rir · H1B57 · 2013-05-21 00:00:00 — Felen berodde till exempel på att myndigheten registrerat felaktiga uppgifter eller inte handlagt ärendet . När pensionärerna gjorde fel berodde det på att de lämnat felaktiga uppgifter gällande till exempel inkomst, bostadskostnad eller sammanboende. Resterande fel berodde på en förändring som skedde under ett besluts giltighetstid. Tillsammans stod dessa fel för drygt hälften av det felaktigt utbetalda beloppet som upptäcktes. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER Aktgranskningen visar också att hälften av de felaktiga utbetalningarna som inträffade under ett besluts giltighetstid orsakades av att pensionären inte anmälde förändringen och att knappt en tredjedel orsakades av myndigheten, till exempel genom lång handläggning.139 Lång handläggningstid och fel i handläggningen bidrar till många felaktiga utbetalningar För att närmare granska de felutbetalningar som orsakats eller delvis orsakats av myndigheten undersöktes även myndighetens agerande i aktgranskningen. I nästan var femte återkrav var åtminstone en av orsakerna att myndigheten inte hade handlagt ärendet . Vidare har vart tionde återkrav uppstått på grund av felaktig registrering i handläggningen trots att pensionären lämnat uppgiften. Myndigheten har i av återkraven bidragit till eller orsakat felutbetalningen genom att inte registrera uppgifter som finns internt hos myndigheten. Dessa uppgifter kan till exempel vara uppgifter från fastighetsregistret, ändrad ålderspension eller uppgifter som finns i system. Utbetalningssystemets så kallade brytdatum – datumet varefter en kommande utbetalning inte kan ändras för kommande månad – har orsakat fel i nästan vart tionde återkravsbeslut. De flesta återkraven handlar om mindre belopp Aktgranskningen visar att den genomsnittliga felaktiga utbetalningen som upptäcks pågår där för mycket hinner utbetalas.140 Medianärendet pågår där för mycket utbetalas. Det finns således ett mindre antal ärenden med höga belopp som påverkar genomsnittet. De felaktigt utbetalda beloppen handlar till större delen om mindre belopp, i av ärendena handlar det om belopp . I av återkravsärendena har mer än för mycket utbetalats. upptäcker flest felaktiga utbetalningar Genom aktgranskningen finns även observationer om hur och när felaktiga utbetalningarna upptäcks. upptäckte av de felaktiga utbetalningarna som ledde till återkravsutredning. Resterande upptäcktes och uppmärksammades av pensionären eller behjälplig. Vidare upptäcktes under ett besluts pågående giltighetstid och i samband med handläggning av en ansökan. 139Resterande del orsakades av både myndigheten och pensionären och utifrån återkravsbesluten har det inte gått att fastställa hur stor del av återkravet som beror på respektive orsak. En 95-procentig intervallskattning ger 6,2–8,7 månader där totalt 3 873–för mycket hinner utbetalas. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? upptäckterna som gjordes i samband med handläggning av en ansökan var fortsättningsansökningar. 4.3Ökad administrationskostnad och kortare handläggningstid har för de myndigheten lämnat årsredovisning till regeringen bedömt att resultatet för handläggningen av tilläggsförmånerna inte varit tillfredställande. Myndigheten genomförde en intern genomlysning av handläggningen och ett processorienterat arbetssätt infördes . I årsredovisningen konstaterades dock att myndigheten inte lyckats åstadkomma en tillräckligt snabb och effektiv ärendehandläggning. Orsakerna till detta är främst att processens arbetssätt och förmåga till förändring inte utvecklats på förväntat sätt och att vi har underskattat komplexiteten inom processen.141 Problemen rör främst bostadstillägget eftersom det är den volymmässigt sett största av förmånerna. Att förmånen är svåradministrerad avspeglas också om man ser till verksamhetens kostnader. har förvaltningskostnaderna ökat med , från 2010 till 2012. Kostnadsökningen har också lett till att kostnaden per ärende har ökat per ärende.142 Till kostnadsmassan för handläggningen av tilläggsförmånerna bör även kostnader för att hantera felaktiga utbetalningar beaktas. Som tidigare nämndes i avsnitt 4.2 genererar felaktiga utbetalningar i bostadstilläggsärenden av myndighetens återkrav och det betyder att bostadstilläggsärenden står för en ansenlig del av återkravsverksamhetens förvaltningskostnader. Kostnaderna för återkrav har för övrigt ökat från 2010 till 2012.143 Det är därmed rimligt att hanteringen av återkravsärenden rörande bostadstillägg är en av flera förklaringar till att återkravsverksamheten blivit dyrare. Administrationen av bostadstillägget var redan ansträngd innan övertog verksamheten från . Till följd av att genomförde en omfattande omorganisation 2008 klarade myndigheten inte av att handlägga inkommande fortsättningsansökningar utan var tvungen att fatta många provisoriska beslut.144 Det påverkade i sin tur handläggningstiderna negativt och 141Pensionsmyndighetens årsredovisning 2011, s. 26. 142Pensionsmyndighetens årsredovisning 2012, s. 44–45. 143Pensionsmyndighetens årsredovisning 2012, s. 51. 144Försäkringskassans årsredovisning 2008, s. 64. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER problematiken fortsatte under 2009.145 har därefter klarat att korta ned handläggningstiden men myndigheten har dragits med stora problem sedan start. var situationen akut och man hann inte med nya inkommande ärenden vilket medförde att risken för avbrott i utbetalningar var akut. Med anledning av denna risk fattade myndigheten tillfälliga beslut i cirka 25 000 fortsättningsansökningar.146 I ärendena gjordes ingen sakprövning av lämnade uppgifter utan det fick göras i efterhand. förlängde även vissa beslut med beslutsperioder som var på väg att löpa ut. Förlängningarna skedde i avvaktan på att skulle godkänna regeringens proposition om tills vidarebeslut och avsåg ärenden som bedömdes ha låg risk för felutbetalning. Efter att möjligheten att besluta tills vidare godkändes av har efter en riskbedömning låtit vissa av de förlängda ärendena maskinellt omvandlas till beslut tills vidare medan övriga ärenden manuellt kontrollerats inför omvandlingen till beslut tills vidare. Slutliga beslut i dessa ärenden kommer att fattas . Om de tillfälliga besluten undantas har handläggningstiden blivit kortare. fick pensionären vänta på ett beslut och hade tiden sjunkit . 4.4Pensionsmyndighetens insatser för att säkerställa effektiviteten i tilläggsförmånerna 4.4.1Pensionsmyndigheten har arbetat med förenklingsarbete I kapitel 2 beskrevs att initierade ett förslag som slutligen ledde till beslut om att bostadstillägget kan beviljas tills vidare i stället för tidsbegränsat. Bakgrunden till förslaget var att myndigheten bedömde att kvaliteten i handläggningen inte var tillfredsställande och möjligheten att besluta tills vidare skulle frigöra resurser för att kunna öka kvaliteten i besluten. Kvalitetsbristerna bestod av felaktiga beslut som ofta ledde till felaktiga utbetalningar. Enligt myndigheten beror felaktigheterna på kunskapsbrist liksom att bostadstillägget är svårt att utreda och beräkna.147 För att förenkla för handläggarna har myndigheten tagit fram en beräknings- och journalföringsmall som underlättar beräkningar av kapitalinkomster, förmögenheter och inkomster. 146Pensionsmyndighetens årsredovisning 2011. 147Pensionsmyndighetens årsredovisning 2011, s. 28 f. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? har även ändrat sina riktlinjer för hur beräkningen av bostadskostnaden ska gå till. Reglerna för vad som räknas som bostadskostnad har ändrats till att alla avgifter som finns på hyresavin numera utgör bostadskostnaden. räknades till exempel avgift för kabel-tv och inglasad balkong bort då bostadstillägget ansågs kompensera endast för bostadskostnad och värme.148 påverkades beräkningen av bostadstillägget också av om pensionären delade bostad med en nära anhörig jämfört med om pensionären delade bostaden med en person som inte var nära anhörig. Denna skillnad har tagits bort . 4.4.2 Kontroller är på plats, testas och planeras beslut om tills vidare-besluten för bostadstilläggsärenden innebär att har gjort vissa insatser avseende kontrollverksamheten. Det var också en förutsättning för reformen och uttryckte att förändringen innebär att det blir ännu viktigare än tidigare att det finns ett fungerade kontrollsystem. Att besluta tills vidare får inte ske på bekostnad av att felaktiga belopp betalas ut i större utsträckning.149 Myndigheten har utvecklat ett system som möjliggör en elektronisk uppgiftsinhämtning om taxerade uppgifter från . Uppgifterna från används som underlag i årliga efterkontroller där pensionärernas lämnade uppgifter om inkomster jämförs mot taxerade uppgifter. får också uppgifter om pensionärers tjänstepensioner elektroniskt överförda från de största tjänstepensionsinstituten. Det möjliggör i sin tur kontroll av uppgifter om tjänstepensioner som lämnas av pensionären. kunde av ärenden innehållande tjänstepensioner elektroniskt överföras till handläggningssystem.150 uppger också att de kommer att kunna genomföra automatiska kontroller mot lägenhetsregistret. 4.4.3 Effektivitetsvinsterna med att besluta tills vidare är oklara lyfter fram att den största vinsten med att besluta om bostadstillägg tills vidare är att det underlättar för pensionärerna och att denna samhällsvinst är svår att värdera i pengar.151 Det kan dock fastställas att det fortfarande kommer att finnas ett kompletteringsbehov bland de omräkningar 148Information från , . 2011/12:SfU16. 150Pensionsmyndighetens årsredovisning 2012. 151Ekonomisk kalkyl av att besluta tills vidare. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER som genomförs och att det fortfarande kommer att finnas pensionärer som måste skicka in underlag och ansökningar . Utöver att tills vidarebeslutet för bostadstillägg förenklar för pensionären är syftet med reformen att effektivisera verksamhet. I regeringsförslaget om att lämna beslut tills vidare framförs att när de nya rutinerna är i full funktion beräknas försäkrings- och administrationskostnaderna minska med 32 miljoner kronor.152 Beräkningarna avser inte bara vinster av att besluta tills vidare utan också andra insatser, som till exempel de maskinella kontrolluppgifter mot och elektronisk inhämtning av tjänstepensionsuppgifter som presenterades i avsnitt 4.4.2. bedömer att det är svårt att härleda vilka administrations- och försäkringsvinster som hade uppstått med samma elektroniska inhämtning av uppgifter och kontroll men med ett fortsatt tidsbestämt beslut. har påbörjat ett arbete med att beräkna de effektivitetsvinster som bland annat tills vidare-besluten för bostadstillägg väntas ge.153 Enligt myndigheten är det dock osäkert hur återkravsverksamheten kommer att påverkas och att mycket beror på hur kontroller och efterkontroller utformas.154 Avsaknaden av beräkningar för de ökade kostnaderna som uppstår till följd av efterkontrollerna var också något som Statskontoret uppmärksammade i sitt remissvar på promemorian om beslut tills vidare.155 Det finns därför oklarheter i hur myndigheten löpande kommer att följa upp effekterna av reformen och riskerna med den. I ISF:s remissvar på promemorian om beslut tills vidare påtalades bland annat att felaktiga utbetalningar riskeras att ackumulera till betydande belopp innan de upptäcks vilket kan få stora konsekvenser för pensionärsgruppen. ISF pekade också på att hanteringen av bostadstillägget har kännetecknats av många felaktiga beslut och felaktiga utbetalningar och att de därför såg stora risker med att besluta tills vidare.156 bedömning är att besluten tills vidare inte kommer att generera fler felaktiga utbetalningar än tidigare tack vare den elektroniska inhämtning och kontrollfunktion som finns. Myndigheten förväntar sig att kvaliteten i besluten kommer att öka och att arbetet kan koncentreras på relevanta kontroller och efterkontroller. 2011/12:152. 155Enklare och effektivare handläggning av bostadstillägg. Statskontoret, 2012. (Statskontoret dnr. 2012/71-4). 156Enklare och effektivare handläggning av bostadstillägg, m.m. Remissvar. ISF, 2012. (ISF dnr: 2012-071). BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? 4.4.4 Beslut om att minska inströmningen av återkravsärenden Som nämndes i avsnitt 4.2.1 har beslutat att effektivisera administrationen genom att införa ett administrativt beslut gällande felaktiga utbetalningar under 2 000 kronor.157 Beslutet grundar sig på en bedömning avseende kostnadseffektivitet. Beslutet innebär att felaktiga utbetalningar inte längre ska beaktas som ett återkravsärende och därför inte behöver utredas vidare för ställningstagande om återbetalningsskyldighet. var av återkravsärendena felutbetalningar av belopp . Vidare stod återkravsärenden för av det totalt felaktigt utbetalda beloppet, vilket motsvarade . Av dessa beslutade myndigheten eftergift för (för återkravsbelopp ). Sammantaget får beslutet följden att myndigheten slipper att handlägga många återkravsärenden till priset av att ett något högre belopp inte återkrävs. Inom ramen för granskningen har inte funnit något stöd för att det administrativa beslutet skulle vara tillåtet att fatta. menar att felaktiga utbetalningar ska prövas enligt Socialförsäkringsbalken158 och att myndigheten har fattat ett sådant administrativt beslut som inte kan härledas till den tillämpliga lagstiftningen. Vidare noterar att eftergift endast får beviljas om det finns särskilda skäl och där en individuell och sammanvägd bedömning bör göras utifrån bland annat orsak till felet, tid sedan utbetalningen samt den återbetalningsskyldiges sociala och ekonomiska förhållanden.159 4.5Regeringens insatser för att förbättra effektiviteten i tilläggsförmånerna 4.5.1Regeringen har uppmärksammat problemen inom administrationen Regeringens målformuleringar i regleringsbrevet till har minskat i antal och blivit mer övergripande . har minskad handläggningstid inom bostadstillägget uttalats som ett preciserat mål. I regleringsbrevet utrycks också att kvaliteten i handläggningen ska öka.160 Mot bakgrund av att kvaliteten i hanteringen av bostadstilläggsärenden länge varit otillfredsställande har regeringen riktat ett särskilt fokus mot området genom särskilda återrapporteringskrav och uppdrag. I regleringsbrevet fick i uppdrag att återrapportera vilka åtgärder 157Beloppsgränser i återkravsprocessen. 158108 kap. § 2 Socialförsäkringsbalken (2010:110). 159108 kap. § 11 Socialförsäkringsbalken (2010:110). GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER som gjorts för att förbättra kvaliteten. skulle också rapportera sitt arbete med att förenkla arbetssätt, interna regelverk och informationsinhämtning samt resultatet av arbetet. Regeringen har även gett ISF uppdrag att mäta och analysera kvaliteten i handläggningen av bostadstillägg till pensionärer. Vidare skulle återrapportera hur förstärkningen av bostadstillägget med har utfallit och hur antalet ansökningar har påverkats av förstärkningen . 4.5.2Regeringen följer upp konsekvenser av tills vidare-beslut fick genom regleringsbrevet i uppdrag att redovisa effekter och erfarenheter av övergången till bostadstillägg som gäller tills vidare. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har också gett ett uppdrag till ISF om att följa upp hur övergången till tills vidare-beslutet har genomförts och hur övergången ger förutsättningar för god kvalitet. Uppdraget ska rapporteras med en delrapportering i maj 2013.161 4.5.3Fokus på felaktiga utbetalningar Regeringen har genom olika insatser haft fokus på felaktiga utbetalningar inom hela socialförsäkringssystemet. Bland annat tillsattes delegationen mot felaktiga utbetalningar , och 2009 gav regeringen ett samverkansuppdrag till hur myndigheter hanterar omfattande transfereringar. I rapporten som sammanfattade samverkansuppdraget framhölls för övrigt att lagstiftningens utformning gör att risken för felaktiga bedömningar och beslut är stor.162 fick även ett regeringsuppdrag att redovisa hur myndigheten arbetar med kontrollrutiner. I rapporten, som presenterades , identifierade bland annat att felutbetalningar inom tilläggsförmånerna på grund av felaktiga eller utelämnade uppgifter angående förmögenhet och boendeförhållande är svåra att kontrollera och därför riskeras att förbli oupptäckta. Myndigheten uppgav i rapporten att de för tillfället saknar tillräcklig kunskap om felens omfattning och orsaker och att de därför avser att starta ett arbete för att kunna välja lämpliga åtgärder inom kontrollverksamheten.163 Regeringen har i regleringsbrevet Regleringsbrev avseende ISF. 162Gemensam skrivelse: Samverkansuppdrag mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen 2010. ESV, 2011. (ESV 2011:11), 91–92. 163Pensionsmyndighetens kontrollverksamhet , PID122631. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? gett ytterligare uppdrag till att redovisa hur de arbetar med kontrollrutiner och hur arbetet för att säkerställa korrekta utbetalningar fortlöper.164 Tilläggsförmånerna är svåra att handlägga administration påverkas i hög grad av de svårigheter pensionärer har att lämna rätt uppgifter till myndigheten. Det beror i sin tur på ett komplicerat regelverk. Myndigheten har svårt att hålla en hög kvalitet i handläggningen och har redovisat att de inte lyckats åstadkomma en effektiv hantering av förmånerna. Som en följd av detta har myndigheten genomfört en akut åtgärd i form av tillfälliga beslut. Förvaltningskostnaderna har ökat kraftigt Förvaltningskostnaderna uppgick till och har ökat . Även förvaltningskostnaden för återkravsärenden har ökat vilket till stor del bedöms ha orsakats av bostadstilläggsärenden. Detta går i motsatt riktning mot de effektiviseringsmål som uttalades när bildades. Tilläggsförmånerna är svåra att förstå Reglernas komplexitet och att myndigheten inte kan redovisa grunderna för besluten leder sammantaget till att pensionärerna inte har möjlighet att förstå eller kontrollera underlaget för beslutet. Pensionären kan exempelvis inte kontrollera om det utbetalda beloppet stämmer eller vad som är orsak till ett avslag. Bostadstillägg tills vidare innebär vissa risker för felaktiga utbetalningar aktgranskning visar att upptäckte felaktiga utbetalningar på . Den omfattningsstudie som gjorde uppskattade felaktiga utbetalningar till ett betydligt högre belopp vilket indikerar att många felaktiga utbetalningar inte upptäcks. Med möjligheten att besluta om bostadstillägg tills vidare är behoven än högre på att myndigheten utför kontroller. Vissa felorsaker kan komma att ackumuleras till höga belopp eftersom de uppstår under ett besluts giltighetstid och därmed blir svåra för att kontrollera. Riskerna är störst för de felutbetalningar som orsakas av att pensionären inte uppgett sammanboende eller inneboende eller att uppgiften inte har registrerats av GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER Även felaktig utbetalning orsakad av felaktig bostadskostnad som inte beror på flytt kan komma att ackumuleras till betydande belopp. Tillsammans skattades felen uppgå till . Genom att tjänstepensioner omräknas maskinellt årsvis kommer felaktiga utbetalningar som beror på felaktig tjänstepensionsuppgift att minska. Många andra inkomstförändringar kommer sannolikt att upptäckas i efterhand genom årliga kontrolluppgifter från . Att fler fel än tidigare upptäcks med de maskinella kontrollerna kan leda till minskade försäkringskostnader och färre antal felaktiga utbetalningar som inte upptäcks. De felaktiga utbetalningar som upptäcks riskerar dock att skapa fler återkravsärenden och ökade kostnader för den delen av administrationen. Varken dessa effekter eller möjligheten till andra effektivitetsvinster till följd av tills vidare-beslutet har utretts tillräckligt av regeringen trots remisskritik. Däremot har regeringen gett uppdrag till och att följa upp hur kvaliteten utvecklas. har ännu inte beslutat om inriktning och omfattning av den kontrollverksamhet som ska införas. Möjligheten att besluta bostadstillägg tills vidare underlättar sannolikt för såväl myndigheten som för pensionären genom att fortsättningsansökningar inte längre behöver göras. När pensionären ansöker eller vid ändrade förhållanden måste dock många uppgifter fortfarande styrkas med olika underlag. Med möjligheten att besluta tills vidare ändrades också regelverket i Socialförsäkringsbalken så att förändringar av förmögenhet ska anmälas. Det innebär att många pensionärer fortfarande måste skicka in en ansökan efter varje årsskifte om förmögenheten förändrats. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER 5 Slutsatser och rekommendationer har granskat socialförsäkringens tilläggsförmåner till ålderspensionen. Granskningen har haft två syften. För det första har undersökt om ålderspensionens tilläggsförmåner fungerar i enlighet med intentioner och för det andra om regeringen och har åstadkommit en effektiv hantering av tilläggsförmånerna. Vid reformeringen av bostadstillägget 2003 delade regeringens uttalande att bostadstillägget i princip endast ska utges till personer som är i behov av förmånen för att klara sin huvudsakliga försörjning och ett acceptabelt boende. betonade att de ändringar som föreslås i propositionen måste i vissa avseenden bedömas som omfattande. Med hänsyn härtill anser utskottet det närmast självklart att det nya systemet för bostadstillägg noga följs upp och utvärderas när det varit i kraft en tid165. noterar att förändringarna 2003 var relativt stora i lagstiftningen men behölls de grundläggande utgångspunkterna för förmånerna. övergripande slutsats är att systemet för ålderspensionens tilläggsförmåner fungerar dåligt och ställer sig vidare tveksam till om förmånerna och grundskyddet i sin helhet är ändamålsenligt utformade. har genom granskningen konstaterat att ålderspensionens tilläggsförmåner inte fungerar i enlighet med dess intentioner och att regeringen och ännu inte åstadkommit en effektiv hantering av förmånerna. noterar vidare att kostnaderna för tilläggsförmånerna är relativt låga ur statsfinansiell synpunkt, vilket dock delvis beror på bristerna i träffsäkerhet och transparens. Ett mer generellt system skulle sannolikt vara dyrare eftersom de nuvarande reglerna är utformade så att kretsen av berättigade begränsas till en ungefär femtedel av landets pensionärer och det genomsnittliga beloppet per person och år uppgår till . Det finns således ett visst motsatsförhållande mellan att ha ett enkelt system, ett träffsäkert system och statsfinansiella aspekter. konstaterar att dagens system väl tillgodoser statsfinansiella krav men i mindre utsträckning uppnår önskemål om träffsäkerhet och enkelhet. 2001/02:SfU3, s. 12. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? 5.1Systemet för ålderspensionens tilläggsförmåner fungerar dåligt 5.1.1Tiotusentals pensionärer går miste om förmånerna Tilläggsförmånerna betalas ut till pensionärer med låga inkomster och relativt små förmögenheter. Ett allvarligt problem är dock att det är många pensionärer som inte får de tilläggsförmåner de har rätt till och har i granskningen visat att denna grupp är av betydande storlek. Det så kallade mörkertalet för bostadstillägg skattas i undersökning till och det har ökat kraftigt då motsvarande Även om undersökningen, i likhet med tidigare mörkertalsundersökningar, innehåller osäkerheter och ett exakt antal inte kan fastställas indikerar punktskattningen att 140 000 pensionärer går miste om bostadstillägg. Hälften av pensionärerna som ingår i mörkertalet går miste om belopp vilket måste betraktas som betydande belopp.