rfr · H00WRFR10 · 2013-06-11 00:00:00 — Forskarnas slutsats var därför att skolledningens stöd och uppmuntran till lärarna tycktes vara en viktig faktor för att lyckas med implementeringen av nya metoder. Sammanfattningsvis är forskarnas slutsatser att gedigen utbildning, ihärdig praktisk träning, välfungerande diskussionsgrupper inom lärarkollegiet och ett tydligt stöd från skolledningen i form av uppmuntran ger bra förutsättningar för att en implementeringsinsats ska lyckas. Dock finns individuella skillnader mellan lärare när det gäller mottagligheten för nya arbetssätt som kan vara svåra att påverka. 5 Viktiga faktorer för ett lyckat implementeringsutfall Människor är inte passiva mottagare av ny kunskap. Men det finns stora skillnader, mellan såväl individer som organisationer, när det gäller mottagligheten. Forskning visar att förutsättningarna är dåliga för att nyttiggöra kunskap när kunskapen är komplex, informationen dålig, spridningen ineffektiv, personalen inte har rätt beredskap, rutiner för kunskapsbearbetning saknas, det är ont om tid, stödet från ledningen brister och en plan för uppföljning saknas [3]. I följande avsnitt beskrivs viktiga faktorer att förhålla sig till vid kunskapsimplementering [1, 3, 11, 38, 64, 66, 75]. Det bör dock poängteras att det är svårt att identifiera generella framgångsfaktorer. En anledning är att en implementeringsprocess alltid sker i ett visst sammanhang och att många faktorer samspelar [64]. Trots svårigheterna är det värdefullt att identifiera möjliga påverkansfaktorer för att bättre förstå, förklara och hantera tänkbara implementeringsproblem. I litteraturen delas ofta faktorerna in i fyra huvudkategorier (se t.ex. [64]): det som ska implementeras (implementeringsobjektet) användarna – individuella egenskaper av betydelse för förändring sammanhanget – organisationens kapacitet för förändring. 5.1 Det som ska implementeras (implementeringsobjektet) Viss kunskap har bättre förutsättningar att få genomslag i praktiken än annan. Det beror bl.a. på både hur den har kommit till och hur den presenteras. Inom implementeringsvetenskapen har man försökt identifiera olika egenskaper hos metoder som avgör hur väl implementeringen kommer att lyckas. Kunskap om dessa egenskaper kan underlätta införandet av forskningsbaserade metoder, men också vara värdefull för forskaren när nya forskningsfrågor ska formuleras. Det blir allt svårare att hålla sig uppdaterad inom sitt område. Mängden forskning som produceras ökar kontinuerligt som den också blir mer specialiserad. Den utbildningsvetenskapliga forskningen präglas dessutom av en rik mångfald och den anses vara svåröverskådlig [15]. Många lärare och skolledare efterfrågar också råd och vägledning om hur undervisning ska gå till för att förbättra elevernas resultat [15, 19]. Ett sätt att tillgängliggöra forskningsbaserad kunskap är att låta ta fram kunskapssammanställningar. En sammanställning har i huvudsak två syften: dels syntetiseras stora mängder forskningsresultat till samlade och säkrare slutsatser, dels sammanfattas resultaten på ett begripligt sätt. 5 VIKTIGA FAKTORER FÖR ETT LYCKAT IMPLEMENTERINGSUTFALL 5.1.1 Egenskaper hos metoder som påverkar implementeringen Forskning har visat att det finns vissa gemensamma egenskaper hos nya metoder där implementeringen har varit framgångsrik. Ju fler av dessa metodkriterier som är uppfyllda, desto lättare är det att få såväl acceptans hos mottagaren som en långsiktig och hållbar förändring i arbetssätt. Eftersom det är användarnas subjektiva uppfattningar som avgör om implementeringen kommer att lyckas kan det vara en utmaning att få förändringar att komma till stånd, även när det gäller metoder som har starkt stöd i vetenskaplig forskning. Det medför ett stort ansvar för beslutsfattare och verksamhetsledare på alla nivåer. Det medför också ett ansvar för forskarna. Ny kunskap inom skolområdet ska passera flera sammanflätade nivåer och sociala gränser såsom kommuner, skolor och klasser med delvis egna normsystem, beslutsstrukturer och ledare. Även om verksamhetens behov måste komma i första hand vid valet av metod gäller att ju fler av metodkriterierna som är uppfyllda, desto bättre är förutsättningarna för att lyckas med implementeringen [1, 3, 42, 65, 70, 76]. Det kan tyckas självklart att en ny metod måste uppfattas som relevant för att man ska lyckas implementera den i verksamheten. I komplexa verksamheter har alla däremot inte alltid samma uppfattning om var behoven är som störst eller vilka åtgärder som är mest relevanta, framför allt när det kommer till att prioritera mellan olika insatser. Med en väl förankrad behovsanalys som involverar såväl personal på alla nivåer i verksamheten som andra mer indirekt berörda intressenter ökar förutsättningarna för att alla ska känna ansvar för prioriteringen. Om en ny metod ska ersätta en äldre måste användarna uppleva den som potentiellt bättre. Det kan baseras på såväl nyttofördelar eller mindre risker som lägre kostnader. Det viktiga är individens subjektiva övertygelse om att ett nytt arbetssätt förefaller vara bättre, medan mer objektiva mått inte har samma betydelse som framgångsfaktor för implementeringen. För att ha goda förutsättningar att implementeras krävs att nya metoder stämmer överens med rådande värderingar och normer samt användarnas tidigare erfarenheter och behov. Dessa faktorer kan därmed ha betydelse för överförbarheten, dvs. i vilken utsträckning metoden upplevs gångbar i en ny miljö. Forskningsresultat som tillkommit i ett visst sammanhang eller i en viss sociokulturell omgivning är inte självklart i alla delar överförbara till en ny miljö. För att ta ett extremt exempel skulle det i vara oacceptabelt att tillämpa en metod som har inslag av bestraffning oavsett om det vetenskapliga stödet för effekt skulle vara starkt. 5 VIKTIGA FAKTORER FÖR ETT LYCKAT IMPLEMENTERINGSUTFALL Metoder som upplevs som enkla att använda och som snabbt går att lära sig är också lättare att implementera. Det är däremot inte givet att en metod som upplevs som enkel av vissa är lika enkel för andra, beroende på t.ex. individuella förutsättningar eller vilken organisationsnivå man arbetar på. Generellt gäller att det är lättare att implementera metoder som inte kräver att användarna först utvecklar nya förmågor och att ju mer komplex en metod är desto svårare blir implementeringsarbetet. Om det är möjligt att börja använda en ny metod på försök i mindre skala är förutsättningarna bättre för att användarna ska acceptera att investera tid och kraft i förändringen. På så sätt kan nya användare också lära sig genom att praktisera. Implementeringen underlättas också av att användarna upplever att metoden är lätt att överge om den inte skulle motsvara förväntningarna. Att snabbt kunna återgå till ett tidigare arbetssätt eller pröva något annat medger att användarna blir mer benägna att våga satsa. Det är viktigt inte bara för den som börjar tillämpa en ny metod att själv se tydliga resultat av förändringen inom rimlig tid; om en ny metod ger resultat som är synliga också för andra i omgivningen sprids nyheten ofta snabbt. Informationsspridningen sker mellan såväl beslutsfattare och praktiker (t.ex. utbildningsansvariga politiker och tjänstemän i kommunerna, skolledare och lärare) som andra som påverkas av förändringen (t.ex. elever och deras föräldrar). Resultatsynlighet stimulerar till diskussioner mellan människor inom en social gemenskap (peer-to-peer networks), något som ibland benämns social marknadsföring. Det är lättare att implementera metoder om de kan anpassas till lokala omständigheter. Men det är väsentligt att anpassningar utifrån kulturella, ekonomiska eller personella lokala förutsättningar inte leder till att metoderna förändras för mycket eftersom resultaten då kan äventyras. Inom vissa forskningstraditioner har man ofta varit mer kontextän resultatorienterad och därmed menat att överförbarheten är starkt begränsad. har perspektivet vidgats och uppfattningen är snarare att ny kunskap inom t.ex. didaktik sällan är vare sig kontextbunden eller kontextoberoende [15]. Men situationsspecifika faktorer behöver vägas in i implementeringsarbetet. En kunskapssammanställning kan, precis som en enskild metod, betraktas som ett implementeringsobjekt. Ofta består en sammanställning av en genomgång av flera olika metoder som har studerats i flera olika samman- 5 VIKTIGA FAKTORER FÖR ETT LYCKAT IMPLEMENTERINGSUTFALL Genom att syntetisera och bedöma tillgänglig forskning utgör denna form av vetenskaplig utvärdering ett kraftfullt verktyg för att avgöra olika Därmed kan såväl praktiker som beslutsfattare på olika nivåer få bättre kunskap om hur en verksamhet kan bedrivas utifrån det Med bättre kunskap kan de sedan fatta informerade beslut om framtida handlingsvägar och prioriteringar [77]. identifierar också kunskapsluckor, dvs. områden där det saknas forskning eller där den forskning som finns inte medger några säkra slutsatser [39]. har beslutat att anslaget för utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ökar med 2013–2016. Denna satsning avser främst ökade resurser för att systematiskt sammanstäl- la och sprida forskningsresultat med relevans för skolan och förskolans verksamhet för att underlätta forskningens praktiska användning [78, 79]. Funktioner för utvärdering och kunskapssammanställning kan organise- ras på många olika sätt. Exempelvis finns det inom många samhällsområden fristående utvärderingsmyndigheter, och utvecklingen med flera nytillskott har beskrivits som en förvaltningspolitisk trend [77]. manställningar görs också inom ramen för den akademiska forskningen, vid universitet och högskolor eller forskningsinstitut. utbildningsområdet finns i flera länder s.k. mäklarorganisationer (clearing- houses) som har till uppgift att sammanställa och tillgängliggöra forskning [18, 25, 80]. I är Kunnskapssenter for Utdanning under uppbyggnad som en avdelning inom det norska [81]. har det också växt fram regionala utvärderingsfunktioner. sa funktioner, som ofta är knutna till universitetssjukhusen, har uppgiften att både genomföra egna utvärderingar och vara ett stöd vid implementering av såväl svenska som utländska kunskapssammanställningar (se t.ex. [82]). annat exempel är det oberoende råd som inrättats på miljöområdet av och Kungl. Målet med rådets verksamhet är att identifiera och sammanställa viktig miljöforskning för att förbättra beslutsunderlaget för alla som är involverade i miljöarbetet [83]. Ett sätt att sammanställa kunskap är i form av systematiska översikter, vilket ofta görs bl.a. inom vårdområdet. Till skillnad från icke-systematiska översikter (som ofta bygger på forskning som författaren känner till), bygger den systematiska översikten på vissa principer för hur man identifierar och bedömer de forskningsresultat som ska tas med. I arbetet med en systema- tisk översikt är formuleringen av frågorna en nyckelfaktor. har formulerats är målet att identifiera och bedöma tillgänglig vetenskaplig litteratur som kan besvara dessa [25, 39, 49]. En annan styrka är att den systematiska översikten är transparent, vilket innebär att läsaren har möjlighet att bedöma trovärdigheten i slutsatserna och kontrollera den litteratur som ligger till grund för dem. hälso- och sjukvårdsmetoder (health technology assessment) inkluderar, förutom den systematiska översikten, för det mesta också en bedömning av risker, kostnader och etiska aspekter [18, 25, 39]. Riktlinjer är att betrakta 5 VIKTIGA FAKTORER FÖR ETT LYCKAT IMPLEMENTERINGSUTFALL som rådgivande rekommendationer angående val av insatser och vägledningar vid prioriteringar [52]. I idealfallet baseras riktlinjer på en utvärdering eller en systematisk översikt. Forskning visar att det finns ett antal faktorer att ta hänsyn till för att en kunskapssammanställning ska bli användbar i praktiken. Vissa faktorer är att betrakta som nödvändiga förutsättningar, medan andra är viktiga för att få ett bättre genomslag [11, 61-63, 84]. Exempel på viktiga hänsyn är att frågorna som ställs är relevanta arbetet med att ta fram och sprida resultaten har stark förankring i de lokala verksamheterna avsändaren har hög vetenskaplig trovärdighet implementeringsinsatserna anpassas till och involverar lokala mottagare. Även om en central funktion (t.ex. en myndighet) står som avsändare till en kunskapssammanställning är det således viktigt att poängtera att det inte handlar om linjär kunskapsöverföring (jfr 3.2.4 Top down och bottom up – både och eller varken eller?). Implementering av kunskap kan aldrig reduceras till strategier för att övertyga mottagare om riktigheten i ett budskap [14]. En kritik mot kunskapssammanställningar som ofta förs fram är att dessa inte i tillräcklig utsträckning tar hänsyn till sammanhanget. Grunden för kritiken är en oro för att resultat från studier som gjorts exempelvis i andra länder inte är applicerbara på de egna förhållandena. Annan kritik handlar bl.a. om att den rigida metodik som tillämpas leder till förenklingar som kan förvränga de ursprungliga resultaten eller ge sken av att resultaten är mer samstämmiga än vad som är fallet. Det är dock en viktig uppgift i arbetet med en sammanställning att bedöma relevansen och överförbarheten i de forskningsresultat som ingår. Det är också viktigt att vara öppen med att en kunskapssammanställning alltid kräver bedömningar; det är inte att betrakta som ett maskinellt eller alltigenom objektivt arbete. Därmed följer att en sammanställning bör ses som en startpunkt för implementeringsarbetet, dvs. för samtalet, bearbetningen och förändringen i verksamheterna [15, 38, 39]. Educative curriculum material är läromedel som syftar till att främja lärande hos både elever och lärare. Utöver att vara ett läromedel för eleverna är tanken att erbjuda läraren både ny ämneskunskap och mer allmän pedagogisk kunskap och vägledning för hur undervisningen kan utvecklas genom interaktion med eleverna. Kombinationen av ämnesinnehåll och aktuell kunskap om undervisningsmetoder i ett och samma material skiljer dessa från såväl traditionella läromedel som olika former av undervisningsinstruktioner. Även om själva idén inte är ny har metoden fått mycket uppmärksamhet , i synnerhet inom de naturvetenskapliga ämnena. Ex- empel på innehåll är djupare resonemang ämnade för läraren kopplat till det som lärs ut, överblickar som placerar innehållet i ett bredare sammanhang, 5 VIKTIGA FAKTORER FÖR ETT LYCKAT IMPLEMENTERINGSUTFALL förklaringar till den tänkta lektionsföljden och vägledningar för hur läraren kan återkoppla på elevernas reaktioner [85]. 5.2 Användarna – individuella egenskaper av betydelse för förändring Individer är olika mottagliga för nya idéer och är olika benägna att förändra sina tanke- och handlingsmönster. Om man studerar hur användningen av en ny metod inom en grupp tänkbara användare förändras över tiden framkommer ofta en typisk bild [42, 43, 64]. Så fort en ny metod har lanserats finns ofta en grupp individer som tar till sig nyheten snabbt. Förutsatt att intresset inte dör ut, ökar därefter antalet användare exponentiellt med tiden för att sedan plana ut. Vanligen finns också alltid en grupp individer som kommer att motsätta sig förändring helt. Det är däremot inte nödvändigtvis så att samma individer alltid förhåller sig till nyheter på samma sätt [11, 42]. 5.2.1 Individens utbildning och yrkeserfarenhet En grundförutsättning för en effektiv kunskapsanvändning i skolan är att medarbetarnas såväl grundsom fortbildning håller tillräcklig kvalitet. Lärare, skolledare och annan personal behöver förberedas för att ta till vara forskning inom sina områden och omsätta kunskaperna i ett förändringsarbete i skolan [1, 44, 86]. är det värt att notera att det har visat sig vara svårt att på basen av formella meriter och yrkeserfarenhet identifiera såväl lärares som skolledares förmåga att förbättra verksamheten genom att tillvarata ny kunskap. Generellt sett vet man att individer med högre utbildning och social status har en mer positiv attityd till forskning i allmänhet och har större förmåga att ta till sig ny kunskap [3, 42]. Men i en nylig undersökning har man exempelvis inte kunnat identifiera något klart samband mellan skolledares utbildningsbakgrund eller erfarenhet och elevernas studieprestationer [34]. När det gäller lärares erfarenhet tycks det inte heller finnas någon tydlig koppling mellan antal år i yrket och förmågan att ta till sig nya metoder [44]. Dock är det tveklöst så att lärarnas individuella färdigheter är avgörande för undervisningen och därmed för elevernas studieprestationer [9, 19, 20]. En lärarutbildning som bidrar till ett vetenskapligt förhållningssätt Förväntningarna på lärarna har förändrats . Förutom att nya ämnen har tillkommit så förväntas läraren ha vidare kunskaper . Exempelvis har sociala frågor fått mer fokus i läraryrket . Det är troligt att läraryrket kommer att förändras ytterligare när det nu finns tydliga krav om en skola på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Det medför att också lärarutbildningen måste möta kraven när det gäller en sådan utveckling av läraryrket. En lärare som har förvärvat ett kritiskt förhållningssätt kan också bidra till skolans utveckling på ett mer aktivt sätt. Man kan också tänka sig att 5 VIKTIGA FAKTORER FÖR ETT LYCKAT IMPLEMENTERINGSUTFALL läraren, utöver uppdraget som undervisare, även kan fungera i andra roller i utbildningssektorn. Lärarutbildningen ska förbereda lärare att successivt ta till sig ny kunskap, vilket i sig är av stor betydelse för skolans utveckling. En bra lärarutbildning kan också bidra till att höja läraryrkets status. I syfte att höja kvaliteten på lärarutbildningen beslutade 2010 att lärarutbildningen ska förändras i enlighet med förslagen i regeringens proposition Bäst i klassen – en ny lärarutbildning [87-89]. Den tidigare sammanhållna lärarexamen ersattes därmed av fyra nya yrkesexamina: förskollärar-, grund- lärar-, ämneslärar- och yrkeslärarexamen. En renodling av uppdraget som lärare betonas också i utredningen. Man menar att läraren inte själv kan axla ansvaret för alla uppgifter i skolan – det behövs andra på plats som kan stödja läraren utifrån skolans och elevernas behov, exempelvis specialpedagoger och elevvårdspersonal. Under lärarutbildningen förväntas studenterna i allmänhet genomgå en viss utvecklingsprocess. Man kan förenklat dela upp denna i ett antal olika faser. I början av utbildningen är studenten främst fokuserad på sina individuella färdigheter och sin förmåga att bli en bra lärare. När studenten blivit mer säker på sin lärarroll är fokus i nästa fas oftast på ämnet som lärarstudenten kommer att undervisa i. Lärarstudenten ägnar sig då i första hand åt att tillägna sig ämneskunskaper, och tankarna om själva undervisningen har ofta formen av ensidig kommunikation. De flesta studenter genomgår sedan ytterligare en fas som betonar vikten av att anpassa undervisningen till elever med olika förutsättningar att lära. En fjärde fas är då lärarstudenten utvecklar ett vetenskapligt förhållningssätt till sitt yrke. I detta ligger att läraren utvecklar en förmåga att ta del av och kritiskt granska relevant forskning samt att omsätta denna i ett förändringsarbete i skolan. En lärare som har utvecklat ett vetenskapligt förhållningssätt till sitt arbete har också förmågan att utvärdera en utbildningsverksamhet och koppla resultat till uppsatta mål [90]. I krävs en femårig masterexamen för att få lärarbehörighet på grundskole- och gymnasienivå och kandidatexamen för förskolenivå. Bakgrunden till akademiseringen är att en högre examen anses garantera den vetenskaplighet och forskningsanknytning som är nödvändig för att kunna utveckla ett kritiskt förhållningssätt i undervisningen. Inför antagning till lärarutbildningen görs också någon form av lämplighetstest där man bedömer den sökandes motivation, självuppfattning och syn på lärarens uppgift i skola och samhälle [51]. Utöver att det är stort fokus på att lärarutbildningen ska baseras på tillgänglig forskning så deltar även en hög andel av de finländska lärarna i någon form av fortbildning. har dock andelen lärare i fortbildningsinsatser minskat – en trend som den finländska regeringen nu försöker vända med ett antal åtgärder [91]. 5 VIKTIGA FAKTORER FÖR ETT LYCKAT IMPLEMENTERINGSUTFALL Forskningsbaseringen i lärarutbildningen säkras bäst av vetenskapligt kompetenta utbildare. Men lärarkompetenserna inom utbildningen ska återspegla såväl den vetenskapliga grunden som den beprövade erfarenheten. Idealet är den vetenskapligt kompetenta läraren som har god kännedom om metoder som bygger på beprövad erfarenhet i det allmänna skolsystemet. För att åstadkomma en skola på vetenskaplig grund behövs sannolikt en kraftfull satsning på den vetenskapliga kompetensen i lärarutbildningen [51]. Ytterligare ett sätt att stärka kopplingen mellan lärarutbildningen och forskningen är samverkan inom regionala utbildningscentra (RUC). En genomgående tanke med RUC:s aktiviteter är att skola och högskola ska närma sig varandra för att kunna ta ett gemensamt ansvar för lärarutbildningen, att högskolan ska kunna bidra till skolutvecklingen samt att skolans verksamma bidrar till att utveckla lärarutbildningen [18]. På många skolor, såväl i som i andra länder, har lärares fortbildning främst formen av punktvisa utvecklingsinsatser vid workshopar, seminarier och konferenser. Denna utveckling kan möjligen hänga samman med att man främst kommit att investera i externa utbildningar snarare än i att få till stånd ett kollegialt lärarsamarbete när det gäller användningen av ny kunskap. En tänkbar förklaring till större fokus på direkt handledning kan vara bristen på tydliga mål för skolor i allmänhet när det gäller skolutveckling. På många håll satsar man främst på individuella personalutvecklingsprogram, vilket innebär att lärare i en viss skola kan vara engagerade i olika utvecklingsaktiviteter (eller ingen alls). Därmed kan det finnas sämre förutsättningar för att organisera arbetslag för att genomföra ett gemensamt program. Trots att det är en utmaning att sätta tydliga gemensamma mål för det kollegiala arbetet tyder forskning på att det kan vara väl värt ansträngningen för att stärka såväl elevernas lärande som lärarnas sammanhållning. Forskning visar att enstaka insatser sällan leder till långsiktiga förändringar i arbetssätt [30, 40, 44, 73, 92, 93]. Förmågan att ta till sig nya metoder och arbetssätt bestäms också av individens attityder gentemot förändringar [1, 44, 86]. Forskning visar att attityderna är en viktig bestämningsfaktor för hur framgångsrik en implementeringsinsats kommer att bli. Inom skolområdet finns studier som tyder på att individens attityd gentemot en förändring i många fall kan tillskrivas större 5 VIKTIGA FAKTORER FÖR ETT LYCKAT IMPLEMENTERINGSUTFALL betydelse än exempelvis organisationsklimatet [94]. När det gäller individer går det att identifiera fyra generella attitydtyper7 [44]: Allätare (gourmet omnivores) söker aktivt efter möjligheter till personlig och professionell utveckling och har ofta goda kunskaper om vilket utbud som finns. Dessa personer skapar och initierar också själva utvecklingsmöjligheter och bjuder in andra personer i omgivningen att delta. Aktiva konsumenter (consumers) liknar allätare på så sätt att de regelbundet bevakar utbudet av tänkbara utvecklingsmöjligheter. Dessa personer har däremot inte samma förmåga att själva skapa möjligheter utan förlitar sig på det utbud som finns. Passiva konsumenter (passive consumers) är mycket beroende av den närmaste sociala omgivningen för sin utveckling. Dessa personer deltar i utvecklingsinsatser som de förväntas delta i, men använder sällan innehållet. I en studie av skollärare i klassificerades av deltagarna som passiva konsumenter [95]. Motvilliga (reticents) kan beskrivas som individer som på ett aktivt sätt motsätter sig utvecklingsmöjligheter.