rfr · H00WRFR6 · 2013-03-21 00:00:00 — Föreningen argumenterar inte för att alla barn ska ha likvärdig försäkring, dock att det borde vara möjligt att i högre utsträckning teckna en sjukförsäkring med undantagsklausuler som rör medicinska komplikationer som hänger samman med prematurbarn.64 Det har , enligt föreningen, varit ytterst få familjer som beviljats försäkring för sina prematurfödda barn. Detta trots att barnen är betydligt mer undersökta än fullgångna barn och har bedömts vara friska av läkare på neonatalmottagningarna. Föreningen menar att det är anmärkningsvärt att en låg födelsevikt per automatik tycks innebära avslag – framför allt för de barn som bedöms som fullt friska och utan komplikationer.65 barn har tidigare fört diskussioner med försäkringsmäklaren om möjligheten att erbjuda en gruppförsäkring för medlemmarnas barn. Diskussionen har på föreningens initiativ avstannat . Målsättningen är att de regionala föreningarna agerar samordnat på nationell nivå för att ta fram en konkurrenskraftig gruppförsäkring för prematurfödda barn. Intressant att notera är att föreningen upplever att behovet av en gruppförsäkring har minskat då försäkringsbolagen förefaller ha lättat på sina krav när det gäller möjligheten att teckna försäkring för prematurfödda barn. Föreningen följer utvecklingen och kommer att återuppta arbetet med att erbjuda en gruppförsäkring om de anser att försäkringsbolagens riktlinjer inte förändras i linje med t.ex. de senaste medicinska forskningsrönen.66 63Uppgifter från intervju med . 64Uppgifter från intervju med för prematurfödda barn – och och föreningens webbplats prematur.nu/cms. 65Föräldraföreningen för prematurfödda barn – och , e-brev 2013-02- 66Uppgift från intervju med för prematurfödda barn – och . Andra förbund, t.ex. Barnplantorna67 och Svenska Diabetesförbundet68, hävdar att de barn som de företräder har problem att teckna en barnförsäkring som även omfattar försäkringsskydd vid sjukdom. Ett stort antal av medlemmarna som är barn saknar sjukdomsförsäkring.69 menar att det i princip blir det automatiskt avslag på en ansökan om barnförsäkring om det anges i hälsodeklarationen att det sökande barnet har typ 1-diabetes.70 Förbunden menar att införandet av en kontraheringsplikt för barnförsäkringar inte har förändrat försäkringsbolagens handläggningsförfarande, dvs. bolagen gör alltjämt schablonmässiga bedömningar och motiverar inte eventuella avslag på försäkringar mot sjukdom. Det är, enligt förbunden, ett generellt problem hos alla försäkringsbolagen.71 menar att en individuell riskprövning alltid görs. I de fall det kommer in en ansökan om barnförsäkring där den sökande har blivit diagnostiserad med diabetes gäller en sex månaders observationstid innan sjukförsäkring kan tecknas.72 Båda förbunden välkomnar kontraheringsplikten och har förståelse för att redan kända sjukdomar och medicinska komplikationer inte går att försäkra. Problemet är, enligt föreningarna, att försäkringsbolagens riskbedömningar i alltför hög utsträckning inte tar hänsyn till den senaste medicinska kunskapen. Enligt ligger försäkringsbolagen kvar i gamla behandlingsmetoder trots att det (NDR)73 visar att risken för medicinska komplikationer, t.ex. njur- och synskador, har minskat betydligt som en följd av effektivare behandlingsmetoder. Diabetes av typ 1 bör, enligt förbundet, betraktas som en kronisk sjukdom, men inte en allvarlig sådan. menar att det inte går att uttala sig om en enskild individ baserat på statistik som gäller för ett kollektiv. 67Barnplantorna – med cochleaimplantat (CI) och barn med hörapparat – arbetar för att tillvarata intressena för barn och ungdomar som har hörhjälpmedel. 68Svenska är en ideell intresseorganisation för personer med diabetes, anhöriga och vårdpersonal och består av 96 lokala föreningar och 19 länsföreningar. Förbundet arbetar för att förbättra livsvillkoren för personer med diabetes och deras närstående samt så långt det är möjligt minimera konsekvenserna av sjukdomen. 69Det går att teckna en tilläggsförsäkring hos vissa försäkringsbolag som innebär att den försäkrade kan få ersättning med ett engångsbelopp för de sjukdomar, t.ex. vissa hörselskador, som annars är helt undantagna i försäkringen. Ersättning utgår då med ett engångsbelopp under förutsättning att barnet har beviljats vårdbidrag från för sjukdomen i fråga. 70Typ 1-diabetes drabbar oftast barn och yngre vuxna till skillnad från typ 2-diabetes som vanligtvis utvecklas senare i livet. Det är vanligast förekommande att man insjuknar i typ 1-diabetes i tonåren. 71Uppgifter från intervju med Barnplantorna och . 72Trygg-Hansa, e-brev . 73NDR är ett nationellt kvalitetsregister som används för att utveckla och säkra diabetesvårdens kvalitet, se . 5 Kontraheringsplikt för privata barnförsäkringar beslutade om en ny försäkringsavtalslag (2005:104), förkortad FAL.75 Lagen trädde i kraft . 5.1 Försäkringsavtalslagen ger rätt till individuell prövning Enligt FAL har försäkringsbolagen en s.k. kontraheringsplikt vad gäller personförsäkringar, däribland barnförsäkringar. Detta innebär att ett försäkringsbolag inte får vägra någon att teckna en sådan personförsäkring som bolaget normalt tillhandahåller allmänheten när det har fått de uppgifter som behövs, om det inte finns särskilda skäl för vägran med hänsyn till risken för framtida försäkringsfall, den avsedda försäkringens art eller någon annan omständighet.76 I propositionen till med förslag till ny försäkringsavtalslag angav den dåvarande regeringen att utgångspunkten måste vara att alla människor ska ha möjlighet att kunna få ett försäkringsskydd på goda villkor. Inte minst för t.ex. barn med funktionshinder kan ett försäkringsskydd vara särskilt viktigt. Den föreslagna rätten till försäkring skulle enligt propositionen komma att ge en betydande förstärkning av utsatta personers ställning i förhållande till försäkringsbolagen. Rätten till försäkring förutsågs också innebära att försäkringsbolagen i svårförsäkrade fall i första hand skulle komma att anpassa premien och andra villkor. Regeringen underströk att det endast var i sista hand – när det inte gick att meddela en försäkring alls – som försäkringsbolagen skulle kunna vägra någon en försäkring helt och hållet. Lagen borde enligt propositionen trygga att försäkringsbolagens riskprövning skedde på individuell grund och inte schablonmässigt samt att en begärd försäkring skulle kunna komma att vägras bara när det fanns särskilda skäl, som bolaget klart skulle ange i sitt beslut. Regeringen bedömde vidare att möjligheten för den försäkringssökande att vända sig till domstol vid missnöje med försäkringsbolagets ståndpunkt skulle innebära att försäkringsbolagens riskbedömningar skulle kunna kontrolleras och att bolagens avslagsbeslut därför skulle komma att motiveras på ett tydligt och övertygande sätt. I propositionen konstaterades att den privata försäkringsverksamheten inte bedrivs efter liknande linjer som den allmänna socialförsäkringen varför och andra försäkringsvillkor måste kunna utformas med utgångspunkt i den risk som försäkringen ska täcka. Detta innebär att premien för varje försäkring ska täcka de väntade skador som drabbar det försäkrade kollektivet. Försäkringsbolagen har därmed inte en skyldighet att 2003/04:150, bet. 2004/05:LU4 och rskr. 2004/05:160. 7611 kap. 1 § försäkringsavtalslagen (2005:104). 5.1.1 Aviserad uppföljning av kontraheringspliktens genomslag Någon uppföljning av det slag som omnämns i propositionen har ännu inte genomförts. har alltjämt som ambition att ta initiativ till en uppföljning under denna mandatperiod.80 I enlighet med vad som bl.a. sägs i propositionen81 med förslag till ny försäkringsavtalslag uppgav Justitieministern i ett interpellationssvar i att hon anser att frågan om barns försäkringsskydd är mycket viktig och meddelade att hon avser att ta initiativ till en uppföljning av försäkringsbolagens skyldighet att meddela försäkringar.82 Enligt uppgift från ska uppföljningen fortfarande enligt den tidsplan som har aviserats.83 Tanken att ändringarna i försäkringsavtalslagen som rör samtycke till att samla in hälsouppgifter84 ska hinna få praktiskt genomslag innan en utvärdering inleds. 5.2 Antalet beviljade barnförsäkringar har ändrats efter kontraheringspliktens införande Enligt en undersökning som genomförde 2002, dvs. före införandet av kontraheringsplikten för personförsäkringar, beviljade försäkringsbolagen av ansökningarna med normala villkor. beviljades försäkring med klausul eller förhöjd premie och av ansökningarna avslogs helt. 2003/04:150 s. 246–247. 2003/04:150 s. 249–250. 2003/04:150, bet. 2004/05:LU4 och rskr 2004/05:160. 2011/12:CU18 s. 9. 2003/04:150. 2011/12:7 samt justitieminister (prot. 2011/12:10 § 6). 83 Uppgift från L2 . 84 Lag (2011:12) om ändring i försäkringsavtalslagen (2005:104). Som ett led i inventeringen av hur försäkringsbolagen hanterar ansökningar om barnförsäkringar och bolagens praxis på området har en enkät skickats ut till några av de större försäkringsbolagen som erbjuder barnförsäkringar. 85 86 Arbetet gjordes i samarbete med Svensk Försäkring som avidentifierade och sammanställde resultaten för att säkerställa de enskilda försäkringsbolagens anonymitet. Enkäten gav detta resultat: Mellan av försäkringarna beviljas med ordinarie villkor, mellan beviljas med ordinarie villkor men med karenstid eller klausul, avslås men bolaget erbjuder möjlighet till omprövning och avslås utan möjlighet till omprövning.87 Inget av försäkringsbolagen använder förhöjd premie i sina barnförsäkringsprodukter när de inte kan erbjuda ordinarie försäkringsskydd. Orsaken till att förhöjd premie inte används av försäkringsbolagen är att en liten premieförhöjning inte täcker den förhöjda risk den avser att kompensera. En jämförelse mellan hur försäkringsbolagen hanterar ansökningar om barnförsäkringar före och efter införandet av kontraheringsplikten för personförsäkringar indikerar att en högre andel barnförsäkringar beviljas med ordinarie villkor jämfört . Det bolag som beviljar högst andel av ansökningarna erbjuder av dem som ansöker en ordinarie försäkring, medan det bolag som ligger lägst beviljar av ansökningarna, dvs. en ökning i förhållande till siffran . Det kan finnas en viss grad av osäkerhet rörande siffrornas validitet och tillförlitlighet då jämförelsesiffrorna ovan inte nödvändigtvis har tagits fram på samma sätt. Det är inte helt klart huruvida ansökningarna som avslogs 2002 inkluderar ansökningar där bolagen erbjöd möjlighet till omprövning . Statistiken indikerar att fler barnförsäkringar medges med ordinarie villkor , som andelen försäkringar som beviljas med klausul eller förhöjd premie har minskat något. beviljar t.ex. fler barnförsäkringar utan kvalifikationstid jämfört med då bolaget hade sin gamla försäkringslösning. Bolaget är berett att ta något högre risk, då man anser att försäkringen bär detta ekonomiskt.88 5.3 Riksdagsbehandling om kontraheringsplikt för försäkringsbolag har alltså beslutat om en ny försäkringsavtalslag (2005:104) som trädde i kraft . I betänkandet som behandlade propositio- 85Se bilaga 1. 86Enkäten skickades till försäkringsbolagen , , , och . Dessa försäkringsbolag har uppskattningsvis av marknaden i för barnförsäkringar. 87Alla kunder har rätt till omprövning även om försäkringsbolaget inte erbjuder det i samband med ett avslag. 88Uppgift från i intervju . När det gäller individuella personförsäkringar betonades att: Socialförsäkring och kollektiva försäkringar av olika slag kan ge ett otillräckligt skydd i det enskilda fallet, och utbudet och behovet av olika sorters personförsäkringar har ökat markant . Det är av vikt att en försäkringssökande kan få ett kompletterande försäkringsskydd som är anpassat efter hans eller hennes behov. En grundläggande utgångspunkt måste visserligen, här liksom i fråga om skadeförsäkring, vara att man inte kan begära att försäkringsbolagen skall gå ifrån den försäkringstekniska bedömningen av risken bör det inte förekomma att en försäkringsansökan, som enligt en försäkringsmässig bedömning kunnat beviljas, avslås på osakliga grunder. Med denna ståndpunkt är det enligt regeringen naturligt att ge konsumenten rätt att teckna personförsäkring, dvs. liv-, olycksfalls- och sjukförsäkring.90 behandlade motionsyrkanden om rätten för personer med funktionsnedsättning att teckna personlig försäkring91 samt möjligheten för alla barn att få ett rimligt försäkringsskydd 92 i betänkanden –2009. I motionerna –2009 framhålls att försäkringsbolagens värdering av barns ohälsa m.m. leder till ett försämrat försäkringsskydd för många barn. Motionsyrkandet avslogs med hänvisning till det pågående arbetet inom för att få till stånd en uppföljning av försäkringsbolagens avslagspraxis. Utskottet utgick vidare från att regeringen i enlighet med vad som utlovades i propositionen med förslag till ny försäkringsavtalslag noga skulle följa frågan och vid behov återkomma till . Yrkandet avslogs med hänvisning till bl.a. det då pågående arbetet med promemorian Försäkringsbolags tillgång till patientjournaler (Ds 2005:13). Yrkandet behandlades genom s.k. förenklad beredning med hänvisning till att utskottet hade hanterat motsvarande motionsförslag eller i stort sett allt i väsentligt motsvarande motionsförslag tidigare under mandatperioden.93 I proposition 2009/10:241 föreslog regeringen ändringar i lagstiftningen för ett förstärkt integritetsskydd på försäkringsområdet.94 Syftet med lagändringarna var att se till att försäkringsbolagen inte slentrianmässigt begär tillstånd till att hämta in hälsouppgifter samt att lämnade tillstånd är frivilliga och bygger på tillräcklig information. Förändringarna förutsågs få särskild betydelse på barnförsäkringsområdet (se avsnitt 6.2.1. 2004/05:LU4. 90Ibid, s. 15. 2007/08:CU13. 2008/09:CU20, bet. 2009/10:CU17. 2009/10:CU17. 2009/10:241. behandlade propositionen i ett betänkande och föreslog enhälligt att skulle anta lagförslaget.95 I en motion från den allmänna motionstiden , som i en gemensam reservation stöddes av Socialdemokraterna, och , anfördes att möjligheten att teckna personförsäkring för alla barn skulle utredas.96 Som motiv för en sådan utredning framhölls att försäkringsbolagens värdering av barns ohälsa m.m. resulterar i ett försämrat försäkringsskydd för många barn, t.ex. adoptivbarn, barn med låg födelsevikt eller barn som är för tidigt födda samt barn med ärftliga sjukdomar. menade att integritetsskyddet förstärks på försäkringsområdet som en följd av ändringarna i försäkringsavtalslagen. Det framhölls att ändringarna kommer att få särskild betydelse för hälsouppgifter som gäller barn. Som ett ytterligare argument anförde utskottet att regeringen har aviserat en översyn av rätten att teckna personförsäkring. Mot denna bakgrund kunde utskottet inte tillstryrka motionsyrkandet. Ett motsvarande motionsyrkande behandlades av civilutskottet våren 2011.97 Utskottet avslog motionsyrkandet och lyfte fram samma argument som vid behandlingen av motionsyrkandet . betonade utskottet att beslutet om en övergripande inventering av hur försäkringsbolagen hanterar ansökningar om barnförsäkringar och bolagens praxis på området låg i linje med motionsönskemålet. 2010/11:CU4, rskr. 2010/11:128. 2010/11:CU16. 2011/12:CU18. En central frågeställning är hur försäkringsbolagen arbetar med riskbedömning. I detta kapitel beskrivs detta arbete, med fokus på risken för s.k. moturval när försäkringsbolagen inte kan göra korrekta riskbedömningar och bolagens begäran om samtycke till att samla in hälsouppgifter från t.ex. sjukjournaler. 6.1 Försäkringsbolagen drivs på affärsmässig grund Försäkringsbolagen bedriver sin verksamhet på affärsmässig grund, dvs. bolaget förväntas göra en företagsekonomisk vinst.98 I försäkringsrörelselagen (2010:2043) finns krav på att en försäkringsrörelse ska drivas med en tillfredsställande soliditet, likviditet och kontroll över försäkringsrisker, placeringsrisker och rörelserisker, så att åtagandena mot försäkringstagarna och andra ersättningsberättigade kan fullgöras.99 En grundläggande princip för privata försäkringar, däribland barnförsäkringar, är att premien ska motsvara den risk som försäkringsbolaget åtar sig att täcka. Försäkringsverksamhet ska bedrivas med kontroll över riskerna så att åtaganden mot försäkringstagarna och andra ersättningsberättigade i slutänden kan fullgöras. För försäkringsbolagens verksamhet finns således ett behov av att få tillgång till information som rör den försäkrades hälsotillstånd i samband med tecknandet av försäkringen. Detta är nödvändigt för att försäkringsbolagen ska kunna bedöma risken för att personen i fråga kommer att drabbas av en skada som leder till ersättningsskyldighet för försäkringsbolaget, dvs. bolaget behöver göra en riskbedömning. Utifrån bedömningen tar bolaget ställning till om en försäkring kan meddelas och till vilken premie. Försäkringsbolagens möjligheter att prissätta risker på ett korrekt sätt är av betydande vikt. Försäkringstagaren är därför, enligt försäkringsavtalslagen, skyldig att på försäkringsbolagets begäran lämna upplysningar som kan ha betydelse för frågan om en personförsäkring ska meddelas, utvidgas eller förnyas. Försäkringstagaren ska ge riktiga och fullständiga svar på försäkringsbolagets frågor.100 Vid ansökan om en individuell barnförsäkring måste den sökande fylla i en hälsodeklaration. Det är av stor betydelse att svaren i hälsodeklarationen är utförliga och sanningsenliga eftersom oriktiga uppgifter som försäk- 98Se bilaga 2 rörande tillsyn över försäkringsbolagen. 994 kap. 1 § försäkringsrörelselagen (2010:2043). 10012 kap. 1 § försäkringsavtalslagen (2005:104). Reglerna om upplysningsplikt gäller i allt väsentligt även vid gruppersonförsäkringar och kollektivavtalsbaserade personförsäkringar. Däremot är riskbedömningen i dessa fall ofta förenklad på så sätt att färre hälsouppgifter efterfrågas. Vid vissa kollektiva försäkringar krävs endast att den försäkrade ska intyga att han eller hon är fullt arbetsför. ringsbolagen upptäcker när de tar del av sjukjournaler i samband med en eventuell skadereglering kan leda till att ingen ersättning betalas ut och att försäkringen sägs upp. kan bolaget behöva samla in uppgifter från hälso- och sjukvården i form av t.ex. patientjournaler även i samband med tecknandet av en försäkring. Om försäkringstagaren vid fullgörande av sin upplysningsplikt har lämnat oriktiga uppgifter är avtalet ogiltigt och försäkringsbolaget fritt från ansvar för försäkringsfall som inträffar därefter.101 När försäkringsbolaget har samlat in de uppgifter man anser att man behöver för att göra en bedömning tar försäkringsbolaget ställning till ansökan. Bolaget kan bevilja försäkringen med normala villkor, med förhöjd premie eller med undantagsklausul alternativt helt avslå ansökan.102 Försäkringsbolagen använder normalt inte förhöjd premie när det gäller barnförsäkringar. 6.2 Fullmakt ger försäkringsbolagen tillgång till hälsouppgifter Vid ansökan om individuella barnförsäkringar kan försäkringsbolagen begära att de sökande fyller i en fullmakt som ger bolaget rätt att samla in upplysningar från läkare och vårdinrättningar. Även journalanteckningar från barnavårdscentraler och skolhälsovård kan begäras in. Detta får emellertid endast göras om det är nödvändigt för prövningen av ansökan. Även vid skadereglering behövs förälderns samtycke för att försäkringsbolaget ska kunna ta del av barnets vårdjournal. Det samtycke som lämnats ska vara tidsbegränsat. När barn medförsäkras i föräldrarnas gruppförsäkringar krävs normalt ingen hälsodeklaration utan enbart en anmälan. Detta innebär emellertid inte att försäkringen täcker alla sjukdomar eller olycksfall.103 De hälsouppgifter som försäkringsbolagen hanterar kan vara känsliga ur integritetssynpunkt för den enskilde. Enligt bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) finns det som huvudregel en presumtion om att sekretess gäller för uppgifter om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Sekretessen gäller därmed med ett omvänt skaderekvisit. Detta förutsätter en prövning i varje särskilt fall om uppgifter i exempelvis journalhandlingar kan lämnas ut. Mot bakgrund av den mycket integritetskänsliga information som hälso- och sjukvården hanterar är det dock ovanligt att uppgifter lämnas ut efter en sådan sekretessprövning.104 10112 kap. 2 § försäkringsavtalslagen (2005:104). 102Konsumenternas Försäkringsbyrå (2012a), Försäkringsskydd för ditt barn samt Konsumenternas Försäkringsbyrås webbplats . 103Konsumenternas Försäkringsbyrås webbplats . 10425 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) samt SOU 2009:96, slutbetänkande från , En utvidgad trafikförsäkring, s. 387 f. 6.2.1 Förändrade regler 2011 för samtycke till att samla in uppgifter108 Försäkringsbolagens tillgång till och hantering av främst journaluppgifter har ifrågasatts, framför allt ur ett integritetsperspektiv. fanns regelmässigt ett avsnitt i hälsodeklarationen där försäkringsbolagen begärde den enskildes samtycke till att samla in hälsoupplysningar i form av bl.a. patientjournaler, läkarintyg och uppgifter från . Samtyckena som efterfrågades var vanligtvis generella och icke tidsbegränsade.109 Mot denna bakgrund trädde en ändring av försäkringsavtalslagen i kraft110 som syftade till att förstärka integritetsskyddet för enskilda på försäkringsområdet. Bland annat förändrades reglerna för formerna för försäkringsbolagens inhämtande av hälsouppgifter från t.ex. hälso- och sjukvården. Lagändringen skulle säkerställa att försäkringsbolagen inte slentrianmässigt begärde samtycke till att de skulle få samla in hälsouppgifter utan endast när uppgifterna verkligen behövdes för försäkringsbolagets bedömning. Lagändringen syftade även till att samtycket skulle lämnas frivilligt och bygga på tillräcklig information. Samtycket begränsades även till att endast gälla för ett visst syfte, t.ex. för att pröva en ansökan. I den mån försäkringsbolaget i samband med t.ex. en skadereglering skulle behöva samla in nya hälsouppgifter skulle ett nytt samtycke krävas.111 Regeringen bedömde i sin proposition att lagen skulle få särskild betydelse för hälsouppgifter som gäller barn. ställde sig bakom regeringens förslag och följde utskottet i sitt beslut.112 Frågan hur inhämtandet av patientjournaler och andra patientuppgifter har förändrats sedan förändringarna i FAL genomfördes i syfte att stärka den enskildes integritetsskydd gentemot försäkringsbolagen har dis- 105 I patientdatalagen (2008:355) finns grundläggande bestämmelser om journalföring och personuppgiftsbehandling inom hälso- och sjukvården. 106 Bestämmelser som begränsar rätten att ta del av allmänna handlingar finns huvudsakligen i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 107 12 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 108 Uppgift från intervjuer med , If , , , . 2009/10:241 s. 8 och 11. 110 SFS 2011:12, lag om ändring i försäkringsavtalslagen (2005:104). 2009/10:241. 2009/10:241, bet. 2010/11:CU4 och rskr. 2010/11:128. Se även promemorian med utkast till lagrådsremiss från . bedömer att bolagen kanske tar in journaler för sällan. De menar att patientjournaler borde samlas in oftare för att försäkringsbolagen ska kunna göra bra individuella bedömningar och därmed kunna motivera eventuella avslagsbeslut. Försäkringsbolagen menar att den information som föräldrarna förmedlar via hälsodeklarationen oftast är tillräcklig för att de ska kunna göra en individuell prövning. Det finns, enligt bolagen, ingen anledning att i onödan begära in patientjournaler, vilket dessutom leder till längre handläggningstider för de sökande. för prematurfödda barn och menar att försäkringsbolagen delvis agerar på ett ologiskt sätt.