rfr · H00WRFR6 · 2013-03-21 00:00:00 — Kontraheringsplikt vid tecknandet av barnförsäkringar Riksdagstryckeriet, , 2013 Som ett led i civilutskottets arbete med uppföljning och utvärdering beslutade utskottet att göra en övergripande inventering av försäkringsbolagens hantering av ansökningar om barnförsäkring och bolagens praxis vad gäller beslut om försäkring. Utvärderingen syftar till att ge utskottet underlag för beredningen av riksdagsärenden i frågan och för eventuella synpunkter på inriktningen av den uppföljning av försäkringsavtalslagen som regeringen har aviserat. Mot denna bakgrund inledde utvärderings- och forskningssekretariatet vid på uppdrag av civilutskottet en övergripande inventering av hur försäkringsbolagen hanterar ansökningar om barnförsäkringar och bolagens praxis på området. Arbetet har fram till genomförts av Liv Hammargren och fr.o.m. av , båda utvärderare vid utvärderings- och forskningssekretariatet vid . Arbetet har genomförts i samråd med , föredragande vid civilutskottets kansli. I arbetet har även kanslichefen deltagit. Arbetet har löpande följts av civilutskottets uppföljningsgrupp som består av följande ledamöter: (S), (M) och (SD). Författaren svarar själv för innehållet i rapporten. 2.2.2Individuellt respektive kollektivt tecknade försäkringar 13 4.3Försäkringsbelopp och premie och försäkringsbolagens 5.1.1Aviserad uppföljning av kontraheringspliktens INNEHÅLLSFÖRTECKNING 2012/13:RFR6 5.2Antalet beviljade barnförsäkringar har ändrats efter 5.3Riksdagsbehandling om kontraheringsplikt för försäkringsbolag.35 6.4.1Riksdagens tillkännagivande om tystnadsplikt inom Exempel på ärenden hos som gäller beslutade att genomföra en övergripande inventering av försäkringsbolagens hantering av ansökningar om barnförsäkring med avseende på kontraheringsplikten och bolagens praxis på området. Resultatet presenteras i denna uppföljningsrapport. Alla barn i omfattas av ett allmänt försäkringsskydd genom socialförsäkringen. Barn i skola och barnomsorg omfattas dessutom i de allra flesta fall av en olycksfallsförsäkring som kommunen eller den fristående skolan eller förskolan har tecknat. Därutöver kan privata kombinerade olycksfalls- och sjukförsäkringar, s.k. barnförsäkringar, tecknas antingen individuellt eller som gruppförsäkring. Enligt försäkringsavtalslagen (2005:104) har försäkringsbolagen s.k. kontraheringsplikt vad gäller personförsäkringar, däribland barnförsäkringar. Detta innebär att ett försäkringsbolag inte får vägra någon att teckna en sådan personförsäkring som bolaget normalt tillhandahåller allmänheten när det har fått de uppgifter som behövs, om det inte finns särskilda skäl för vägran med hänsyn till risken för framtida försäkringsfall, den avsedda försäkringens art eller någon annan omständighet. Detta innebär att försäkringsbolagen inte får göra schablonmässiga riskbedömningar utan är skyldiga att göra individuella bedömningar av de sökande. har det bl.a. i medierna förekommit uppgifter om att barn som varit för tidigt födda och haft en låg födelsevikt nekats att teckna barnförsäkring. Enligt medieuppgifterna har vissa av dessa barn vid tiden för ansökan bedömts vara friska av läkare och barnhälsovård. Detta har rest frågor om i vilken mån försäkringsbolagen gör individuella bedömningar av de sökande som försäkringsavtalslagen kräver. Uppföljningen visar bl.a. på följande iakttagelser: Barns försäkringsskydd i allmän och privat försäkring Trots att alla barn i omfattas av ett allmänt försäkringsskydd genom socialförsäkringen väljer många föräldrar att teckna privata kombinerade olycksfalls- och sjukförsäkringar för sina barn. Samhällets allmänna skydd för barn kan upplevas som otillräckligt. Det innebär att möjligheten att teckna privata försäkringar upplevs som betydelsefull då de kompletterar det allmänna försäkringsskyddet. Försäkringsbolagens riskbedömningar vid individuell barnförsäkring Försäkringsbolagen menar att det är viktigt med rättvisa gentemot kollektivet. Detta innebär, enligt bolagen, att medicinska riktlinjer med klara gränser, som i förlängningen innebär att vissa individer nekas en försäkring, är nödvändiga. I de fall som ett försäkringsbolag kan visa rimliga, s.k. försäkringstekniska skäl till varför risken att försäkra en person är högre än nor- SAMMANFATTNING 2012/13:RFR6 malt kan bolaget bevilja försäkringen med undantag, begära en högre premie än normalt alternativt helt neka en person försäkring. Försäkringsbolagen menar att förändringen av försäkringsavtalslagen har inneburit att det alltid görs individuella prövningar och att bolagen följer stringenta riktlinjer, vilket innebär en låg risk för godtycklighet i bedömningarna. menar att försäkringsbolagen i högre utsträckning borde hämta in individuella handlingar för att kunna göra bättre underbyggda individuella bedömningar, men också för att bättre kunna motivera eventuella avslagsbeslut. Annan kritik som har riktats mot försäkringsbolagen är att de är långsamma att ta till sig den senaste medicinska kunskapen, att de alltjämt gör schablonmässiga bedömningar, att det råder oklarhet om vilken vetenskaplig grund som besluten baseras på samt att avslagsbesluten relativt frekvent är dåligt underbyggda. Det går inte entydigt att säga om försäkringsbolagens riskbedömningar fullt ut genomförs på ett korrekt sätt. En del av bristerna i kommunikationen mellan försäkringsbolagen och de personer som ansöker om försäkring kan sannolikt åtgärdas om bolagen ger tydligare skriftligt motiverade beslut. Det är upp till försäkringsbolagen att avgöra i vilken utsträckning de väljer att t.ex. hämta in kompletterande hälsouppgifter från medicinska journaler. Det går inte att utesluta att försäkringsbolagen skulle tjäna på att begära samtycke till att hämta in hälsouppgifter i högre utsträckning än . Be- slut om att inte bevilja barnförsäkring med ordinarie villkor som är baserade på kompletterande hälsouppgifter kan bidra till att skapa en bättre förståelse för varför ett barn nekas en sådan försäkring. anser att försäkringsbolagens beslutsmotiveringar vid avslag har förbättrats sedan kontraheringspliktens införande 2006. Kontraheringspliktens påverkan på andelen beviljade barnförsäkringar Den intressanta frågeställningen är ifall införandet av kontraheringsplikten som började gälla har påverkat försäkringsbolagens beviljande av barnförsäkringar. En enkät skickades ut till några av de större försäkringsbolagen som erbjuder barnförsäkringar. Resultaten av denna enkät jämfördes med en undersökning som genomförde 2002, dvs. före den tidpunkt då kontraheringsplikten för barnförsäkringar började gälla. Det förefaller som om andelen barnförsäkringar som beviljas med ordinarie villkor har ökat något jämfört . Därtill har andelen försäkringar som beviljas med klausul eller förhöjd premie minskat något. Inget av de större försäkringsbolagen använder förhöjd premie i sina barnförsäkringsprodukter när de inte kan erbjuda ordinarie försäkringsskydd. Det går inte att med säkerhet säga något om hur andelen försäkringar som avslås utan explicit erbjudande om omprövning har förändrats mellan åren, eftersom oklarhet råder ifall ansökningarna som avslogs inkluderar 2012/13:RFR6 SAMMANFATTNING de ansökningar där möjlighet medges till omprövning . Tillämpning av undantagsregeln i kontraheringsplikten I propositionen till med förslag till ny försäkringsavtalslag förutsåg regeringen att försäkringsbolagen i svårförsäkrade fall i första hand skulle anpassa premien och andra villkor och i andra hand, när det inte gick att meddela en försäkring alls på grund av särskilda skäl, avslå en försäkringsansökan. Dessa särskilda skäl skulle bolagen dessutom klart ange i sina beslut. Det förefaller alltså som om intentionen, att försäkringsbolagen endast i undantagsfall ska avslå en begärd försäkring, inte helt har uppfyllts. Det borde finnas utrymme för försäkringsbolagen att i högre omfattning kunna erbjuda barnförsäkringar med förhöjd premie eller klausul i de fall då risken för försäkringsfall bedöms som förhöjd, i stället för att avslå ansökningar och enbart erbjuda olycksfallsförsäkring. Försäkringsbolagen skulle därmed agera på ett sätt som bättre överensstämmer med försäkringsavtalslagens intentioner. I de fall en person nekas att teckna en individuell personförsäkring kan en lösning vara att i stället teckna en gruppförsäkring. Gruppförsäkringar erbjuder vanligtvis ett sämre försäkringsmässigt innehåll än en individuell försäkring. En fördel med gruppförsäkringar är emellertid den förenklade riskprövningen som innebär att man vanligtvis inte behöver lämna någon hälsodeklaration. Vanligtvis är det möjligt för föräldrar med gruppförsäkring att medförsäkra barn. En gruppförsäkring kan alltså utgöra ett alternativ till en individuell försäkring ifall ett barn nekas försäkring. Rättsläget när det gäller tillämpningen av kontraheringsplikten Det finns inget domstolsavgörande som gäller tillämpningen av kontraheringsplikten. Lagstiftningen tar inte på ett tydligt sätt ställning för endera av parterna, dvs. försäkringsbolagen eller försäkringstagarna. Det går därför att ifrågasätta vilken betydelse som kontraheringsplikten har haft i praktiken när det gäller barnförsäkringar. Följden av detta är att det kan sägas råda ett motsatsförhållande mellan å ena sidan politikernas intentioner vad gäller personers möjlighet att teckna en privat försäkring som regleras i försäkringsavtalslagen och å andra sidan de krav som lagstiftaren har ställt på försäkringsbolagen i form av försäkringsrörelselagen. Försäkringsrörelselagen specificerar att bolagen ska drivas med en tillfredsställande soliditet, likviditet och kontroll över försäkringsrisker, placeringsrisker och rörelserisker, så att åtagandena gentemot t.ex. försäkringstagarna kan fullgöras. SAMMANFATTNING 2012/13:RFR6 Nya försäkringslösningar har utvecklats Försäkringsmarknaden håller på att anpassa sig till kontraheringsplikten genom att utforma nya försäkringslösningar. Flera organisationer har lanserat egna försäkringslösningar, alternativt planerar att göra detsamma, som en respons på det faktum att de upplever att deras medlemmar har svårt att teckna privata barnförsäkringar. Den förändring som den svenska försäkringsmarknaden genomgår kan antas till viss del hänga samman med att lanserade en barnförsäkring med kvalificeringstid som ger en möjlighet för barn som sannolikt tidigare skulle ha nekats en försäkringslösning att få en sjukförsäkring. Vissa barn står utan ett privat försäkringsskydd, eller har ett reducerat skydd, då de inte uppfyller försäkringsbolagens försäkringstekniska riskbedömningar. En skärpt tillämpning av kontraheringsplikten för barnförsäkringar skulle kunna vara en lösning för att minska problemet. En sådan förändring medför emellertid vissa risker, t.ex. att konsumenterna inte förstår att försäkringen inte ersätter sjukdom om symtomen visat sig innan försäkringen börjat gälla, samt ett försämrat produktinnehåll till följd av att försäkringsbolagen börjar skära i försäkringens innehåll. Risk för s.k. moturval kan uppkomma, vilket innebär att försäkringssökande med låg risk anser att försäkringen blir för dyr och avstår från att teckna försäkring, medan de med hög risk i stället väljer att teckna försäkring. Det har framförts att försäkringsbolagen bör bära risken för att domstolen går på försäkringstagarens linje om de inte redovisar och tydligt motiverar sina skäl till att t.ex. avslå en ansökan om försäkring. Sedan den nya försäkringsavtalslagen (2005:104) trädde i kraft omfattas försäkringsbolagen av s.k. kontraheringsplikt när det gäller personförsäkringar, däribland barnförsäkringar. Detta innebär att ett försäkringsbolag inte får vägra någon att teckna en sådan personförsäkring som bolaget normalt tillhandahåller allmänheten när bolaget har fått de uppgifter som behövs, om det inte finns särskilda skäl, t.ex. risken för framtida försäkringsfall.1 beslutade att ge utvärderings- och forskningsfunktionen (sedermera utvärderings- och forskningssekretariatet vid ) i uppdrag att göra en övergripande inventering av hur försäkringsbolagen hanterar ansökningar om barnförsäkringar och bolagens praxis på området.2 Uppföljningsarbetet har följts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp som består av följande ledamöter: (S), (M) och (SD). 1.1 Utskottens arbete med utvärdering och uppföljning I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut.3 har tidigare genomfört uppföljningar om näringslivets självregleringsorgan4 och om bortförda och kvarhållna barn i internationella förhållanden5. Föreliggande uppföljning av försäkringsbolagens hantering av ansökningar om barnförsäkring och bolagens praxis på området syftar till att ge utskottet underlag för beredning av riksdagsärenden i frågan och underlag för eventuella synpunkter på inriktningen av regeringens aviserade uppföljning av kontraheringsplikten. Inventeringen avser således inte att ersätta regeringens planerade uppföljning.6 Uppgifterna i rapporten har samlats in genom dokumentstudier, en enkät till ett antal försäkringsbolag som erbjuder barnförsäkringar och intervjuer med bl.a. företrädare för försäkringsbolag, , stiftelsen 111 kap. 1 § försäkringsavtalslagen (2005:104). 2011/12:18. 34 kap. 8 § regeringsformen och 4 kap. 18 § riksdagsordningen. 4Rapport från 2009/10:RFR12 Näringslivets självregleringsorgan – utvecklingen . 5Rapport från 2008/09:RFR8 Bortförda och kvarhållna barn i internationella förhållanden. 2011/12:18. BAKGRUND 2012/13:RFR6 , branschorganisationen , /, och . Därtill ingår i studien ett antal föreningar och organisationer som arbetar med barn och som enligt uppgifter som har framförts i olika har nekats att teckna barnförsäkring, eller endast tillåtits teckna en begränsad variant.7 7 Se förteckning över intervjuer i rapportens källförteckning. 2 Allmänt om försäkringar I detta kapitel beskrivs kortfattat olika slags försäkringar, med fokus på privata försäkringar och skillnaden mellan individuellt respektive kollektivt tecknade försäkringar. 2.1Socialförsäkringen och privata försäkringar Försäkringar delas ofta in i två huvudkategorier, socialförsäkringar och privata försäkringar. Socialförsäkringarna garanterar alla som är bosatta i ersättning vid t.ex. sjukdom, föräldraledighet och rehabilitering. Försäkringarna administreras främst av den statliga myndigheten . Privata försäkringar tecknas individuellt av den enskilde. Exempel på vanliga privata försäkringar är hemförsäkring och sjuk- och olycksfallsförsäkring. De privata försäkringarna fyller en viktig samhällelig funktion som komplement till de allmänna försäkringssystemen.8 Skillnaderna är betydande mellan socialförsäkringens och de privata försäkringarnas konstruktion. Socialförsäkringarna bygger på premiesolidaritet, vilket innebär att kostnaden för att delta inte är relaterad till risken för att behöva utnyttja försäkringen. En person med stor risk att bli sjuk betalar inte högre premie, eller avgift, för den allmänna sjukförsäkringen än en person med låg risk. Finansieringen sker via skatter och socialavgifter. Försäkringsbolagens verksamhet är däremot affärsdrivande. Privata försäkringar bygger därför på att premien ska motsvara försäkringstagarens risk för att behöva använda försäkringen. En person med en ökad risk för sjukdom kan därmed få betala mer för en sjukförsäkring eller helt nekas att teckna en sådan försäkring. De privata försäkringarna finansieras av försäkringstagarkollektivet genom premieinbetalningar.9 2.2Olika typer av privata försäkringar I försäkringsavtalslagen (2005:104) finns grundläggande bestämmelser om privata försäkringar. Lagen innehåller skilda regler för skadeförsäkring och personförsäkringar. Följande kriterier måste vara uppfyllda för att en risk ska vara försäkringsbar: ett stort antal kunder är utsatta för samma risk, endast ett mindre antal drabbas eller och händelsen medför ekonomiska följder.10 2009/10:241 s. 9. 10Svensk Försäkring (2011), Ståndpunkts-PM: Att prissätta olika risker är inte diskriminering, . En skadeförsäkring är en försäkring som skyddar mot ekonomisk förlust genom sakskada, ersättningsskyldighet eller ren förmögenhetsskada i övrigt. Exempel på skadeförsäkringar är brand-, inbrotts-, motorfordons- och reseförsäkringar.11 Till kategorin personförsäkringar hör sjuk-, olycksfalls- och livförsäkringar.12 Gemensamt för personförsäkringar är att vad som försäkras är försäkringstagarens eller någon annans liv och hälsa. Med sjukförsäkring avses normalt en försäkring som kompenserar kostnader och en viss del av inkomstförlusten vid arbetsoförmåga till följd av sjukdom. Ersättningens storlek beror på hur högt försäkringsbelopp försäkringstagaren valt och på graden av invaliditet till skillnad från socialförsäkringen där ersättningsnivån är lagreglerad. Engångsbelopp kan betalas ut vid vissa sjukdomar. En olycksfallsförsäkring ger ersättning vid bestående invaliditet på grund av olycksfallsskada. Kombinerade sjuk- och olycksfallsförsäkringar ger ersättning både vid sjukdom och olycksfall. För barn kan tecknas en särskild form av försäkring, s.k. barnförsäkring. En barnförsäkring täcker normalt både olycksfall och sjukdomar. 2.2.2 Individuellt respektive kollektivt tecknade försäkringar Skade- och personförsäkringar kan tecknas individuellt eller som kollektiv försäkring genom t.ex. arbetsgivare eller fackförening. De kollektiva försäkringarna delas in i gruppförsäkringar och kollektivavtalsgrundade försäkringar.13 De kollektiva försäkringarna är av särskild karaktär. I motiven till försäkringsavtalslagen betonas de kollektiva försäkringarnas sociala funktion. Genom enkel administration hålls premierna låga. Sättet att ingå ett försäkringsavtal skiljer sig från individuella försäkringar. Riskprövningen är normalt förenklad, vilket gör att även de som skulle ha haft svårt att få teckna en individuell personförsäkring på grund av tidigare skada eller sjukdom kan teckna en försäkring. Bland annat mot denna bakgrund finns det inte 11Även ansvarsförsäkringar, som innebär att man försäkrar sig mot risken att bli skadeståndsskyldig, räknas till gruppen skadeförsäkringar. Reglerna om skadeförsäkringar är tillämpliga också på vissa särskilda försäkringar som t.ex. trygghetsförsäkringen vid arbetsskada (TFA) och läkemedelsförsäkringar. Även den författningsreglerade patientskadeförsäkringen är en skadeförsäkring. Skadeförsäkringar delas in i konsumentförsäkringar och företagsförsäkringar. En konsumentförsäkring är en individuell skadeförsäkring som en fysisk person eller ett dödsbo tecknar huvudsakligen för ändamål som faller utanför näringsverksamhet. En företagsförsäkring är en individuell skadeförsäkring som inte är en konsumentförsäkring. 12Det finns två huvudtyper av livförsäkringar – dödsfallsförsäkringar och livsfallsförsäkringar. Syftet med en dödsfallsförsäkring är att ge ett ekonomiskt skydd till anhöriga eller andra förmånstagare vid förtida dödsfall. Försäkringssumman betalas ut till förmånstagaren om den försäkrade dör , dvs. innan han eller hon har uppnått den i försäkringsavtalet bestämda åldern eller särskilt angivna tidpunkten. Vid en livsfallsförsäkring utbetalas försäkringssumman när den försäkrade uppnår den i avtalet angivna åldern. 2009/10:241 s. 10. 14En viss skyldighet att meddela försäkring följer dock av 19 kap. 15 § försäkringsavtalslagen (2005:104). 2009/10:241 s. 14. Fokus för detta kapitel är att beskriva barns försäkringsskydd i . Alla barn i omfattas av ett allmänt försäkringsskydd genom socialförsäkringen. Barn i skola och barnomsorg omfattas dessutom i de allra flesta fall av en olycksfallsförsäkring som kommunen eller den fristående skolan eller förskolan har tecknat. Därutöver kan privata kombinerade olycksfalls- och sjukförsäkringar, s.k. barnförsäkringar, tecknas antingen individuellt eller som gruppförsäkring. 3.1Det allmänna försäkringsskyddet för barn Alla som bor i har ett grundläggande försäkringsskydd genom det allmänna försäkringssystemet. Socialförsäkringen ger således alla som är bosatta i – även barn – ett grundskydd om de skulle drabbas av olycksfall eller sjukdom.16 Om en persons arbetsförmåga är långvarigt eller stadigvarande nedsatt, kan han eller hon beviljas aktivitets- eller sjukersättning.17 3.1.1 Aktivitets- och sjukersättning Aktivitetsersättning lämnas till unga personer som varaktigt eller långvarigt () har fått sin arbetsförmåga helt eller delvis nedsatt. Den som är och som på grund av en olycka eller sjukdom är arbetsoförmögen, kan beviljas aktivitetsersättning. Hans eller hennes arbetsförmåga ska då vara nedsatt med minst en fjärdedel i alla arbeten på hela arbetsmarknaden och inte bara den reguljära arbetsmarknaden. Det innebär att det i denna bedömning – till skillnad från vad som gäller för sjukpenning – även ingår arbeten som anordnas för personer med funktionsnedsättning, t.ex. anställningar med lönebidrag. Grundnivån i aktivitetsersättningen som bl.a. utgår till den som inte har någon tidigare inkomst är (2012). Ersättningen beviljas för högst i taget.18 Sjukersättning lämnas till personer . Före kunde ersättningen beviljas med tidsbegränsning eller tills vidare. kan ersättningen beviljas bara när den försäkrades arbetsförmåga är stadigvarande nedsatt och alla rehabiliteringsmöjligheter bedöms vara uttömda. Med stadigvarande nedsatt menas att nedsättningen bedöms bestå 16Förmåner som särskilt rör barn och vården av dem är exempelvis sådana som regleras i lag (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag, lag (1962:381) om allmän försäkring, som bl.a. reglerar rätten till aktivitets- och garantiersättning samt lag (1993:389) om assistansersättning. 17SOU 2009:96 En utvidgad trafikförsäkring, s. 156. 18Konsumenternas Försäkringsbyrå (2012a), Försäkringsskydd för ditt barn. (2012b), Barnförsäkringar, PM daterad . 3.1.2 Ersättningen till föräldrar med sjuka barn Även föräldrar till barn som drabbats av sjukdom eller olycksfall kan få ersättning från socialförsäkringen. För vård i hemmet av sjuka barn eller barn med funktionshinder under kan bevilja en förälder ett s.k. vårdbidrag. Som mest kan vårdbidraget uppgå till , eller (2012). Vårdbidraget är skattepliktigt och pensionsgrundande. Alternativt kan föräldrar beviljas tillfällig föräldrapenning vid allvarlig sjukdom. Ersättningen grundar sig då på den vårdande förälderns inkomst.23 3.2 Försäkring av barn i förskola och skola Barn som går i barnomsorg eller skola är försäkrade genom kommunen. Dessa försäkringar gäller enbart vid olycksfall och ger inte någon ersättning om barnet blir sjukt.24 I vissa kommuner gäller försäkringen endast i skola eller barnomsorg, medan den i andra kommuner gäller även . Det finns inget krav för kommunerna att teckna försäkringar för barn. I en rapport från försäkringsbranschen framkommer emellertid inget som tyder på att någon av landets 290 kom- 19 SOU 2009:96 En utvidgad trafikförsäkring, s. 156. 20 (2012a), Försäkringsskydd för ditt barn samt (2012b), Barnförsäkringar, PM daterad . 21 SOU 2009:96 En utvidgad trafikförsäkring, s. 156-57. 22 (2012a), Försäkringsskydd för ditt barn. (2012b), Barnförsäkringar, PM daterad . 24 (2012a), Försäkringsskydd för ditt barn. muner helt saknar försäkringsskydd för barn i barnomsorg och skola. Det saknas dock statistik över antalet friskolor som har respektive saknar försäkring för de barn som går där. I vissa kommuner omfattas även barn som går i friskolor och fristående förskolor av kommunens försäkring.25 I de fall då elever i friskolor och fristående förskolor inte omfattas av kommunens försäkringar är det skolorna och förskolorna själva som har att ta ställning till behovet av försäkringsskydd. rekommenderar att friskolorna tecknar minst samma skydd som de kommunala skolorna har.26 Förutom det allmänna försäkringsskyddet och de försäkringar som kommuner och fristående verksamheter ofta tecknar för barn i förskola och skola finns privata försäkringar för barn.