rir · H1B59 · 2013-05-28 00:00:00 — beslutar utrikesministrarna om ett avtal om beredskap vid en oljeolycka, Co-operation on Pollution Preparedness and Response.126 Regeringens kommunikation av avtalet har bland annat kritiserats för bristande transparens.127 120Sjöräddning klubbades på Arktismöte, , 2011. 121Sjöräddning klubbades på Arktismöte, , 2011. 122Nuuk declaration, 2011. 123Search and rescue in the Arctic, 2011. 124Intervjuer med företrädare för , respektive med . 125Intervju med företrädare för Transportstyrelsen . 126Detta äger rum efter avslutat granskningsarbete. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Regeringen har understrukit vikten av ett starkare arktiskt råd och under ordförandeskapet arbetat för att stärka rådets institutioner. Enligt regeringen ska också verka för att tidigare beslutade rekommendationer från rådet följs upp. Att Arktiska rådets rekommendationer är vaga och många gör behovet av nationell tolkning och prioritering särskilt stort. Granskningen visar att regeringen åstadkommit mycket för att förbättra processerna inom . Regeringen har dock inte gjort samma insatser för att säkerställa en fungerande process för implementering i . Det saknas en process för att tolka, pröva och prioritera mellan rekommendationerna från på nationell nivå. Det saknas också en process för beslut om vidare åtgärder för de rekommendationer som bedöms vara relevanta. Det är inte tydligt för berörda myndigheter vilket departement som i praktiken ansvarar för implementeringen av Arktiska rådets rekommendationer på nationell nivå och inte heller vilken roll myndigheterna själva förväntas spela i implementeringen. Det sker ingen uppföljning av Arktiska rådets rekommendationer på nationell nivå, och det finns inte heller något uttalat ansvar för att göra uppföljningar. har efterfrågat löpande information från regeringen om utvecklingen i det arktiska området och det svenska ordförandeskapet i . Regeringen har dock endast informerat , strax före det svenska ordförandeskapets avslutande, . Sjö- och flygräddningsavtalet, som undertecknats inom ramen för , beskrivs av regeringen som juridiskt bindande. Avtalet gör dock inte medlemsstaterna skyldiga att hjälpa till vid en olycka i den arktiska regionen. Avtalet innebär inte heller någon större rättslig förändring jämfört med existerande sjö- och flygräddningsavtal i regionen. Den kritik som riktats mot avtalet om beredskap vid en oljeolycka avser begränsningar av samma karaktär som gäller sjö- och flygräddningsavtalet, det vill säga bristande transparens i framställningen av avtalets innebörd. 127 Digréus (2013). I ARKTISKA RÅDET – EFFEKTIVT UTBYTE AV MEDLEMSKAPET? GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT 5Riksrevisionens slutsatser och rekommendationer är ett viktigt forum för arktiska frågor och för att initiera centrala forskningsrapporter om klimatförändringar i . har varit medlem i sedan det bildades, 1996. –2013 har varit ordförande i rådet och har då tagit initiativ till en rad effektiviseringar av rådets inre arbete. anser dock att efter närmare svenskt medlemskap i är det rimligt att dessutom förvänta sig en fungerande process i för att bedöma och i relevanta fall implementera rekommendationerna från . Det är också rimligt att arbete i rådet utgår från transparenta prioriteringar för . får inte ett i alla avseenden effektivt utbyte av medlemskapet Regeringen har uttalat att politik för ska präglas av en tydlig inriktning. Arktisfrågorna står enligt regeringen högt på den politiska agendan och roll som ordförande beskrivs som en nyckelroll. Det faktum att regeringen valt att inte lyfta hållning i arktiska frågor till ställningstagande i gör att bedömer det som särskilt viktigt att regeringens Arktispolitik är transparent, liksom att regeringen regelbundet informerar om viktiga frågor. konstaterar att inte får ett i alla avseenden effektivt utbyte av medlemskapet i . Ett effektivt utbyte förutsätter att arbete i utgår från transparenta prioriteringar för . bedömning är dock att regeringens prioriteringar i strategi och ordförandeskapsprogram inte ger en tydlig bild av inriktningen för regeringens klimatarbete i . Det är också oklart vilka frågor som regeringen avser att hantera inom ramen för och vilka frågor som i stället ska hanteras i andra fora. Det är därför svårt att bedöma om arbetet i rådet utgår från uttalade prioriteringar. Ett effektivt utbyte förutsätter också att relevanta rekommendationer från nyttiggörs och omsätts i konkreta åtgärder i , det vill säga att i I ARKTISKA RÅDET – EFFEKTIVT UTBYTE AV MEDLEMSKAPET? relevanta fall implementerar rekommendationer från . Granskningen visar att regeringen inte har säkerställt att rekommendationer från bedöms, prioriteras mellan och i relevanta fall implementeras i . Regeringen har inte heller utpekat ansvar för en sådan process. Det är vidare inte tydligt vilka åtgärder som har vidtagits i med anledning av rådets rekommendationer. konstaterar att regeringen inte har gett löpande information om regeringens arbete och ordförandeskap i , som efterfrågat. Bristen på transparens, i kombination med bristfällig information från regeringen till , gör att det finns en risk att och en intresserad allmänhet får en vilseledande bild av vilka frågor som driver. Bristande transparens i regeringens prioriteringar för klimatarbetet i Enligt regeringen ska verka för att väsentligt minska de globala utsläppen av växthusgaser. I strategin för den arktiska regionen beskriver regeringen minskade koldioxidutsläpp som den viktigaste åtgärden för att begränsa uppvärmningen av . Detta lyfts även fram i regeringens ordförandeskapsprogram. framställs som det främsta organet för att hantera frågor som rör . bedömning är att regeringen har gett en bild av att har en framskjuten roll i klimatarbetet. konstaterar att regeringens prioriteringar för uttrycks i strategidokument och ordförandeskapsprogram. De uttalade prioriteringarna ger dock inte en tydlig bild av inriktningen för regeringens klimatarbete i . Minskade utsläpp av växthusgaser är prioriterade i regeringens dokument, men granskningen visar att regeringen valt att framför allt inrikta klimatarbetet i mot kortlivade klimatämnen och att nå ett bindande avtal om sot. bedömning är att det råder bristande transparens i regeringens prioriteringar för arbetet i . kan därför inte bedöma om arbete i rådet utgår från uttalade prioriteringar. gör inte någon innehållslig bedömning av regeringens prioriteringar för , men efterlyser transparens i fråga om uttalade prioriteringar och vad regeringen avser att direkt verka för genom arbetet i . GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Regeringen har inte skapat förutsättningar för att implementera relevanta rekommendationer från är inte grundat på något rättsligt bindande avtal. Besluten i fattas dock med konsensus och rekommendationerna från rådet förpliktigar politiskt. Regeringen har inför ordförandeskapet sagt att den ska verka för att beslutade rekommendationer från följs upp. Granskningen visar att regeringen inte har styrt hur rekommendationerna från ska tas omhand och i relevanta fall implementeras i . Det saknas en process för att tolka, pröva och prioritera mellan rådets rekommendationer på nationell nivå. Det är inte tydligt för berörda myndigheter vem som har ansvar för att prioritera mellan och för att implementera relevanta rekommendationer från . Det är inte heller tydligt hur rekommendationerna ska nå ut till berörda myndigheter. konstaterar att regeringen har stärkt processerna inom under ordförandeskap. Motsvarande arbete har dock inte lagts ned för att säkerställa en fungerande process för hur rekommendationerna från tas omhand och prioriteras mellan i . Arktiska rådets rekommendationer är allmänt hållna och generella till sin karaktär. Det blir därför desto viktigare med ett tydligt utpekat ansvar för att tolka och prioritera bland rekommendationerna och för att omsätta dem i praktiken, där så bedöms relevant. Utan tydliga beredningsprocesser, styrning och samordning från regeringen och ansvarigt departement blir detta tolkningsarbete och prioriteringar i hög grad upp till enskilda tjänstemän, och genomförs i vissa fall inte alls. I andra fall genomförs de i Arktiska rådets arbetsgrupper. engagemang blir på så sätt beroende av bedömningarna hos enskilda tjänstemän, snarare än resultatet av väl förankrade politiska beslut. bedömning är att arbetet därmed varken blir effektivt, demokratiskt eller transparent. konstaterar att det inte är tydligt vilka åtgärder som har vidtagits i med anledning av Arktiska rådets rekommendationer. Det saknas därmed en process som säkerställer att den kunskap som produceras inom nyttiggörs. Det sker inte heller någon uppföljning av rådets rekommendationer på nationell nivå. har inte fått löpande information under ordförandeskapet har efterfrågat löpande information från regeringen om utvecklingen i det arktiska området och det svenska ordförandeskapet i . Granskningen visar dock att blivit formellt informerad om utvecklingen endast , , det vill säga innan ordförandeskapet avslutades. I ARKTISKA RÅDET – EFFEKTIVT UTBYTE AV MEDLEMSKAPET? Avtal från beskrivs av regeringen som juridiskt bindande men gör inte medlemsstaterna skyldiga att hjälpa till konstaterar att det avtal som tagits fram inom ramen för om sjö- och flygräddning beskrivs av regeringen som juridiskt bindande. konstaterar dock att medlemsstaterna i praktiken inte är skyldiga att hjälpa till vid en olycka i den arktiska regionen. Avtalet innebär att kan hjälpa till vid en olycka, men det innebär inte någon skyldighet att hjälpa till. Avtalet innebär inte heller de krav på resurser som regeringen har lyft fram, eller någon större rättslig förändring jämfört med existerande sjö- och flygräddningsavtal. konstaterar att regeringen inte har varit transparent i sin framställning av avtalets innebörd. beslutar utrikesministrarna om ett avtal om beredskap vid oljeolyckor. kan inte göra någon bedömning av avtalet, eftersom avtalet inte var undertecknat när granskningsarbetet avslutades. Dock konstaterar att de begränsningar i utkastet till avtalet som påpekats av andra bedömare är av samma karaktär som dem funnit i granskningen av sjö- och flygräddningsavtalet. rekommendationer syftar till att ska få ett mer effektivt utbyte av medlemskapet i . lämnar följande rekommendationer till regeringen: Regeringen bör säkerställa att prioriteringarna för arbetet i är transparenta. Regeringen bör säkerställa att rekommendationer från bedöms, prioriteras mellan och i relevanta fall implementeras i . Regeringen bör tydliggöra för myndigheterna var ansvaret för en sådan process ligger. Regeringen bör ge regelbunden information om verksamheten i , i enlighet med vad har efterfrågat. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Proposition 2008/09:162 En sammanhållen klimat- och energipolitik – Klimat. Betänkande 2008/09:MJU28 Riktlinjer för klimatpolitiken m.m. betänkande 2011/12:UU3, . betänkande 2011/12:UU9, . betänkande 2011/12: UU1, Utgiftsområde 5 Internationell samverkan. Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2010/11:MJU1, Utgiftsområde 20, Allmän miljö- och naturvård, rskr. 2010/11:119. Regleringsbrev för avseende . Regleringsbrev för respektive 2013 avseende . Regleringsbrev för avseende . Regleringsbrev för avseende . Gemensamt ordförandeskapsprogram för , och 2006–2013. ordförandeskapsprogram i 2011–2013 (2011). strategi för den arktiska regionen (2011). Intervju med företrädare för ordförandeskap i , , , och . Intervju med företrädare för , . Intervju med företrädare för . Intervju med företrädare för . Intervju med företrädare för . Intervju med företrädare för Transportstyrelsen . I ARKTISKA RÅDET – EFFEKTIVT UTBYTE AV MEDLEMSKAPET? Telefonintervju med företrädare för . Telefonintervju med företrädare för Havs- och vattenmyndigheten . About the ABA, . Tillgänglig [online]: option=com_content&view=article&id=576&Itemid=1073 []. Centre and SEI to lead Arctic resilience project, (2011), . Tillgänglig [online]: /21/research/research-news/5-16-2011-centre-and-sei-to-lead-arctic-resilience- project.html []. Det gemensamma ordförandeskapsprogrammet för , och i : Common objectives index.php/en/about-us/chairmanship-2/188-arctic-council-chairmanship [2013-04- 02]. Digréus, , Plan för oljeolyckor får kritik av , (), . Tillgänglig [online]: . aspx?programid=83&artikel=5430995 []. Frequently asked questions, . Tillgänglig [online]: /index.php/en/about/press-room/152-faqs []. Tillgänglig [online]: /index.php/en/about-us/partners-links []. Sjöräddning klubbades på Arktismöte, (), . Tillgänglig [online]: []. Search and rescue in the Arctic, . Tillgänglig [online]: http://www. /index.php/en/oceans/search-and-rescue/157-sar-agreement [2013- 03-05]. Task force on Search and rescue, . Tillgänglig [online]: search-and-rescue []. Agreement on Cooperation on Aeronautical and Search and rescue in the Arctic, (2006). Arctic Climate Impact Assessment, (2005). Assessment 2009 Report, (2009). Nuuk declaration, (2011). GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT declaration, (2004). delaration, (2006). Snow, Water, Ice and Permafrost in the Arctic: Climate Change and the Cryosphere, AMAP Secretariat (2011). declaration, (2009). , , Arktisambassadören: Det svenska flaggskeppet fick ett entusiastiskt mottagande, Miljöaktuellt, . Arktisk strategi med parlamentarisk förankring, motion till 2011/12:U227. Mejl från företrädare för , respektive telefonsamtal med företrädare för myndigheten . Mejl från företrädare för , . Mejl från företrädare för , . Mejl från företrädare för ordförandeskap i , Mejl från företrädare för . Mejl från utredare vid danska som deltar i den danska parallellgranskningen av , Miljöportalen (2013). Offentlig redogörelse från danska regeringen till : Redegørelse nr. R 4 (10/11 2011) samt Redegørelse nr. R 4 (4/10 2012). Svar på skriftlig fråga i från riksdagsledamot till utrikesministern, 2010/11:264. (2006): Enklaver i staten. Internationalisering, demokrati och den svenska statsförvaltningen, : , . I ARKTISKA RÅDET – EFFEKTIVT UTBYTE AV MEDLEMSKAPET? GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Bilaga 1: Arktiska rådets arbetsgrupper Verksamheten i bedrivs i huvudsak av sex arbetsgrupper, som bemannas med experter från fackdepartement, myndigheter och forskningsinstitutioner. Arbetsgrupperna tillsätter projekt, program och expertgrupper efter beslut av ämbetsmannakommittén. Arbetsgrupperna täcker in många arbetsområden, från klimatförändringar till sjö- och flygräddningsfrågor. Frågorna handlar dock huvudsakligen om effekter av klimatförändringar på den arktiska regionen, samt miljöskyddsfrågor. Varje arbetsgrupp har ett specifikt mandat för verksamheten, och leds av en ordförande. Grupperna har också en styrgrupp och ett eget sekretariat (utöver Arktiska rådets permanenta sekretariat i ). Observatörer i rådet får delta i arbetsgruppernas möten. Arctic Contaminants Action Programme (ACAP) –arbetar med att minska utsläppen av förorenande ämnen, bland annat genom strategier och implementeringsprojekt för att hantera och eliminera farligt avfall. Arctic Monitoring and Assessment Programme (AMAP) –arbetar med att ge information om tillståndet i och hoten mot den arktiska miljön. Arbetet sker genom att mäta och dokumentera olika föroreningar. Här ingår kortlivade klimatämnen och deras effekter på den arktiska regionen. Conservation of Arctic and Fauna (CAFF) –tar fram kunskap om utvecklingen av den biologiska mångfalden i . Emergency Prevention, Preparedness and Response (EPPR) –arbetar med krisberedskap för såväl olyckor som naturkatastrofer i . Arbetet sker genom erfarenhetsutbyte och riskbedömningar. Protection of the Arctic (PAME) –arbetar med skydd av den miljön i . Arbetet sker bland annat genom att ta fram handlingsprogram och riktlinjer. I ARKTISKA RÅDET – EFFEKTIVT UTBYTE AV MEDLEMSKAPET? –arbetar med den mänskliga dimensionen och anpassning till nya levnadsförhållanden i . Arbetet sker genom kapacitetsutveckling och genom att ta fram praktisk kunskap för ursprungsbefolkningarna i . GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Klimatrelaterade skatter – Vem betalar? Svensk klimatforskning – Vad kostar den och vad har den gett? Att styra självständiga lärosäten Besparingar i försvarets materielförsörjning. Regelförenkling för företag – regeringen är fortfarande långt från målet Infrastrukturplanering – på väg mot klimatmålen? Effektivitetsmätning som metod för att jämföra arbetsförmedlingskontor Statens försäljningar av apotek Den nordiska stridsgruppen – Nordic Battlegroup 2011 Tandvårdsreformen 2008 – når den alla? Skattekontroll av företag – urval, volymutveckling och uppföljning upphandling av vägar och järnvägar – leder den till hög Staten på spelmarknaden – når man målen? Vem tar ansvar? – Statens tillsyn av information på – Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän Bemanningen av marinens och flygvapnets stående insatsförband – mervärde, mångfald och konkurrens? Statens insatser inom ambulansverksamheten Statens satsningar på transportinfrastruktur – valuta för pengarna? Mer att förenkla! Början på något nytt – Etableringsförberedande insatser för asylsökande Regeringens redovisning i budgetpropositionen – tydlig och transparent? Den kommunala ekonomin och hållbara offentliga finanser Etablering genom företagande – är statens stöd till företagare effektiva för utrikes födda? Utsläppshandel för att begränsa klimatförändringen – fungerar det? I ARKTISKA RÅDET – EFFEKTIVT UTBYTE AV MEDLEMSKAPET? Svensk rymdverksamhet – en strategisk tillgång? Statliga myndigheters skydd mot korruption Staten på elmarknaden – insatser för en fungerande elöverföring Mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot Bostadstillägget och äldreförsörjningsstödet till pensionärer – når förmånerna fram? Energieffektivisering inom industrin – effekter av statens insatser