rir · H1B57 · 2013-05-21 00:00:00 — GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER Bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd till pensionärer – når förmånerna fram? BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m följande granskningsrapport över effektivitetsrevision: Bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd till pensionärer – når förmånerna fram? har granskat ålderspensionens tilläggsförmåner. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Företrädare för och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på utkast till slutrapport. Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen och . Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisionsledare har varit föredragande. Revisionsdirektör och revisor har medverkat vid den slutliga handläggningen. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER Framväxten av dagens tilläggsförmåner Från kommunalt till statligt bostadstillägg Träffbilden bland de som får tilläggsförmånerna Mörkertalet har tidigare utretts och uppmärksammats Stor uppgiftsbörda och mycket merarbete Ökad administrationskostnad och kortare handläggningstid insatser för att säkerställa Regeringens insatser för att förbättra effektiviteten i tilläggsförmånerna Systemet för ålderspensionens tilläggsförmåner fungerar dåligt Det är tveksamt om grundskydden är ändamålsenligt utformade BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER har granskat om regeringens och hantering av tilläggsförmånerna (bostadstillägg till pensionärer, särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd) till ålderspensionen har medfört att syfte med förmånerna uppnås och om administrationen av tilläggsförmånerna är effektiv. Motiv: Ålderspensionens tilläggsförmåner utgör tillsammans med garantipensionen ett individinriktat grundskydd för ålderspensionärer med svaga ekonomiska förhållanden. Bostadstilläggets och äldreförsörjningsstödets ersättningsnivå påverkas av aktuella inkomster och bostadskostnad. Förmånerna administreras av . Tilläggsförmånernas regelverk förändrades och anpassades till det nya ålderspensionssystemet som trädde i full kraft . ansåg att förändringarna var så omfattande att det nya systemet för bostadstillägg borde följas upp och utvärderas. Någon övergripande utvärdering har inte skett men både och har rapporterat att många ålderspensionärer inte ansöker om bostadstillägg trots att de är berättigade till förmånen. Ytterligare indikationer på problem rör administrationen av tilläggsförmånerna. Förmånerna tycks vara svåra att handlägga och svåra för ålderspensionärer att förstå. har själv uppmärksammat att handläggningen av tilläggsförmånerna uppvisar såväl kvalitetssom effektivitetsbrister, bland annat vad gäller felaktiga utbetalningar. Vissa insatser har genomförts för att åtgärda de administrativa problemen. Pensionärer behöver inte längre ansöka om bostadstillägg utan beslut kan gälla tills vidare. Förändringen innebär dock att det blir än viktigare att fattar korrekta beslut och säkerställer ett fungerande kontrollsystem. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? Syfte: Granskningen har två övergripande syften. Det första syftet är att undersöka om tilläggsförmånerna når den grupp av ålderspensionärer de är avsedda för. granskar därmed om regeringens och insatser medfört att förmånerna når dem som är berättigade till dem. Granskningens andra syfte är att undersöka om administrationen av tilläggsförmånerna är effektiv. I sammanhanget granskas om regeringen och har säkerställt låga kostnader för administrationen av tilläggsförmånerna och hög nytta för de ålderspensionärer som berörs av systemet. Genomförande: har utgått från att förmånerna ska nå ålderspensionärer som är i behov av dem så att de klarar sin huvudsakliga försörjning och ger dem möjlighet att efterfråga en bostad med tillfredsställande standard. Vidare utgår från att effektiv pensionsadministration kännetecknas av att rätt summa pengar utbetalas i rätt tid till lägsta möjliga kostnad. Inom granskningen har regeringens och insatser inom berörda områden gåtts igenom. har även genomfört intervjuer med företrädare för och . har inhämtat statistiska uppgifter från och gjort beräkningar om vilken inkomstrespektive förmögenhetsnivå som bestämmer nivån på förmånerna. Vidare har låtit undersöka hur många pensionärer som inte ansöker om förmånerna trots att de är berättigade till dem, ett så kallat mörkertal. För att utreda orsakerna till felaktiga utbetalningar har genomfört en aktgranskning. Resultatet från aktgranskningen har sedan jämförts med myndighetens planerade kontrollåtgärder. övergripande slutsats är att systemet för ålderspensionens tilläggsförmåner fungerar dåligt. ifrågasätter vidare om förmånerna och grundskyddet i sin helhet är ändamålsenligt utformade. Systemet för ålderspensionens tilläggsförmåner fungerar dåligt Många pensionärer går miste om förmånerna. Granskningen visar att en stor grupp pensionärer går miste om förmåner som de har rätt till genom att de inte ansöker om dem. Detta mörkertal inom bostadstillägget beräknas till vilket är en kraftig ökning sedan senaste undersökningen. Bland pensionärer som har rätt till äldreförsörjningsstöd indikeras ett ännu högre mörkertal. Mörkertalet inom äldreförsörjningsstödet har inte tidigare utretts. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER Även om undersökningen innehåller osäkerheter och ett exakt antal inte kan fastställas visar punktskattningen att 140 000 pensionärer går miste om bostadstillägg. granskning visar också att hälften av dessa går miste om bostadstillägg om . Att många pensionärer går miste om stora belopp är enligt särskilt allvarligt. I granskning skattas det outnyttjade beloppet till så mycket som . granskning visar emellertid att de ålderspensionärer som uppbär tilläggsförmåner huvudsakligen har låga inkomster och små förmögenheter. Förmånerna når därmed pensionärer med svaga ekonomiska förhållanden. Mörkertalet beror på flera orsaker. Enligt bedömning har och regeringens passivitet bidragit till det ökande mörkertalet inom bostadstillägget. Regeringen uppmärksammade mörkertalet 2005 och gav uppdrag inom området. har dock regeringen inte aktivt arbetat med att minska mörkertalet. har inte heller använt flera av sina befintliga informationskanaler trots att det varit känt att kunskapsbrist hos pensionärerna tycks vara den dominerande orsaken till att många inte ansöker. skäl för denna hållning har haft med arbetsläget att göra. En bred informationsinsats till alla pensionärer riskerar att leda till att många som inte är berättigade till förmånerna kommer att söka, vilket kan orsaka en ökad arbetsbelastning för administrationen i ett läge där myndigheten hade svårt att klara det normala inflödet. Trots ovanstående problematik bedömer att det inte är rimligt att pensionärer riskerar att gå miste om tilläggsförmåner på grund av att de inte känner till regelverket eller ens har vetskap om att tilläggsförmånerna finns. bedömer vidare att ökningen av mörkertalet bland annat beror på den ekonomiska krisen och den automatiska balanseringen av inkomstpensionerna, att antalet utlandsfödda pensionärer har ökat samt regelförändringar av tilläggsförmånerna. konstaterar att kostnadsökningarna för hanteringen av förmånerna har varit betydande. Förvaltningskostnaderna har ökat från 2010 till 2012. Myndigheten har inte lyckats hantera tilläggsförmånerna inom den befintliga resursramen och tvingades att fatta preliminära beslut för att klara av utbetalningarna av tilläggsförmånerna. beskriver själv att hanteringen av tilläggsförmånerna inte är effektiv. bedömer att både regeringen och överskattade effektiveringsmöjligheterna inom det dåvarande regelverket när bildades. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? Risker med att besluta tills vidare. bedömer att möjligheten att kunna besluta om bostadstillägg tills vidare sannolikt ger förutsättningar för att Kompletteringsbehovet och återkravsverksamheten kan dock även fortsättningsvis komma att vara omfattande. Det finns även risk att de resursbesparingar som görs i handläggningen av besluten i stället leder till ökad resursåtgång i återkravsverksamhet liksom att vissa felorsaker upptäcks i mindre grad . Särskilt stor bedöms risken vara i de ärenden där kostnaden för befintlig bostad ändras eller registreras fel, eller där pensionären har en inneboende som inte anmäls av pensionären eller registreras av myndigheten. Rättsenligheten har åsidosatts inom administrationen. Som ett led i sitt förenklingsarbete har beslutat att felaktiga utbetalningar inte prövas mot lagstiftningen om återbetalningsskyldighet. Åtgärden tycks vara god ur effektivitetshänseende men har inte funnit stöd för att beslutet kan härledas till den tillämpliga lagstiftningen. Det är tveksamt om grundskydden är ändamålsenligt utformade konstaterar i granskningen att träffbilden för tilläggsförmånerna är dålig. I granskningen konstateras vidare att regelverket är mycket komplicerat och att det är näst intill omöjligt för en pensionär att räkna ut vilket belopp pensionären är berättigad till och hur olika regeländringar och inkomständringar påverkar rätten till förmånen. Vidare noterar att förmögenheter är svåra att kontrollera och att förmögenhetsprövningen skapar vissa legitimitetsproblem. konstaterar sammantaget att tilläggsförmånernas funktion som grundskydd inte är tillfredsställande och att det finns goda skäl till att förmånerna bör ses över. Tillsammans med tilläggsförmånerna utgör garantipensionen det allmänna pensionssystemets grundskydd. Garantipensionen utgör grunden och betalas ut till pensionärer som saknar eller har låg inkomstpension. Garantipensionen har inte varit föremål för denna granskning, men många som har garantipension har även en eller flera tilläggsförmåner. Garantipensionen syftar i likhet med tilläggsförmånerna till att tillgodose pensionärers grundläggande behov och det kan ifrågasättas om det behövs fyra olika förmåner för att uppnå syftet. sammanfattande slutsats blir därför att det kan vara motiverat för regeringen att se över utformningen av hela det grundskydd som gäller för ålderspensionärer. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER Med anledning av iakttagelser och slutsatser lämnar följande rekommendationer. Regeringen bör överväga att utreda tilläggsförmånerna och garantipensionen som tillsammans utgör det allmänna pensionssystemets grundskydd. Regeringen bör återuppta arbetet med att minska mörkertalet. Regeringen bör förtydliga och förenkla regelverket för eftergift och vad som ska prövas som en felaktig utbetalning enligt Socialförsäkringsbalken i syfte att uppnå en enhetlig rättstillämpning. bör förbättra informationen om tilläggsförmånerna. Myndigheten bör utforma en åtgärdsplan för hur information om förmånerna ska förbättras och nå de grupper som inte söker. bör säkerställa kontrollrutiner vid beslut tills vidare. bör utforma kontrollrutinerna för tilläggsförmånerna så att även felorsaker som inte fångas upp i de maskinella kontrollerna beaktas. Kontrollrutinerna bör också utformas så att gränsvärdena inte medför att felaktiga utbetalningar blir för höga. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER Ålderspensionens tilläggsförmåner (bostadstillägg till pensionärer, särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd) utgör tillsammans med garantipensionen ett individinriktat grundskydd för ålderspensionärer med svaga ekonomiska förhållanden. Förmånerna administreras av Pensionsmyndigheten.1 Bostadstillägget är den i särklass största tilläggsförmånen sett till antalet berörda ålderspensionärer och omfattningen av utbetalningar. Förmånerna särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd fungerar så att de kompletterar alternativt ersätter bostadstillägget för att garantera en skälig levnadsnivå för ålderspensionärer som har en hög bostadskostnad, låg pension eller ingen pension alls. Tilläggsförmånerna ska fungera som ett grundskydd för de pensionärer som har det ekonomiskt sämst ställt. Det är därför angeläget att förmånerna når denna grupp. Det är viktigt att administrationen av förmånerna är effektiv. Tilläggsförmånernas regelverk har i princip sett likadant ut sedan det förändrades och anpassades till det nya ålderspensionssystemet som trädde i full kraft . ansåg att förändringarna var så omfattande att det nya systemet för bostadstillägg borde följas upp och utvärderas.2 Någon övergripande utvärdering har inte skett men det har rapporterats att många ålderspensionärer inte ansöker om bostadstillägg trots att de är berättigade till förmånen, det så kallade mörkertalet. Enligt en tidigare studie från uppgick mörkertalet till av de ålderspensionärer som var berättigade till förmånen. Ytterligare indikationer på problem rör administrationen av tilläggsförmånerna. Förmånerna tycks vara svåra att handlägga och svåra för ålderspensionärer Det senare leder bland annat till att många inte klarar att fylla i sin 1Förmånerna bostadstillägg och särskilt bostadstillägg kan även vara aktuella för personer som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning. är handläggande myndighet för dessa ärenden. 2001/02:SfU3, s. 12. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? Vissa insatser har dock genomförts med syftet att åtgärda de administrativa problemen. Pensionärer behöver inte längre ansöka om bostadstillägg utan beslut kan gälla tills vidare. Ändringen förenades med krav på att det ska finnas ett väl fungerande kontrollsystem så att inte felaktiga belopp betalas ut i större utsträckning. Granskningen har två syften. Det första syftet är att undersöka om tilläggsförmånerna når den grupp av ålderspensionärer som de är avsedda för. granskar därmed om regeringens och insatser medfört att förmånernas så kallade träffbild överensstämmer med övergripande syfte med förmånerna. Granskningens andra syfte är att undersöka om administrationen av tilläggsförmånerna är effektiv. I sammanhanget granskas om regeringen och har säkerställt låga kostnader för administrationen av tilläggsförmånerna och hög nytta för de ålderspensionärer som berörs av systemet. Granskningen utgår ifrån följande frågeställningar: Fungerar ålderspensionens tilläggsförmåner i enlighet med dess intentioner? Har regeringen och åstadkommit en effektiv hantering av tilläggsförmånerna? I detta avsnitt behandlas de utgångspunkter som använt i de bedömningar, slutsatser och rekommendationer som granskningen utmynnat i. 1.3.1Utgångspunkter i fråga om ålderspensionens tilläggsförmåner fungerar i enlighet med dess intentioner Vid införandet av lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl., uttryckte regeringen att bostadstillägget i princip endast ska utges till personer som är i behov av förmånen för att klara sin huvudsakliga försörjning och ett acceptabelt boende3. Regeringen formulerade också att utgångspunkten för bostadstillägget är att, oberoende av bostadsort, ge pensionären möjlighet 2000/01:140. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER att efterfråga och bibehålla en bostad med tillfredsställande standard också i ny produktion4. delade regeringens bedömning, men betonade att de ändringar som föreslås i propositionen måste i vissa avseenden bedömas som omfattande. Med hänsyn härtill anser utskottet det närmast självklart att det nya systemet för bostadstillägg noga följs upp och utvärderas när det varit i kraft en tid5. Syftet med det särskilda bostadstillägget är i huvudsak detsamma som bostadstillägget.6 Motivet med ett särskilt tillägg är att säkerställa att pensionärer med höga boendekostnader inte riskerar hamna under skälig levnadsnivå7. Syftet med äldreförsörjningsstödet skiljer sig däremot till viss del från syftet med de övriga tilläggsförmånerna. ökade gruppen ålderspensionärer vars pension inte räckte till en skälig levnadsnivå och därför var hänvisade till försörjning från . För att återställa försörjningsstöd till att vara ett stöd förorsakat av tillfälliga ekonomiska problem infördes ett nytt statligt stöd för personer med långvariga ekonomiska stödbehov. Äldreförsörjningsstödet syftar till att säkerställa en skälig levnadsnivå där även bostadskostnaden beaktas.8 Äldreförsörjningsstödet kan därför betraktas ha samma syfte som försörjningsstöd, det vill säga att täcka de mest grundläggande behoven. Myndighetens och regeringens ansvar Mot bakgrund av avsnittet ovan utgår från att förmånerna ska nå ålderspensionärer som är i behov av dem så att de klarar sin huvudsakliga försörjning och ger dem möjlighet att efterfråga en bostad med tillfredsställande standard. Det är vidare regeringen som ytterst har till uppgift att se till att tilläggsförmånerna fungerar i enlighet med intentioner. Genom att följa upp och utvärdera effekterna av systemet menar att regeringen har möjlighet att ta detta ansvar. Enligt förordningen med instruktion för ska myndigheten ge allmänheten information om pensioner och andra förmåner utifrån den enskildes behov.9 I sammanhanget översätter detta krav till att ska tillhandahålla information om tilläggsförmånerna till de ålderspensionärer som kan vara berättigade till någon av tilläggsförmånerna. 2001/02:SfU3, s. 12. 1993/94:SfU16 och . 2001/02:SfU3. 7Skälig levnadsnivå är fastställt till för ogift pensionär och för gift pensionär. Skälig levnadsnivå uppräknas med prisbasbeloppet. 2001/02:SfU4. 92 §, Förordning (2009:1173) med instruktion för . BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? 1.3.2Utgångspunkter i fråga om regeringen och åstadkommit en effektiv hantering av tilläggsförmånerna Övergripande krav på regeringens och ansvar för en effektiv verksamhet utgår från regeringsformen, budgetlagen och Lagstiftningen fastställer regeringens ansvar inför riksdagen10, att staten ska eftersträva hög effektivitet och god hushållning i sin verksamhet11 samt att det är myndighetens ledning som inför regeringen ansvarar för att verksamheten bedrivs effektivt och utförs i enlighet med gällande rätt12. Utifrån dessa övergripande krav på effektivitet menar att en effektiv pensionsadministration kännetecknas av att rätt summa pengar utbetalas i rätt tid till lägsta möjliga kostnad. har ytterst detta ansvar i fråga om handläggningen av tilläggsförmånerna. Regeringen har angett tydliga mål för pensionsadministrationen och pekar bland annat ut låga kostnader, snabb handläggning och att utbetalningarna är rätt. har regeringen uttryckt att administrationen inom ålderspensionssystemet ska bedrivas med låga kostnader och till nytta för pensionärer och pensionssparare.13 I instruktion anges också att myndigheten ska säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs och motverka bidragsbrott.14 ska också minska handläggningstiderna för bostadstillägg och återkrav.15 För att svara på granskningsfrågorna har använt en kombination av kvantitativa och kvalitativa metoder. För att identifiera regeringens och insatser inom berörda områden har regleringsbrev och årsredovisningar gåtts igenom för åren 2003–2013. Intervjuer har också genomförts med företrädare för och med företrädare från och från lokala kontor i och . har både tilläggsförmånernas träffbild och administration av förmånerna varit föremål för frågor. I det följande redovisas närmare de metoder som använts i granskningen. 101 kap. 6 § Regeringsformen (2011:109). 111 kap 3 § Budgetlagen (2011:203). 12Myndighetsförordningen (2007:515). 13Pensionsmyndighetens regleringsbrev , 2011 och 2012. 14Förordning (2009:1173) med instruktion för . GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER För att besvara den första revisionsfrågan om tilläggsförmånernas träffbild har efterfrågat aktuella uppgifter av avseende ålderspensionärer som uppbär en eller flera av tilläggsförmånerna. Myndigheten har även bistått granskningen genom att göra vissa beräkningar. Vi har även studerat gällande regelverk för förmånerna och utifrån detta bland annat gjort beräkningar om vilken inkomstrespektive förmögenhetsnivå som bestämmer utbetalning av förmånerna. För att kunna analysera träffbilden har vi också undersökt hur många pensionärer som inte ansöker om förmånerna trots att de är berättigade till dem. För att utreda detta mörkertal gavs ett uppdrag till (). SCB genomförde även motsvarande undersökningar 2005 och 2008 på uppdrag av . I princip har samma metod använts nu som då och jämförelser kan därför göras med resultaten års undersökning. Jämförelserna avser endast mörkertalet för bostadstillägg eftersom tidigare undersökning inte har motsvarande uppgifter för äldreförsörjningsstödet. Det som skiljer den nya mörkertalsundersökningen från de tidigare undersökningarna är osäkerheter avseende uppgifter om pensionärers förmögenhet. Det beror på att förmögenhetsskatten avskaffades 2008 och att det därmed saknas uppgifter om förmögenheter. Förmögenheter har i stället bildats baserat på taxerade kapitalinkomster och ett antagande om avkastning på förmögenheten på . Antagandet om avkastningen på förmögenheten är baserat på aktuella inlåningsräntor och värdet på Stockholmsbörsen.16 För att utreda hur känsligt resultatet är avseende förmögenhetsantagandet har låtit SCB genomföra två ytterligare mörkertalsundersökningar baserat på andra förmögenhetsantaganden. Vid ett antagande om avkastning på förmögenheten på skattas mörkertalet inom bostadstillägget till lägre än när kapitalinkomsten antas vara av förmögenheten. En lägre förmögenhetsavkastning, och därmed ett antagande om högre förmögenhet, resulterar således i ett marginellt lägre mörkertal.17 mörkertalsundersökning baseras uppgifter, som är de senaste uppgifterna som finns att tillgå. För att skatta mörkertalet används 16Antagandet om avkastningen på förmögenheten baseras på att mörkertalundersökning visar på liknande resultat oavsett om faktisk eller beräknad förmögenhet används. Den genomsnittliga effektiva årsräntan för inlåning från hushåll låg på samma nivå före mörkertalsundersökningen och vår undersökning. Räntan uppgick till . Därtill var värdet på Stockholmsbörsens 30 största bolag näst intill oförändrat mellan de aktuella åren. 17Beräkningar har gjorts baserat på att förmögenheten uppgår till 143 gånger kapitalinkomsten (0,effektiv årsränta) och 167 gånger kapitalinkomsten (0,effektivt årsränta). Resultaten redovisas i SCB:s underlagsrapport. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? SCB:s årliga statistik över hushållens ekonomi (HEK18). HEK hade ett bortfall på och i dessa fall har SCB ersatt saknade uppgifter om bostadskostnad19 eller boendeförhållande20 med värden som antas komma den faktiska så nära som möjligt. SCB använder vidare mikrosimuleringsmodellen FASIT21 för att beräkna om pensionärerna som ingick i HEK är berättigade till en tilläggsförmån. Modellen använder uppgifterna från HEK tillsammans med gällande beräkningsregler för tilläggsförmånerna. I FASIT jämförs sedan beräknad tilläggsförmån med utbetald tilläggsförmån för respektive pensionär i urvalet. Mörkertalet har beräknats genom att ta kvoten mellan de pensionärer som är berättigade men inte har tilläggsförmån och alla pensionärer som är berättigade. Det redovisade mörkertalet i granskningen är en punktskattning med ett visst osäkerhetsintervall. Vi har valt att inte redovisa de resultat som innehåller stora osäkerhetsintervall och en mer utförlig redovisning om resultat, metod och osäkerhetsintervall finns att läsa i SCB:s underlagsrapport.22 1.4.2Aktgranskning för att undersöka effektiviteten i den administrativa hanteringen av förmånerna I den förstudie som föregick granskningen identifierades flera problemindikatorer avseende administrationen av tilläggsförmånerna.