eunbil · H00N2B6428 · 2013-01-01 00:00:00 — Dnr 2012/3225/I Rådets möte (miljöministrarna) (ev.) Godkännande av A punkter A-punktslistan är ännu inte känd Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt : Strategi för att skydda vattenresurser Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet har för avsikt att rådet ska anta rådsslutsatser om kommissionens meddelande om en Strategi för att trygga vattentillgångar. Genom ramdirektivet för vatten (Direktiv /60/EG) om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område) fastställdes ett direktiv för att skydda och återställa rent vatten i och säkerställa en långsiktig och hållbar vattenanvändning. Det övergripande syftet med ramvattendirektivet är att alla vatten inom EU - såsom sjöar, vattendrag och grundvattenakviferer – ska vara i ett gott tillstånd . En utvärdering utförd av kommissionen visade att medlemsstaterna är långt ifrån att nå de utsatta målen tills 2015. Kommissionen utarbetade därmed en Strategi för att trygga vattentillgångar som presenterades . Strategin är ett viktigt och mångfacetterat redskap för det framtida arbetet med vatten, både inom och utanför EU:s gränser. Strategin uppmanar alla medlemsstater att uppnå de mål som fastlades i ramdirektivet för vatten och utgör en ram för genomförandet av befintlig och ny vattenlagstiftning inom EU. Utkastet på rådsslutsatserna avspeglar strategin och framför i många avseenden medlemsstaternas prioriteringar och deras fortsatta arbete. Rådsslutsatserna är generellt hållna och tar exempelvis upp klimatförändringar, vattenpolitik, vattenbrist och torka, extrema händelser, ekosystemtjänster och grön infrastruktur(som är ett nätverk av olika naturtyper och miljöer i landskapet, till exempel våtmarker), integrering av vattenfrågor i andra politikområden, kopplingar till innovation samt globalt samarbete. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar strategin och kan acceptera rådsslutsatserna i dess nuvarande form. Regeringen välkomnar att rådsslutsatserna inte innehåller förslag på ny bindande lagstiftning utan fokuserar snarare på genomförandet av befintlig lagstiftning och flexibla, kostnadseffektiva åtgärdsförslag som baseras på respektive medlemsstats/ regions problem. Regeringen anser att det är stort fokus på vattenbrist och torka och har verkat för att rådsslutsatserna bör fokusera mer på vattenkvalitet, då kvaliteten på vatten är starkt kopplat till användbar kvantitet. Regeringen verkar även för att rådsslutsatserna ska framhålla ökad samverkan mellan vattendirektivet och ramdirektivet om en marin strategi (2008/56/EG) eftersom allt vatten hänger ihop. Regeringen har även lyft fram fortsatta insatser mot de ämnen som är särskilt skadliga mot vattenmiljön, så kallade prioriterade ämnen och andra kemikalier. har länge varit drivande inom förhandlingarna inom direktivet gällande prioriterade ämnen (2008/105/EG) och stött kommissionens förslag att inför översynen av bilagan inkludera de tre föreslagna läkemedelssubstanserna. Regeringen anser att det är mer kostnadseffektivt att jobba med uppströmsåtgärder, det vill säga åtgärda vid källan istället för att hantera konsekvenserna när substanserna redan är spridda i naturen. Regeringen anser även att en förbättrad kemikaliehantering kan med fördel kopplas till meddelandet om en innovationsstrategi för vatten (COM (2012) 216) som kommissionen presenterade . Regeringen anser att det är viktigt att synliggöra värdet av ekosystemtjänster och integrera dessa värden i ekonomiska ställningstaganden, politiska avväganden och andra beslut i samhället. Genom ökad kunskap om ekosystemtjänsternas värden ökar medvetenheten om vikten av att bevara och hållbart nyttja biologisk mångfald. Under framtagandet av strategidokumentet och under förhandlingarna av rådsslutsatserna har regeringen fört fram att mätning och prissättning av vatten framförallt bör ske där så är nödvändigt till exempel när miljömål inte nås samt utifrån respektive lands behov och problem. Regeringen anser inte att det är kostnadseffektivt att införa mätning och prissättning på all vattenanvändning i där vi inte har problem med vattenbrist eller överuttag av vatten. Regeringen anser att det är viktigt att i möjligaste mån arbeta förebyggande med anpassning till klimatförändringarna samt att konsekvenserna av klimatförändringarna synliggörs. För ytterligare information se bifogat rådsPM Förgröning av den europeiska terminen/ Den årliga tillväxtstrategin Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet har för avsikt att rådet ska hålla en diskussion om Förgröningen av den europeiska terminen, med utgångspunkt från den årliga tillväxtrapporten . Diskussionen kommer äga rum mot bakgrund av två frågor som på förhand har cirkulerats bland medlemsstaterna. Den europeiska terminen är en återkommande samordnings-process mellan unionens medlemsstater kring budgetpolitik och ekonomisk politik. Syftet med terminen är att kommissionen och ministerrådet ska kunna utvärdera både budgetåtgärder och strukturreformer i enskilda medlemsländer för att upptäcka svårigheter . Arbetet med terminen startar med att kommissionen i slutet av presenterar en tillväxtrapport . Det cypriotiska ordförandeskapet har presenterat ett underlag om hur den europeiska terminen kan göras mer grön, inför diskussionen på miljörådet. Sammanfattningen av diskussionen vid miljörådet kommer att vidarebefordras till EU:s stats- och regeringschefer inför behandlingen av den årliga tillväxtrapporten vid . presenterade kommissionen sin årliga tillväxtrapport . Rapporten anger förslag till övergripande prioriteringar för den ekonomiska- och sysselsättningspolitiken för inom ramen för den europeiska terminen. Kommissionens årliga tillväxtrapport kommer att ligga till grund för behandlingen vid då stats- och regeringscheferna ska lämna vägledning inför medlemsstaternas rapportering inom ramen för 2020- strategin om smart och hållbar tillväxt och Stabilitets- och tillväxtpakten. Tillväxtrapporten kommer att noteras och välkomnas på , samt presenteras och diskuteras i berörda rådskonstellationer. Tillväxtrapporten tar upp ett antal frågor med koppling till grön ekonomi och resurseffektivitet. Dessa har utvecklats av det cypriotiska ordförandeskapet i underlaget Förgröning av den europiska terminen som ligger till grund för diskussionen bland miljöministrarna på miljörådsmötet . Förgröning av den europeiska terminen Inför diskussionen på miljörådet har ordförandeskapet förberett två frågor: Mot bakgrund av den årliga tillväxtundersökningen 2013, vilka är flaskhalsarna för att nå resultat i resurseffektivitetsmålen i , både på nationell och EU-nivå? Vilka åtgärder, på EU och medlemsstatsnivå, har störst potential att bidra till tillväxt och ökad sysselsättning för resurseffektivitet och klimat, i enlighet med miljömål och borde uppmärksammas av i vår? Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att tillväxtrapporten på ett tydligare sätt än har uppmärksammat hur resurseffektivitet och miljöarbete kan bidra till EU:s tillväxt samt affärsmöjligheterna i omställningen till en resurseffektiv ekonomi, vilket regeringen välkomnar. Regeringen ser gärna större fokus på resurseffektiva och innovativa lösningar för en grön ekonomi. Regeringen anser att de områden som pekas ut i ordförandeskapets diskussionsunderlag Förgröning av den europeiska terminen överensstämmer till stora delar med de prioriteringar som fört fram inom ramen för arbetet med resurseffektivitet för att minska klimatpåverkan och skadlig påverkan på miljön. Rätt prissättning genom bland annat marknadsbaserade instrument som skatter och ekonomiska styrmedel Resurseffektiva varor och tjänster Skapa en cirkulär ekonomi genom att använda giftfria och resurseffektiva materialcykler Helhetstänkande och samordnade insatser mellan olika politikområden. För ytterligare information se bifogat rådsPM. Lagstiftningsöverläggningar (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) (ev.) Godkännande av A punkter A-punktslistan är ännu inte känd Förslag till och rådets beslut om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 "Att leva gott inom planetens gränser" Avsikten med behandlingen i rådet Kommissionen kommer att presentera sitt förslag till beslut om ett Allmänt miljöhandlingsprogram för Unionen Att leva gott inom planetens gränser. Ordförandeskapet har för avsikt att rådet ska föra en riktlinjedebatt om förslaget mot bakgrund av två frågor. EU:s miljöhandlingsprogram har styrt utvecklingen av EU:s miljöpolitik och är ett viktigt ramverk för den europeiska miljöpolitiken. De tjänar enligt kommissionen till långsiktighet och kontinuitet av miljöagendan och för ett holistisk synsätt på miljöfrågor. Det sjätte miljöhandlingsprogrammet som antogs 2002 löpte ut . Rådet antog rådsslutsatser om ett kommande miljöhandlingsprogram vid miljörådet , om utvärderingen av det 6:e miljöhandlingsprogrammet samt . Kommissionen antog ett förslag till ett nytt miljöhandlingsprogram, ett Allmänt miljöhandlingsprogram för unionen Att leva gott inom planetens gränser, . Programmet är ett förslag till beslut som utgörs av fyra artiklar, med en bilaga som beskriver nio mål som ska uppnås till 2020. Tonvikten i förslaget ligger på ett förbättrande av genomförandet av existerande miljölagstiftning inom EUsom både bidrar till, och enligt kommissionen, är en förutsättning för att lyfta EU ur den ekonomiska krisen. Detta ska bland annat åstadkommas genom att driva på övergången till ett resurseffektivt, fossilsnålt, grönt konkurrenskraftigt samhälle samt att integrera resultaten från om hållbar utveckling - Rio+20 bland medlemsstaterna. Förslaget understryker även den globala dimensionen av EU:s miljö- och klimatpolitik. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar förslaget till ett nytt allmänt miljöhandlingsprogram om att leva gott inom planetens gränser och anser att det utgör en bra grund för de fortsatta förhandlingarna. Den första frågan från ordförandeskapet lyder: 1.Motsvarar det 7:e miljöhandlingsprogrammet förväntningarna, hanteras de brister som identifierats inom ramen för det 6:e miljöhandlingsprogrammet samt existerande och kommande utmaningar på miljöområdet som identifierats i de rådsslutsatser som antogs av miljörådet , , samt i resolution från ? Regeringen anser att förslaget utgör en bra grund för de fortsatta förhandlingarna. Det motsvarar kravet på att ett nytt miljöhandlingsprogram ska utgöra en övergripande ram för EU:s miljöpolitik med utgångspunkt i 2020-strategin och dess initierade processer. Programmet ger en samlad bild av EU:s existerande miljö- och klimatlagstiftning, och de målsättningar och krav som denna ger, med tydligt fokus på ett gemensamt ansvar mellan unionen och dess medlemsstater om förbättrat genomförande av denna lagstiftning, som har visat sig vara en av de största bristerna med det 6:e miljöhandlingsprogrammet. Vid de kommande förhandlingarna om miljöhandlingsprogrammet blir det viktigt att bibehålla förslagets ambitionsnivå samt att i vissa delar tydliggöra inriktningen. Regeringen välkomnar att prioriteringar beträffande kemikalier har fått genomslag i rådsarbetsgruppen för miljö. Programmet omfattar förslag om att utveckla och genomföra en strategi för en giftfri miljö i syfte att hantera miljö- och hälsorisker kring kombinationseffekter, nanomaterial, hormonstörande ämnen samt att minska exponering för farliga ämnen, inklusive farliga ämnen i varor baserat på vetenskapliga grunder och rön om exponering och giftighet. De nio målen som ska uppnås till 2020 omfattar andra viktiga prioriteringar för regeringen, såsom EU:s klimat- och energipaket, luftkvalité, vatten och havsmiljöfrågor, avfall, biologisk mångfald och värdet av eko-systemtjänster. Det är viktigt att EU baserar politiken och dess mål på bästa tillgängliga vetenskapliga underlag. Regeringen kommer att granska och analysera förslaget i detalj inför den fortsatta behandlingen i rådsarbetsgruppen. 2.Är programmet tillräckligt ambitiöst, omfattande och visionärt med utgångspunkt i de nio mål som ska uppnås till 2020? Regeringen anser att; om den samlade lagstiftning som EU:s 27 medlemsstater har beslutat om genomförs, liksom de processer som har initierats inom ramen för 2020-strategin såsom det föreslås i de nio målen, kompletterat med de nya initiativ som kommissionen beskriver i förslaget till miljöhandlingsprogram, samt arbete med frågor inom ramen för vad som beslutades vid om hållbar utveckling -+20 ökar möjligheterna att förverkliga visionen om ett grönt, resurseffektivt och konkurrenskraftigt samhälle som också skyddar befolkningen från miljörelaterade risker och ohälsa . För ytterligare information se bifogat rådsPM. Förslag till och rådets direktiv om miljökvalitetsnormer inom vattenpolitikens område (prioriterade ämnen) Ramdirektivet för vatten (2000/60/EG) syftar till att skapa en ram för regler på EU-nivå för att skydda europeiska vatten, bland annat genom ett system för att hantera kemisk förorening av ytvatten och grundvatten. Medlemsstaterna ska enligt ramdirektivet för vatten uppfylla miljökvalitetsnormer för 33 prioriterade ämnen. Dessa ämnen utgör ett särskilt miljöproblem inom EU:s ytvatten. I artikel 16.4 i ramdirektivet för vatten anges att kommissionen ska se över listan över de prioriterade ämnena . I det aktuella förslaget föreslås ytterligare 15 ämnen bli prioriterade ämnen och miljökvalitetsnormer fastställas för dessa. Nytt är att tre läkemedelsubstanser pekas ut som prioriterade ämnen. Kommissionen föreslår också att man inom EU tar fram gemensamma miljöövervakningsdata för ämnen som skulle kunna bli aktuella inför kommande revideringar av listan med de prioriterade ämnena. För prioriterade ämnen som främst sprids via långväga transporter och som förväntas finnas kvar i miljön föreslås att miljöstatusen ska redovisas separat och att övervakning kan ske mer sällan. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgruppen för miljö under de danska respektive cypriotiska ordförandeskapen. miljöutskott röstade om förslaget . Det irländska ordförandeskapet har som målsättning att nå en överenskommelse med i första läsningen . Regeringen har under förhandlingarna välkomnat revideringen av listan över de prioriterade ämnena och har stöttat kommissionen i deras förslag att lägga till de tre läkemedelssubstanserna, bland annat utifrån att svensk forskning visat att läkemedelsrester kan ge negativa effekter på organismer i vattenmiljön. Detta kan i sin tur ha en negativ inverkan på ekosystem och även äventyra dricksvattenkvaliten. Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt -Information från ordförandeskapet Kommissionen presenterade ett förslag till ändring av Miljökonsekvensbedömningsdirektivet (85/337/EEG) eller MKB-direktivet som har tillämpats inom EU . Förslaget syftar till att skärpa bestämmelserna om miljökonsekvensbedömningens kvalitet, att förbättra samstämmigheten med annan EU-lagstiftning och internationell rätt samt att förenkla procedurerna. De främsta föreslagna ändringarna är bland annat krav på samordnade eller gemensamma förfaranden vid miljöbedömning även enligt annan EU-lagstiftning, krav på innehåll i myndighetens beslut huruvida betydande miljöpåverkan kan antas liksom tidsramar för detta. Vidare föreslår kommissionen att en obligatorisk procedur införs för att fastställa innehållet i miljökonsekvensbeskrivning (MKB), krav på licensiering av MKB-konsulter och medverkan av dessa för verifikation av MKB- informationen och att tidsramar för samråd med berörd allmänhet införs samt för miljöbedömningen. Kommissionen föreslår även att flera bilagor ska beslutas med delegerade akter. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgruppen under det cypriotiska ordförandeskapet. Många medlemsstater har haft omfattande synpunkter på kommissionens förslag och regeringen avser verka för att det ändrade direktivet stärker miljöhänsynen och inte leder till ökad administration eller ökade kostnader för myndigheter. (ev.) Förslag till och rådets förordning om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information på nationell och unionsnivå som är relevant för klimatförändringen -Information från ordförandeskapet lade kommissionen fram ett förslag till en förordning om en rapporteringsmekanism för växthusgaser och annan relevant information. Syftet med förslaget är att förbättra klimatrapporteringen så att EU och dess medlemsstater bättre kan genomföra EU- och internationella åtaganden. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgruppen för miljö under de danska respektive cypriotiska ordförandeskapen och två informella triloger mellan Rådet och inleddes . Det är oklart när en tredje informell trilog kommer att äga rum. Regeringen har bland annat verkat för en effektiv rapportering och för att tillförlitlig statistik över utsläpp och annan klimatrelaterad information snabbt görs tillgänglig. (ev.) Förslag till och rådets beslut om bokföringsregler och handlingsplaner för utsläpp och upptag av växthusgaser till följd av verksamheter i samband med markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk -Information från ordförandeskapet Kommissionen presenterade ett förslag till beslut om hur utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (Land Use, Land Use Change and Forestry, LULUCF) ska hanteras inom ramen för EU:s klimatpolitik. Syftet med förslaget är att EU inför gemensamma regler för bokföring av utsläpp och upptag av växthusgaser inom LULUCF-sektorn. Förslaget har behandlats inom rådsarbetsgruppen för miljö under de danska respektive cypriotiska ordförandeskapen och en riktlinjedebatt ägde rum vid miljörådet . Två informella triloger mellan Rådet och inleddes . En tredje informell trilog kommer att äga rum . Regeringen har i förhandlingarna verkat för och fått gott gehör för att beslutet ska bidra till att genomföra den internationella klimatpolitiken inom EU med en proportionerlig rapportering, samt synliggöra LULUCF:s direkta och indirekta bidrag till klimatarbetet. Resultatet av den artonde sessionen i partskonferensen (COP8) för ramkonvention om klimatförändringar och den åttonde sessionen i partskonferensen för Kyotoprotokollet (CMP8) i dess egenskap av möte mellan parterna (–) - Information från ordförandeskapet och kommissionen om klimatförändringar och Kyotoprotokollet ägde rum i , 2012. Rådsslutsatser inför partskonferensen antogs vid miljörådsmötet . Ordförandeskapet och kommissionen ämnar informera rådet om resultatet från partsmötet vid miljörådet . I enades partnerna om en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet och parterna tog även några viktiga steg på vägen mot ett nytt avtal, som ska komma på plats och gälla . Ett beslut om en andra åtagandeperiod var ett nödvändigt steg för att bevara de strukturer och institutioner som byggts upp inom Kyotoprotokollet. Den viktiga mekanismen för ren utveckling (CDM) kan nu fortsätta efter 2012 och bidra till att finansiera projekt för utsläppsbegränsningar och hållbar utveckling inom utvecklingsländer. Det står klart att en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet är långt ifrån tillräckligt för att för att vi ska klara maximalt två graders global temperaturhöjning. Det är därför positivt att besluten vid kunde avsluta den tidigare förhandlingsrundan om långsiktigt samarbete, enas om några punkter kring hur man fortsatt ska arbeta mot att nå målet om att mobilisera till klimatfinansiering 2020 och fatta ett beslut som anvisar en process framåt mot ett avtal 2015 och öppnar för en höjd ambitionsnivå för utsläppsminskningar. De beslut om utsläppsminskningar som länderna kommit överens om är emellertid inte tillräckliga. Det är endast få länder som har valt att gå med under Kyotoprotokollet och av världens utsläpp omfattas fortfarande inte av några bindande åtaganden. Fortsatta ansträngningar för höjd ambitionsnivå såväl som i det avtal som ska gälla från det årtalet behövs därför och EU måste fortsätta ta ledningen i det internationella klimatarbetet. f. (i) (ev.) Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 510/2011 för att fastställa tillvägagångssätten för att till 2020 uppnå målet att minska koldioxidutsläppen från nya lätta nyttofordon (ii) (ev.) Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 443/2009 för att fastställa tillvägagångssätten för att till 2020 uppnå målet att minska koldioxidutsläppen från nya personbilar - Information från ordförandeskapet EU har som mål att minska utsläppen av växthusgaser med 80-95 pro-cent till 2050 jämfört med utsläppsnivå. Syftet med EU:s mål är att begränsa den globala klimatförändringen till en temperaturökning på max över de förindustriella nivåerna. Transportsektorn är en av få sektorer inom EU som uppvisar snabbt stigande utsläpp. ökade utsläppen från transportsektorn . Vägtrafiken står för av koldioxidutsläppen från transportsektorn och för av EU:s totala utsläpp av växthusgaser. I tidigare förordningar 443/2009/EG och 510/2011/EU fastställs tillvägagångssätt för att uppnå uppsatta mål för minskning av koldioxidutsläpp för nya lätta nyttofordon respektive nya personbilar för en första period. presenterade kommissionen sitt förslag till tillvägagångssätt för att uppfylla målen för den andra perioden . Förslaget har behandlats inom rådsarbetsgruppen för miljö under det cypriotiska ordförandeskapet. Regeringen är positiv till att kommissionen föreslagit nya mål till 2020 för de genomsnittliga koldioxidutsläppen från nya personbilar och lätta lastbilar, men anser att målet för lätta lastbilar bör skärpas i paritet med motsvarande mål för bilarna. De nuvarande målen som gäller för nya personbilar respektive 2017 för nya lätta lastbilar har haft stor betydelse för att minska utsläppen från fordonen. Regeringen oroas av att utsläppsminskningen från de effektivare fordonen ätits upp av ökade utsläpp till följd av ökat trafikarbete. Regeringen är däremot positiv till att kommissionen ska ta fram förslag till mål inom EU efter 2020 då långsiktiga mål ger goda förutsättningar för bilindustrin att ta fram bilar med låg miljöpåverkan. g) EU:s utsläppshandelssystem EU:s utsläppshandelssystem/luftfart – Information från kommissionen ingår flygningar till och från samt inom EU i systemet för handel med utsläppsrätter, EU ETS. Åtgärden beslutades av EU av resultatlösa förhandlingar i för luftfartsfrågor, , om att införa ett globalt, ekonomiskt styrmedel för att begränsa flygets klimatpåverkan. EU:s agerande har resulterat i kraftiga protester från länder utanför EU. Kritiken har bland annat tagit sig uttryck i att antog en icke-bindande deklaration där 26 länder utanför EU, bland annat , , , , och , motsätter sig att flygoperatörer med säte utanför EU inkluderas i EU ETS. Kinesiska och indiska flygbolag har också förbjudits av sina stater att medverka i EU ETS. kom man inom överens om att tillsätta en högnivågrupp för att ta fram förslag på klimatstyrmedel för det internationella flyget till generalförsamling . Kommissionen begärde att medlemsstaterna ska gå med på att tillfälligt skjuta upp genomförandet av handelssystemet vad gäller flygningar till och från EU medan förhandlingarna inom pågår. Detta är en följd av att länder utanför EU, för att gå vidare med reella förhandlingar i en högnivågrupp, har uttryckt krav på att EU demonstrerar anpassbarhet till ett kommande internationellt styrmedel. Regeringen har alltid givit fullt stöd till att flyget infördes i EU:s utsläppshandelssystem eftersom detta starkt bidragit att framsteg inom möjliggjorts. Regeringen anser att chansen att få till stånd en internationell begränsning av flygets klimatutsläpp inte får gå om intet.