rir · H1B517 · 2013-11-28 00:00:00 — När det gäller det lokala arbetet spelar inte minst relationen mellan den enskilda arbetsförmedlaren och arbetsgivaren en betydande roll. Arbetsförmedlingen har inlett olika arbeten för att nå och bygga relationer med fler arbetsgivare i syfte att stödja inskrivna som står långt från den ordinarie arbetsmarknaden; hit räknas nyanlända. I intervjuer och enkäter kommer det dock fram en bild av att Arbetsförmedlingen behöver fortsätta utveckla kontakterna med arbetsgivare på både central och lokal nivå. Att söka upp arbetsgivare är ett resurskrävande arbete, och att engagera underrepresenterade arbetsgivargrupper för att åstadkomma fler instegsjobb kommer med största sannolikhet att kräva mer resurser. Arbetsförmedlare har – både i denna granskning och i tidigare granskningar och studier – framfört att arbetsgivarkontakter inte sällan hindras av bristen på tid och resurser. Många förmedlare bedömer att det befintliga arbetet med arbetsgivarkontakter som bedrivs på förmedlingskontoren kan effektiviseras. Granskningen omfattar emellertid inte någon undersökning av hur detta skulle kunna ske. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 7.5.4Begränsad potential i regelverket Utöver att de mer strikta reglerna för instegsjobb leder till att nystartsjobb tränger undan instegsjobb, så bidrar de också till att hålla antalet instegsjobb nere. Det finns alltså instegsjobb som inte blir av alls på grund av stödets korta längd och kraven på sfi och försäkringar. bedömer dock att ett uppmjukande av dagens sfi-krav vore kontraproduktivt samt att anställningsperiod med subvention redan utökats i en tillräcklig omfattning. I praktiken återstår därmed försäkringskravet. granskning har visat att om detta togs bort skulle det förmodligen skapas fler instegsjobb. granskning visar också att försäkringskravet är en central orsak till att nystartsjobben tränger undan instegsjobb. Eftersom undanträngningen har negativa effekter på nyanländas svenskinlärning, och därmed även på individernas etablering och integration, så vore en konstruktion med samma krav (det vill säga krav på försäkring eller inget krav på försäkring) för nystartsjobb som för instegsjobb önskvärd. lämnar ett antal rekommendationer till regeringen och till Utforma insatser så att de är utvärderingsbara Instegsjobben och nystartsjobben för nyanlända är kostsamma åtgärder vars arbetsmarknadseffekter inte kan utvärderas. Regeringen bör därför utforma arbetsmarknadspolitiska insatser så att effektutvärderingar möjliggörs. Upprätthåll en skillnad i faktiskt subventionsgrad För vanliga lönenivåer behöver subventionsgapet mellan instegsjobben och nystartsjobben öka. Detta ökar sannolikheten för att nyanlända får den subventionerade anställning de bäst behöver. Det kan exempelvis uppnås genom att ställa samma krav på förmåner och försäkringar på båda stöden och/ eller genom en höjd taknivå för instegsjobben. Undvik att söka skapa fler instegsjobb genom generösare regler Utöver det ovanstående bedömer att potentialen för att öka antalet instegsjobb genom regelanpassningar är liten. På grund av vikten av färdigheter i svenska för etablering och integration bedömer att det inte skulle vara effektivt att mildra sfi-kraven för instegsjobben ytterligare eller att underlätta än mer för instegsjobb med högre tjänstgöringsgrader. ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? För att skapa fler instegsjobb behövs mer arbetsgivarkontakter Om regeringen önskar öka antalet instegsjobb krävs det enligt bedömning ett mer aktivt och riktat arbete hos Arbetsförmedlingen för att nå fler arbetsgivare. Man bör då i första hand se till arbetsgivargrupper som inte anställt med instegsjobb i större utsträckning. Här återfinns större privata och offentliga arbetsgivare, som kanske inte främst lockas av den ekonomiska stimulansen i subventionen. Ett sådant arbete kräver med största sannolikhet mer resurser. Ställ återrapporteringskrav till Arbetsförmedlingen Med tanke på hur kostsamma instegsjobben och nystartsjobben är och att de inte heller går att utvärdera, rekommenderar vi att Arbetsförmedlingen ges i uppdrag att: –Ändra uppföljningen av instegsjobb och nystartsjobb så att den visar arbetsmarknadsresultatet efter avslutat stöd och inte som efter varje beslut. –Följa upp och utvärdera de risker som är förknippade med att stödjobben koncentreras till vissa yrken och branscher, samt att återföra den kunskap som på så sätt bildas till berörda arbetsförmedlare. –I uppföljningen även närmare studera flödena mellan instegsjobb och nystartsjobb (den goda insatskedjan vi identifierat) och det vidare flödet till reguljära jobb, i syfte att undersöka vilka egenskaper i kedjan av åtgärder som är särskilt gynnsamma. –Följa upp instegsjobbarnas sfi-studier under och efter avslutat instegsjobb. Uppföljningen bör visa hur det har gått att kombinera arbete och kan resultatet från en sådan uppföljning användas för att skapa välavvägda instegsjobb där svenskstudier och arbete är parallella aktiviteter för de nyanlända. –inom ramen för sitt uppdrag undersöka möjligheterna att effektivisera arbetet med arbetsgivarkontakter –inte göra undantag från sfi-kravet för att få till stånd fler instegsjobb. Arbetsförmedlingen bör förtydliga och förankra en samsyn i myndigheten kring vikten av svenskstudier och av parallella etableringsaktiviteter för nyanlända. Utveckla och förtydliga handläggarstödet till följd av detta. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Anställningsförordningen (1974:373). Förordning (1997:1275) om anställningsstöd. Förordning (2006:1481) om stöd för nystartsjobb. Lagen (1982:80) om anställningsskydd. Lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program. Regeringsformen (RF) (1974:152). Skollag (2010:800). Ds 2007:4 Arbetsutbud och sysselsättning bland personer med utländsk bakgrund – Kommittédirektiv 2013:31 Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Interpellation 2012/13:371, Överutnyttjande av lönebidragsanställningar. Maj:ts proposition angående ändrat belöningssystem för statsanställda m.m. 2006/07:84 Nedsättning av socialavgifter för personer som fyllt 18 men inte , 2006/07:84, bet. 2006/07_SfU10, rskr. 2006/07:157. 2006/07:1 Budgetproposition , Utgiftsområde 13, Arbetsmarknad. 2006/07:100 ekonomiska vårproposition, bet. 2006/07:FiU20, rskr. 2006/07:220, rskr.2006/07:221. 2009/10:60 Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd, bet. 2009/10:AU7, rskr. 2009/10:208. ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? 2011/12:1 Budgetpropositionen , Utgiftsområde 13, Integration och jämställdhet. 2012/13:1 Budgetpropositionen , Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, bet. 2012/13:AU1, rskr. 2012/13:122, rskr. 2012/13:123. 2012/13:1 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. 2012/13:26 Utvidgad målgrupp för etableringslagen, bet. 2012/13:AU1, rskr. 2012/13:122, rskr 2012/13:123. 2012/13:188 Permanent utvidgad målgrupp för etableringslagen. Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, . Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, . protokoll 2012/13:65, 12 § Svar på interpellation 2012/13:216. Skrivelse 2008/09:24 Egenmakt mot utanförskap – regeringens strategi för integration, bet. 2008/09: AU1, rskr. 2008/09:155. SOU 2008:58 Utredningen om nyanländas arbetsmarknadsetablering. SOU 2011:11 , Huvudbetänkande. SOU 2011:11 , Bilaga 4, Utrikes födda på den svenska arbetsmarknaden. SOU 2012:9 Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. SOU 2012:31 Sänkta trösklar, högt i tak. Arbete, utveckling, trygghet. SOU 2012:69 Med rätt att delta – Nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbetsmarknaden. SOU 2012:92 Arbetshjälpmedel och försäkringsskydd för arbete på lika villkor. Arbetsförmedlingen (2008). Revisionspromemoria 2008/8 – Granskning av nyanlända arbetssökande och särskilt anställningsstöd i form av instegsjobb, dnr. Af-2008/204462. Arbetsförmedlingen (2010). Framställning till regeringen, Budgetunderlaget –2013, daterad , dnr. Arbetsförmedlingen (2013a). Arbetsförmedlingens årsredovisning 2012, daterad . Arbetsförmedlingen (2013b). Arbetsgivarkontakter, daterad , dnr. AF-2011/414101. Arbetsförmedlingen (2013c). Arbetsförmedlingens handläggarstöd, Handläggarstöd GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Nystartsjobb och Särskilt nystartsjobb, AFHS 107/2011 daterad , dnr. Af-2013/074290. Arbetsförmedlingen (2013d). Arbetsförmedlingens återrapportering – Arbetsmarknadspolitiska program, årsrapport , daterad , dnr. AF-2012/445712. Arbetsförmedlingen (2013e). Arbetsförmedlingens återrapportering – Myndighetens sektorsansvar för funktionshinderspolitiken, daterad , dnr. Af-2012/445712. Arbetsförmedlingen (2013f) Arbetsförmedlingens handläggarstöd, Särskilt anställningsstöd i form av instegsjobb, AFHS 10/2011daterad , dnr. Af-2013/405373. blogg (2013). Taxibolag utkonkurrerat av bidragsjobbare [http://bloggar. /oppengranskningbidragsjobben/2013/05/taxibolag-utkonkurrerat-av- bidragsjobbare/##static]. Allisin, P.D. (1995). Survival Analysis Using SAS®: A Practical Guide. Alliansen (2010). Alliansregeringen, [content/uploads/2010/05/Alliansen-vitbok1.pdf] Hämtat . (2007). Definitioner inom AMV:s statistik, Uin 2007:1, [9b8000351905/uin07_1a.pdf]. Cleves, M., , , , W. och Marchenko, Y.V. (2010). An Introduction to Survival Analysis Using Stata. College Station, : Stata Press. Dagens nyheter (2007). En miljard och ökade krav i ny politik för invandrare, debattartikel . Gujarati, D.N. och Porter, D.(2009). (2013).Jag har bidrag, men borde inte ha det, publicerad , uppdaterad [men-borde-inte-ha-det]. IFAU (2010). Sfi och arbetsmarknaden, rapport 2010:10, daterad , IFAU (2011a). Arbetsmarknadspolitikens effekter på sysselsättning och arbetslöshet – en översikt, rapport 2011:7, , . ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? IFAU (2011b). Vilken betydelse har arbetsförmedlare för arbetslösas framtida sysselsättning och arbetsinkomst?, rapport 2011:10, daterad , . F. och , Pippa (2003). Rising : Gender Equality and Cultural Change Around the World. : , 2003. F. och Welzel, . Modernization, Cultural Change, and Democracy: The Human Development Sequence. : , 2005. (2013). På jakt efter framgångsrik arbetslivsintegrering, forskningsrapport /1, . (2006). (2007). Ett förlorat år. (2012). Kollektivavtal och arbetsmarknad: minimilöner och flyktinginvandrares arbetsmarknadssituation, specialiststudier nr 17 2012, dnr. , och , L. (2000). (2007). Faktablad om 2007 års ekonomiska vårproposition som överlämnades till . (2013). Arbetsmarknadsåtgärder, PM , dnr 2013:316. (2006), Anställningsstöd, RiR 2006:28. (2010), Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter, RiR 2010:6. (2011). Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning – förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva?, RiR 2011:16. (2013), Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot arbetsgivare, 2013:6. SNS (2006), Fritt inträde? Ungdomars och invandrades väg till det första arbetet. Statskontoret (2011). Subventionerade anställningar, en kartläggning, rapport 2011:34, dnr. 2011/181-5. kommuner och landsting (2007), Yrkesidentitet före etnicitet – Att synliggöra nyanländ kompetens. , J. och , T. (2007). Att fråga och att svara: Samhällsvetenskaplig metod. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Klimatrelaterade skatter – Vem betalar? Svensk klimatforskning – Vad kostar den och vad har den gett? Att styra självständiga lärosäten Besparingar i försvarets materielförsörjning. Regelförenkling för företag – regeringen är fortfarande långt från Infrastrukturplanering – på väg mot klimatmålen? Effektivitetsmätning som metod för att jämföra Statens försäljningar av apotek Den nordiska stridsgruppen – Nordic Battlegroup 2011 Tandvårdsreformen 2008 – når den alla? Skattekontroll av företag – urval, volymutveckling och uppföljning upphandling av vägar och järnvägar – leder den till hög produktivitet? Staten på spelmarknaden – når man målen? Vem tar ansvar? – Statens tillsyn av information på – Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän Bemanningen av marinens och flygvapnets stående insatsförband – mervärde, mångfald och konkurrens? Statens insatser inom ambulansverksamheten Statens satsningar på transportinfrastruktur – valuta för pengarna? Mer att förenkla! Början på något nytt – Etableringsförberedande insatser för ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? Regeringens redovisning i budgetpropositionen – tydlig och transparent? Den kommunala ekonomin och hållbara offentliga finanser Etablering genom företagande – är statens stöd till företagare effektiva för utrikes födda? Utsläppshandel för att begränsa klimatförändringen – fungerar det? Svensk rymdverksamhet – en strategisk tillgång? Statliga myndigheters skydd mot korruption Staten på elmarknaden – insatser för en fungerande Mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot – når förmånerna fram? Energieffektivisering inom industrin – effekter av statens insatser i – effektivt utbyte av medlemsskapet På väg ut i världen – statens främjandeinsatser för export Statens kunskapsspridning till skolan Skattekontroll – en fråga om förtroendet för offentlig förvaltning Landsbygdsprogrammet – från jordbruksstöd till landsbygdsstöd? Sjunde AP-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot Kränkt eller diskriminerad i skolan – är det någon skillnad? Statens tillsyn över skolan – bidrar den till förbättrade