades fram förhandlats på tjänstemannanivå i rådet och andragenomgången av förslaget har avslutats. Förslaget utgör en av nyckelåtgärderna i den andra inremarknadsakten (SMA II), vilket bl.a. innebär att det finns ett politiskt åtagande att bedriva förhandlingsarbetet med viss skyndsamhet. beslutade rådet om allmänna politiska riktlinjer för det fortsatta förhandlingsarbetet. Riktlinjerna som antogs slog fast att rådet skullefortsätta att arbeta fören lämpligutvidgning av förordningens tillämpningsområde, att behörigheten att inleda insolvensförfaranden även fortsättningsvis ska tillkomma myndigheterna i den medlemsstat där gäldenärens huvudsakliga intressen finns, att medlemsstaterna ska inrätta och att dessa register ska kopplas samman och göras tillgängliga via den europeiska e-juridikportalen samt att rådet skullefortsätta att arbeta föratt utveckla bestämmelser i förordningen som syftar till att förbättra samordningen av insolvensförfaranden avseende företag i en koncern. har efter överläggning med regeringen ställt sig bakom regeringens förslag till svensk ståndpunkt. Arbetet har under det litauiska ordförandeskapet fortsatt med hög intensitet i rådsarbetsgrupp och förslaget behandlas nu i rådet för en riktlinjedebatt. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1215/2012 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område[första behandlingen](Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet ska fatta beslut om allmän inriktning. I I-förordningen, som är tillämplig på privaträttens område, finns regler om vilken domstol som ska pröva en tvist och om hur det ska undvikas att samma tvist prövas i flera domstolar. Förordningen innehåller också regler om hur en dom ska kunna verkställas i en annan medlemsstat. undertecknadedet stora flertalet EU-medlemsstater ett mellanstatligt avtal om att inrätta en enhetlig europeisk patentdomstol. Domstolen kommer att vara exklusivt behörig att pröva vissa tvister om europeiska patent. För svensk del kommer avtalet att innebära att de aktuella patentmålen, som i förekommande fall i första instans handläggs i , i stället ska avgöras av den enhetliga europeiska patentdomstolen. För att domstolsavtalet ska träda i kraft krävsatt vissa ändringar görs i I-förordningen och att ändringarna i förordningen träder i kraft. Därför föreslås nu ändringar av väsentligen tekniskt slag i I-förordningen. Förslaget behandlas nu i rådet för ett beslut om allmän inriktning. kan ställa sig bakom förslaget. Se vidare i bifogad promemoria. 15.Förslag till och rådets förordning om en gemensam europeisk köplag (första behandlingen)(Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Information från ordförandeskapet. Förslaget ska ses i ljuset av det omfattande arbete rörande europeisk kontraktsrätt som pågått . presenterades ett omfattande utkast till en referensram för europeisk kontraktsrätt, Draft Common Frame of Reference (DCFR), som kommissionen låtit en grupp akademiker utarbeta. DCFR innehåller bl.a. modellregler och komparativa analyser. Kommissionen följde upp detta genom att presentera en om politiska alternativ för främjande av en europeisk avtalsrätt för konsumenter och företag, KOM (2010) 348. Kommissionens förslag presenterades . Vid rådsmötet väntas ordförandeskapet lämna information om läget i förhandlingarna. Se vidare i bifogad promemoria. Övriga frågor (Sr ) =Information från ordförandeskapet om aktuella lagstiftningsförslag Avsikten med behandlingen i rådet Information från ordförandeskapet om aktuella lagstiftningsförslag. Ordförandeskapet har ännu inte meddelat något om dagordningspunktens innehåll. Presentation av de rättsliga aspekterna av den europeiska , inklusive resultattavlan på det rättsliga området (Sr ) =Föredragning av kommissionen och diskussion Avsikten med behandlingen i rådet Informations- och diskussionspunkt. Dokument: 16623/13 JAI 1041 FREMP 191 JUSTCIV 276 COPEN 212 DROIPEN 145 JAIEX 97 (bifogas) dokument: Fakta-PM 2012/13:FPM95 (resultattavlan för rättsskipning i EU) Enligt dagordningen avser ordförandeskapet och kommissionen presentera arbetet med resultattavlanför rättsskipning i EU inom ramen för den europeiska , för att följas av en diskussion vid rådsmötet. Bakgrundsunderlag inklusive svensk ståndpunkt kompletteras på grund av sent inkommet dokument. Rådets slutsatser om utvärderingen av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Antagande av rådets slutsatser om utvärderingen av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter 16183/13 FREMP 182 JAI 1007 COHOM 252 (bifogas) behandling i nämnden: Ingen tidigare behandling i nämnden. Förslaget har behandlats i KU .