rir · H1B519 · 2013-12-05 00:00:00 — och exempelvis har, till skillnad från , genomfört analyser med bedömningar av kostnadseffektiviteten i olika sätt att minska utsläppen . har efterfrågat en långsiktig bana för hur utsläppen bör utvecklas. Men regeringens beslut om olika styrmedel avser ofta kort sikt, sällan längre än 2020, och knyter inte an till en långsiktig bana. Bristen på långsiktighet skapar KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 en osäkerhet om i vilken grad myndigheterna ska prioritera klimatmål i sitt arbete. Det innebär också att det är osäkert för företag och allmänhet vilka beslut som är rationella att fatta, exempelvis för ett företag som ska nyinvestera i maskiner eller hur en privatperson ska välja bostad eller bil. är kostnadseffektiv beror på vilket eller vilka mål som ska nås och i vilket tidsperspektiv. Enligt är de största utmaningarna på lång sikt att ställa om mot ett mer transportsnålt samhälle samt att minska basindustrins processutsläpp. granskning har visat att nuvarande utveckling inom infrastrukturplaneringen är riskfylld eftersom den bygger på trafikökningar som med nu tillgänglig kunskap sannolikt är svåra att förena med klimatmålen. Regeringen har inte samordnat infrastrukturplaneringen med klimatmålen utan sätter förhoppningar till att stora, nu okända tekniksprång ska bidra till att minska utsläppen. Ändå har regeringen inte tydligt samordnat exempelvis klimatforskningen med klimatmålen för att inrikta forskningen mot att åstadkomma de tekniksprång som skulle behövas inom transportsektorn och industrin. 7.2.4Brist på samordning med EU:s handelssystem Regering och riksdag framhåller att klimatarbetet ska ses i ett internationellt perspektiv, eftersom utsläpp av växthusgaser utgör en så liten del av de globala utsläppen. Men granskning visar att regeringen behöver en samlad strategi för hur ska använda det nationella handlingsutrymmet. EU:s system för handel med utsläppsrätter omfattar av utsläpp och en tredjedel av hela EU:s utsläpp. Vid en värdering av betydelsen av nationella åtgärder i förhållande till EU:s handelssystem är det viktigt att bedöma om åtgärderna kan väntas leda till lägre utsläpp på EU-nivå. Åtgärder som sänker utsläppstaket i handelssystemet kan bland annat vara att medlemsstater låter utsläppsrätter som de förfogar över frysa inne, så att de inte kan utnyttjas. Regeringen hade exempelvis kunnat låta utsläppsrätterna i reserv för nya anläggningar i handelsperioden –2012 frysa inne och därmed visa ledarskap inom EU. Men istället såldes utsläppsrätterna i reserven så att de kan användas av företag i nuvarande handelsperiod. Sådana åtgärder i och andra medlemsstater bidrar tillsammans till att öka utbudet av utsläppsrätter, vilket bidrar till lägre priser och därmed minskad styreffekt i handelssystemet. Det stora överskottet av utsläppsrätter i handelssystemet ger svaga incitament för företagen att vidta åtgärder som kan ge utsläppsminskningar på lång sikt. Styrmedel som huvudsakligen riktas mot de företag som ingår i EU:s handelssystem behöver analyseras samlat. Det gäller exempelvis programmet SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT för energieffektivisering (PFE) och elcertifikatsystemet. Sådana styrmedel i och andra länder minskar tillsammans behovet av utsläppsrätter, vilket bidrar till ett lägre pris. När priset på utsläppsrätter är lågt och åtgärder utanför den handlande sektorn är dyrare, finns en risk att utsläppen inte minskas där åtgärderna är billigast. Målen nås till följd av lågkonjunktur och andra styrmedel, snarare än på grund av handelssystemet. Investeringsviljan beror bland annat på förväntad framtida politik. Det finns en risk att exempelvis statens investeringar i klimatrelaterad forskning och utveckling blir ineffektiva. Det låga priset på utsläppsrätter i EU:s handelssystem verkar dämpande på företagens vilja att satsa på utsläppsminskande teknik. Även statens satsningar, exempelvis på klimatrelaterad forskning och utveckling, riskerar därmed att ge mindre effekt, eftersom det är osäkert om det blir lönsamt att satsa på kommersialisering av nya upptäckter. Styrmedlen är spridda på en mängd aktörer. När ett flertal myndigheter och departement ansvarar för olika delar av ett område är risken stor att ingen har förutsättningar för att ta ett effektivt ansvar för systemövergripande problem eller för att samlat analysera och rapportera ungefärliga kostnader, effekter och sidoeffekter av vidtagna åtgärder. Men regeringen har inte pekat ut ansvar för samlad och avvägd analys och rapportering av klimatpolitiken inom eller på någon myndighet. Frånvaron av samlad organisatorisk lösning kan ha bidragit till att det saknas samlad rapportering. Regeringen har dock tillsatt en utredning om översyn av ansvarsfördelningen mellan och strukturen för olika myndigheter inom miljöområdet. Men bland annat , och återfinns inte bland dessa myndigheter, vilket enligt skulle behövas för att kunna åstadkomma en avvägd rapportering. 7.3Rapporteringen är inte samordnad och har stora brister Det behövs en samlad bild av utsläppsminskningar i förhållande till kostnader, annars riskerar de samlade kostnaderna att bli högre än nödvändigt. Även om regeringen och myndigheterna har förbättrat vissa delar av rapporteringen saknas ännu en samlad uppföljning och rapportering av ungefärliga kostnader, effekter och sidoeffekter. Därmed saknas flera viktiga beslutsunderlag, som skulle minska osäkerheten i beslutsfattandet. Arbetet med att precisera och bygga upp nödvändigt statistiskt underlag och relevanta analysverktyg behöver KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 påbörjas före den fördjupade rapporteringen i kontrollstation 2015. behöver veta ungefär vilka effekter som uppnås med olika styrmedel och få en överblick av vad det samlat kostar. bedömer att den analys och rapportering av enskilda och samlade insatser som finns saknar väsentliga delar, har olika parallella svar på samma fråga samt att vissa delar inte är helt rättvisande. Därmed står rapporteringen inte i proportion till behovet av beslutsunderlag. Bristen på transparens förstärks även av att utgifterna för olika styrmedel i flera fall ligger vid sidan av statens budget.213 Analys och rapportering av kostnader, effekter och sidoeffekter är spridd på flera myndigheter som har andra huvudmål än klimat. Myndigheterna har olika utgångspunkter och definitioner som inte har samordnats. Avsaknaden medför att analys och rapportering är fragmenterad och har väsentliga luckor. Sammantaget innebär detta att underlagen för genomförandet av politiken är otillräckliga och att lärande och förbättringar försvåras. bristerna i rapporteringen är att effekterna i form av utsläppsminskningar inte har rapporterats samlat i förhållande till kostnaderna. Samlad rapportering till om hur olika styrmedel påverkar varandra i förhållande till olika mål samt om de leder till väsentliga sidoeffekter saknas också, liksom risken för koldioxidläckage. 7.3.1Samordningsproblem även i rapporteringen Eftersom det saknas tydlig prioritering av hur politiken ska avvägas och genomföras saknas även förutsättningar för en samlad och avvägd Avsaknaden av en samlad rapportering försvårar även i sig avvägningar och genomförande. Olika myndigheter har olika uppdrag. Följden blir att det finns kunskapsluckor och olika, parallella, svar på samma fråga beroende på perspektiv. De olika departement och myndigheter som arbetar med uppföljning och rapportering saknar samsyn om utgångspunkter och tillvägagångssätt när det gäller rapportering och analyser. Informationen kan vara korrekt men har avspeglat olika, icke avvägda, synsätt. Det är därmed svårt för riksdag, myndigheter, företag och allmänhet att väga samman och göra prioriteringar utifrån information som delvis är motstridig. Därför skulle det behövas ett utpekat ansvar för en samlad och avvägd rapportering. analysmodell EMEC är ett viktigt verktyg för att ta fram vissa beslutsunderlag. Men modellen kan inte ensam besvara de frågor som behöver belysas. modell hanterar exempelvis inte hur helt ny teknologi ersätter befintlig teknologi vid stora prisförändringar. För att få tillräckliga beslutsunderlag skulle modellarbetet regelbundet 213När kostnaderna för klimatinsatser läggs direkt på producenter och konsumenter, exempelvis lagstiftning och regler, belastas inte statsbudgeten. Likafullt behöver kostnaderna följas upp och redovisas på ett transparent sätt. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT behöva kompletteras med energi- och transportanalyser samt analyser av vilken omställning som skulle behövas för att erhålla långsiktigt rimliga kostnader för önskad grad av måluppfyllelse. För att åstadkomma underlag för sådana analyser skulle , , och behöva samarbeta mer och utgå från gemensamma definitioner och konsistenta antaganden. sker analyserna ofta i skilda spår och samordningen av underlagen är otillräcklig. Myndigheterna framför ofta avvikande synpunkter i remissvar. Regeringen gav dock och i uppdrag att ta fram underlag för att följa upp utvecklingen mot klimat- och energipolitiska mål till 2020. Uppdraget ska ske i samråd med . För det fall myndigheterna har olika uppfattningar ska detta framgå av redovisningen. 7.3.2Samlade underlag för att bedöma koldioxidläckage saknas I klimatdebatten lyfts risken för koldioxidläckage ofta fram som ett skäl för att besluta om undantag från tvingande klimatstyrmedel och därmed gynna delar av näringslivet. Med risk för koldioxidläckage avses att produktion förläggs till länder utan eller med lägre utgifter för utsläpp. Men varken regeringen eller myndigheterna har samlat analyserat och rapporterat hur mycket olika branscher behöver betala för utsläppen och om de företag som gynnas verkligen är de som omfattas av en risk för koldioxidläckage. Det saknas därmed tydliga belägg för om och i så fall när koldioxidläckage i praktiken uppkommer. Vissa analyser finns, men rapporteringen är otillräcklig. Regeringen har inte efterfrågat någon sådan rapportering eller Stora skillnader i vad olika förorenare betalar i förhållande till sina utsläpp överensstämmer inte fullt ut med principen om att förorenaren ska betala (PPP). Förmögenhetsöverföringar och andra sidoeffekter prövas inte samlat eftersom det saknas en samlad rapportering av hur hela eller delar av näringslivet påverkas av olika styrmedel. 7.4Effekterna av klimatinsatserna varierar De samlade kostnaderna för de viktigaste styrmedel som skulle behövas för att nå 2050-visionen skulle, enligt en enkel skattning av , motsvara 0,2–0,av BNP . granskningar visar att kostnaderna per ton minskade utsläpp har varierat kraftigt mellan olika styrmedel. Exempel på kostnader per ton minskade utsläpp är utsläppsrätter i EU:s handelssystem per ton och klimatinsatser i andra länder per ton. är koldioxidskatten enligt generell nivå per ton. Skattebefrielse för biodrivmedel medförde en minskad skatteintäkt för staten med 3 000 KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 kronor per ton. kan det vara en besparing att styra mot minskade utsläpp, exempelvis genom att ställa vissa miljökrav i offentlig upphandling. Enligt nationalekonomisk teori indikerar skillnaderna att kostnaderna för åtgärderna till 2020 samlat kunde vara lägre. Därmed väcks frågan om kostnaderna för åtgärderna leder till en effektiv hushållning med samhällets resurser. Bedömningen av vad som kan vara rimliga kostnader försvåras av att styrmedel ofta ska bidra till att uppfylla flera andra mål samt av vilket tidsperspektiv som avses. Vidare påverkar olika styrmedel varandra, positivt eller negativt. Detta understryker betydelsen av en ändamålsenlig mix av styrmedel både i ett kortare och längre perspektiv. 7.5Principen om att förorenaren ska betala följs inte fullt ut Väsentliga förmögenhetsöverföringar, nedsättningar och undantag från olika skatter och andra klimat- och energipolitiska styrmedel medför samlat att styrsignalen att minska utsläppen är svag för stora delar av näringslivet. Detta överensstämmer inte heller fullt ut med principen om att förorenaren ska betala (PPP), vilket kan vara rimligt om det finns risk för koldioxidläckage. Det saknas dock tillräckliga underlag för att bedöma om och i vilken utsträckning det finns en risk för koldioxidläckage i olika branscher och delbranscher i . har i ett räkneexempel visat att massa- och pappersindustrin gynnades med via olika styrmedel och undantag från styrmedel, vilket till cirka 1,5 miljarder uppvägdes av att de mötte ett något högre elpris till följd av EU:s handelssystem. Därmed var branschens mervärde av dessa styrmedel och undantag nära . En följd av tilldelningen i EU:s system för handel med utsläppsrätter har varit att svenska företag har fått mer gratis utsläppsrätter än de har behövt. har visat att det samlade överskott som tilldelades var värt (motsvarande utsläpp). Totalt motsvarade överskottet under den första och andra handelsperioden utsläpp (2005–2012). Det preliminära överskottet av utsläppsrätter motsvarar utsläpp. Också är den preliminära tilldelningen av gratis utsläppsrätter högre än de prognostiserade utsläppen. En orsak är att de nya tilldelningsprinciperna i tredje handelsperioden gynnar företag som har förhållandevis låga utsläpp per producerad enhet. Svenska företag kompenseras därför med betydligt fler gratis utsläppsrätter än de har behov av. Överskottet av utsläppsrätter går enligt ekonomisk teori till kapitalägarna, utan krav på minskade utsläpp. På EU-nivå motsvarade överskottet utsläpp i inledningen av den handelsperiod som började . SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Om kostnaderna främst i form av minskade intäkter jämförs med effekten i form av minskade utsläpp fram till 2020,214 bedömer att kostnaderna för de samlade utsläppsminskningarna är höga. För att skapa bättre förutsättningar för att minska utsläppen i enlighet med de av fastställda målen och till rimliga kostnader bör regeringen: Samordna klimatmålen med andra övergripande samhällsmål, exempelvis transportpolitiska mål, genom att göra tydliga, långsiktiga prioriteringar, tydliggöra vad som ska åstadkommas och vad det kostar. Genom detta får bättre beslutsunderlag och myndigheter, företag och allmänhet får långsiktiga spelregler så att de kan fatta rationella beslut. Fastställa en ungefärlig bana för hur utsläppen långsiktigt ska minska, även efter 2020. En sådan utsläppsbana behövs också som underlag för att bedöma vilken mix av styrmedel som kan vara kostnadseffektiv , i syfte att bättre hushålla med statens och samhällets resurser. Riksdag, regering, myndigheter, företag och allmänhet behöver få samlade och avvägda underlag för beslut om investeringar och olika klimatinsatser. För att åstadkomma detta behöver gapet mellan olika myndigheters utgångspunkter och analyser minska. Därför rekommenderar regeringen att: Peka ut ett tydligt ansvar och mandat samt styra resurserna för att åstadkomma en samlad och avvägd rapportering och analys. Ansvaret bör innefatta att utveckla och samla rapporteringen av ungefärliga kostnader, effekter och sidoeffekter för de viktigaste klimatinsatserna och för andra insatser med stor påverkan på utsläppen av växthusgaser. I detta bör även ingå att analysera och rapportera nationella handlingsutrymme i förhållande till EU:s system för handel med utsläppsrätter. Vid en värdering av betydelsen av åtgärder är det viktigt att bedöma om de kan väntas leda till lägre utsläpp i och på EU-nivå. Vidare bör risken för koldioxidläckage analyseras och rapporteras. Ett samlat underlag ger möjlighet till övergripande prioriteringar så att tydlighet, transparens och effektivitet i statens insatser kan öka ytterligare. 214 Observera att utsläppen i handelssystemet styrs av taket i handelssystemet. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT ramkonvention om klimatförändring, antagen i . United Nations, Conference of the Parties Report of the Conference of the Parties on its sixteenth session, held in from to Addendum Part Two: Action taken by the Conference of the Parties at its sixteenth session, 15 2011, FCCC/CP/2010/7/Add.1. United Nations, Framework Convention on Climate Change, Conference of the Parties serving as the meeting of the Parties to the Kyoto Protocol Eighth session , to Agenda item 4 Report of the on Further Commitments for under the Kyoto Protocol, . Europeiska kommissionen, beslut av om fastställande av unionstäckande övergångsbestämmelser för harmoniserad gratis tilldelning av utsläppsrätter enligt artikel 10a i och rådets direktiv /87/EG och rådets direktiv /87/EG av om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv /61/EG, EUT L 275 25.10.2003. och rådets direktiv /32/EG av om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster och om upphävande av rådets direktiv /76/EEG, EUT L 114 27.4.2006. och rådets beslut nr 406/2009/EG av om medlemsstaternas insatser för att minska sina växthusgasutsläpp i enlighet med gemenskapens åtaganden om minskning av växthusgasutsläppen till 2020, EUT L 140/136, . och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG, EUT L 140, . KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 Europeiska kommissionens förordning nr 1031/2010 av om tidsschema, administration och andra aspekter av auktionering av utsläppsrätter för växthusgaser i enlighet med och rådets direktiv /87/EG om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen, EUT L 302/1, 18.11.2010. Europeiska kommissionens beslut nr 2011/278/EU av om fastställande av unionstäckande övergångsbestämmelser för harmoniserad gratis tilldelning av utsläppsrätter enligt artikel 10a i och rådets direktiv /87/EG, EUT L 130/1, . och rådets direktiv /27/EU av om energieffektivitet, om ändring av direktiven /125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven /8/EG och 2006/32/EG, EUT L 315 14.11.2012. och rådets förordning 525/2013 av om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information på nationell nivå och unionsnivå som är relevant för klimatförändringen och om upphävande av beslut nr 280/2004/EG, EUT L 165/13, . , 29/30 October 2009 Presidency Conclusions, , 15265/1/09, REV 1, punkt II 7 Lagen (1996:1059) om statsbudgeten. Förordning (1996:1515) med instruktion för . Förordning (2004:1205) om handel med utsläppsrätter. SÖ 1993:13 ramkonvention om klimatförändring, . SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Propositioner, betänkanden och skrivelser med mera 1995/96:220, Lag om statsbudgeten. 1999/2000:1, Budgetpropositionen , bet. 1999/2000:FiU13, rskr. 1999/2000:16, Utvecklingen av den ekonomiska styrningen 2000/01:100, ekonomiska vårproposition, bet. 2000/01:FiU20, rskr. 2000/01:101, Riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, skattefrågor m.m. 2003/04:1 Budgetpropositionen Utgiftsområde 4 Rättsväsendet, bet. 2003/04:JuU1, rskr. 2003/04:106. 2005/06:184, Utvecklad utsläppshandel för minskad klimatpåverkan. 2007/08:1, Budgetpropositionen Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, bet. 2007/08:FiU2, rskr. 2007/08:112–115. 2007/08:100, bet. 2007/08:FiU20, rskr. 2007/08:259–260, ekonomiska vårproposition. 2008/09:1, Budgetpropositionen Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. 2008/09:MJU1, rskr. 2008/09:103. 2008/09:162, En sammanhållen klimat- och energipolitik – Klimat, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300, Riktlinjer för klimatpolitiken m.m. 2008/09:163 En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301, Riktlinjer för energipolitiken. 2009/10:1, Budgetpropositionen Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, bet. 2009/10:MJU1, rskr. 2009/10:129. 2009/10:28, Ändringar i systemet för handel med utsläppsrätter, bet. 2009/10:MJU11, rskr. 2009/10:90. 2009/10:133, Höjda mål och vidareutveckling av elcertifikatsystemet, bet. 2009/10:NU16, rskr. 2009/10:279. 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315. 2009/10:75, Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen. 2010/11:1, Budgetpropositionen Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, bet. 2010/11:MJU1, rskr. 2010/11:119. 2010/11:1, Budgetpropositionen Utgiftsområde 21 Energi, bet. 2010/11:NU3, rskr. 2010/11:123. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 2011/12:SkU1y Skattefrågor i budgetpropositionen . 2010/11:75, Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen 2010/11:100, ekonomiska vårproposition. 2011/12:1 Budgetpropositionen , volym 1. 2011/12:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 2011/12:MJU1, rskr. 2011/12:99. 2011/12:120, Vägen till mer effektiva energideklarationer, bet. 2011/12:CU26, rskr. 2011/12:243. 2011/12:124, Miljö-, klimat- och energiinsatser inom jordbruket, bet. 2011/12:MJU24, rskr. 2011/12:290. 2011/12:143, Auktionering av utsläppsrätter, bet. 2011/12:FiU47 rskr. 2011/12:238. 2011/12:150, om klimatrelaterade skatter. 2011/12:161, klimatforskning – vad kostar den och vad har den gett? 2012/13:1, Budgetproposition Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, bet. 2012/13:MJU1, rskr. 2012/13:120. 2012/13:1, Budgetproposition Utgiftsområde 21 Energi, bet. 2012/13: NU3, rskr. 2012/13:129. 2012/13:98, Redovisning av skatteutgifter . 2012/13:101, Årsredovisning för staten 2012. 2012/13:105, om utsläppshandel för att begränsa klimatförändringen. 2012/13:KU20, Granskningsbetänkande, rskr. 2012/13:29. 2013/14:1, Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor. 2013/14:1, Budgetproposition 2014 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. 2013/14:1 Budgetproposition Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT SOU 2007:60 inför klimatförändringarna - hot och möjligheter. Ds 1998:39, Gula boken. 2009:63, femte nationalrapport. 2008, The Climate Change Act. (2009), Energideklarationer – få råd för pengarna RiR 2009:6. (2009), Vad är nationella utsläppsrätter värda? Hanteringen och rapporteringen av Kyotoenheter RiR 2009:21. (2011), Klimatinsatser utomlands – statens köp av utsläppskrediter (2011), Biodrivmedel för bättre klimat – Hur används skattebefrielsen? (2011), Miljökrav i offentlig upphandling – är styrningen mot klimatmålet effektivt? (2012), Klimatrelaterade skatter – Vem betalar? (2012), Svensk klimatforskning – Vad kostar den och vad har den gett? (2012), Infrastrukturplanering – på väg mot klimatmålen? (2012), Utsläppshandel för att begränsa klimatförändringen – fungerar det? (2013), Energieffektivisering inom industrin – effekter av statens insatser (2013), i – effektivt utbyte av medlemskapet? KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 , , 2010, Att kontrollera förvaltningen: framväxten av granskningssamhället, i red. , Bo, Politik som organisation – Förvaltningspolitikens grundproblem, , fjärde upplagan, 2010 of (), The colour of growth, Maximising the potential of green business. , , Miljörätt, 2:a upplagan. (2007), Resultat och styrning i statsförvaltningen, ESV (2007:23). Elforsk (2006) rapport 06:52, Marginalel och miljövärdering av el. (2010), Underlag till den andra handlingsplanen, Uppföljning av energibesparingsmålen enligt Energitjänstedirektivet, ER 2010:32. (2013), Årsrapport för CDM- och JI-program, ER 2013:02. Europeiska kommissionen, (2000) 87 slutlig om handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom Europeiska unionen. (2003), , Working papers and studies, theme 2 Economy and finance, Decomposition analysis of carbon dioxide-emission changes in – Conceptual framework and empirical results. Europeiska kommissionen, Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050, .