rfr · H10WRFR5 · 2013-12-12 00:00:00 — Åtgärder som kunde åtgärdas med enkla medel är nu genomförda och man arbetar med de åtgärder som kan åtgärdas men kräver finansiering. Även några av de åtgärder som har bedömts vara svårare att lösa är nu klara. En flygplats kan upplevas som otrygg, och det kan vara svårt att hitta rätt, särskilt om man som resenär är nervös inför en resa. Swedavia har betonat att det därför är viktigt att resenären på ett enkelt sätt kan ta sig fram till informationsdisken. På uppger man att man inte har lyckats fullt ut med detta , men Swedavia uppger att man ska försöka göra flygplatsen tydligare. En del saker har gjorts. Det finns t.ex. ledstråk från flygbussen till terminalerna (inte från parkeringen). De flesta som använder rullstol kommer till flygplatsen med färdtjänst och då kommer de direkt fram till terminalerna. Om man kommer i bil kan man förboka en parkering nära terminalen. Informations- och incheckningsdiskarna på 328 Swedavia, e-brev och intervju , samt trafikutskottets uppföljningsgrupp, studiebesök . flygplats är dock alltför höga, vilket gör det svårt för passagerare som använder rullstol.329 329 Swedavia, Airport, intervju . I detta kapitel beskrivs olika hinder som uppmärksammats av bl.a. funktionshindersorganisationerna när det gäller möjligheterna att resa med båt. Vidare redovisas de åtgärder som vidtagits för att tillgänglighetsanpassa båtar, bryggor och terminaler samt assistans och ledsagning vid båtresor. Flera aktörer har framfört att sjöfarten ligger efter i utvecklingen av tillgängligheten. Båtar ska hålla länge, och de båtar som är i trafik är därför ofta gamla. Flera intervjuade konstaterar att de gamla båtarna ofta har höga trösklar och trappor. Nya båtar upplevs däremot ofta vara tillgängliga, liksom ofta även de stora fartygen, som t.ex. färjorna till utlandet. Det är svårt för passagerare med nedsatt hörsel att ta del av information om något händer. Även bryggorna i skärgården är ett problem. De har olika höjd och standard, vilket innebär att passagerare med vissa former av funktionsnedsättning behöver hjälp för att komma ombord. finns nationella föreskrifter för handikappanpassning av nya passagerarfartyg.330 Föreskriften ska tillämpas på nya passagerarfartyg samt på äldre passagerarfartyg som byggs om.331 För vissa äldre passagerarfartyg byggda –2004 finns föreskrifter om handikappanpassning. Föreskrifterna är godtagbara men inte helt moderna i fråga om tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. då gick upp i Transportstyrelsen har inte längre några bemyndiganden att meddela föreskrifter för fartyg. Transportstyrelsen kan utfärda föreskrifter vad avser handikappanpassning av fartyg. Det finns regler på området i författningssamling.332 har i uppföljningen framfört att dessa bör överföras till Transportstyrelsens författningssamling.333 330Sjöfartsverkets föreskrifter och allmänna råd om anpassning av passagerarfartyg med hänsyn till personer med funktionshinder (SJÖFS 2004:25). 331Föreskriften bygger på artikel 6b i och rådets direktiv /24/EG om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg. 332SJÖFS 1992:10 om handikappanpassning av passagerarfartyg och SJÖFS 2004:25 om anpassning av passagerarfartyg med hänsyn till personer med funktionshinder. 333Sjöfartsverket, e-brev . Dessutom finns bestämmelser i ett EU-direktiv om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg.334 Transportstyrelsen bevakar att föreskrifterna om handikappanpassning uppfylls i samband med inflaggning, ombyggnation och nybyggnation av passagerarfartyg.335 har inte och har heller inte tidigare haft rätt att utfärda föreskrifter för terminaler och kajer m.m. Utformningen av kajer, bryggor och terminaler omfattas av regelverk i som har bestämmelser om byggnaders tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Även Transportstyrelsen har möjlighet att ge ut regelverk för terminaler, kajer och bryggor m.m. Transportstyrelsen har i en kommentar framfört att man enligt förordningen (1980:398)336 har föreskriftsrätt för luftfart, inte sjöfart.337 8.3 Inventering av tillgänglighet I det prioriterade nätet ingår för regionen viktiga stomlinjer med trafikering året runt och hög resandefrekvens. En båtbrygga längs en linje bör ha minst 20 påstigande personer per trafikerad dag, åtminstone . I det prioriterade nätet ingår färje- och skärgårdslinjer i tre områden: , samt färjetrafiken till . Linjerna i utgörs av tre huvudlinjer vilka trafikeras av de nyaste och största skärgårdsbåtarna. Förutom huvudterminalen på i ingår terminalerna i och . Antalet båtbryggor är 24. Trafiken i utgår från Saltholmsterminalen i . I det prioriterade nätet ingår merparten av de härifrån trafikerade bryggorna, 11 stycken. Trafiken till och från inkluderar terminalerna i , och . Ansvaret för att genomföra tillgänglighetsåtgärder vid bytespunkter för båt i form av terminaler och bryggor i det prioriterade nätet för kollektivtrafik ligger hos respektive infrastrukturägare. Det kan handla om regionala kollektivtrafikmyndigheter, privata aktörer, kommuner eller landsting. Det ställer krav på en utbredd samverkan. Det finns ingen samlad information om bytespunkternas status. uppger att åtgärder och ytterligare inventering mycket väl kan ha genomförts av infrastrukturägarna själva utan att de har skyldighet att rapportera in detta till en aktör med övergripande ansvar. Det kan handla om ramper till väderskydd som har trappsteg, kontrastmarkeringar längs bryggkanter eller nivåskillnader mellan båt och brygga.338 334Direktiv /24/EG om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg. 335Transportstyrelsen, 2012. 336Förordningen (1980:398) om handikappanpassad kollektivtrafik, 4 §. 337Sjöfartsverket, 2012 och e-brev , samt Transportstyrelsen, e-brev . 338Sjöfartsverket, 2013. 8 SJÖFART 2013/14:RFR5 Tabell 11 Inventeringar av båtterminaler och båtbryggor Källa: , 2013b. inventerade 2007 samtliga sjöterminaler och bryggor som ingår i det prioriterade nätet av passagerarbåtslinjer. pekade på att det ur ett tillgänglighetsperspektiv finns mycket att göra vid så gott som samtliga bryggor. konstaterade vidare att det vid nästan samtliga båtbryggor saknas kontrastmarkeringar längs bryggkanterna och kring uppstickande föremål eller att markeringarna är helt bortnötta. Så gott som alla väderskydd hade trappsteg som måste överbryggas med en kort ramp. inventerade Waxholmsbolaget sex bryggor i , varav tre ingår i det prioriterade nätet. Två av dessa ägs av . Ingen av de inventerade bryggorna uppfyllde då helt de krav som gemensamt hade tagits fram av Waxholmsbolaget och tidigare . inventerade 34 allmänna bryggor som är kopplade till allmän väg, varav nio bryggor ingår i det prioriterade nätet i . Ingen av dessa 34 bryggor uppfyllde helt kraven eller framtagna riktliner utifrån befintlig lagstiftning.339 8.4 Insatser för ökad tillgänglighet var av båtarna tillgänglighetsanpassade, dvs. utrustade med ramp eller lift, rullstolsplats och audiovisuellt utrop (se vidare bilaga 4). Tabell 12 Andel båtar med olika typer av tillgänglighetsanpassning Låggolv (%) Ramp/lift (%) Rullstolsplats (%) Audiovisuellt utrop (%) Källa: Databasen (). Enligt finns en risk att målen enligt den gällande planen inte nås utan särskilda insatser. För det prioriterade nätet för båttrafik finns det i den gällande planen inga medel för investeringar för tillgänglighetsåtgärder för bryggor och knappa resurser för underhåll. För att säkerställa genomförandet bör enligt en utvecklingsplan tas fram och investeringarna fördelas jämnt för att möjliggöra och säkerställa etappmålen.340 339Trafikverket, 2013b. 340Trafikverket, 2013c. Insatser från , och har det långsiktiga planeringsansvaret för alla fyra trafikslagen, men fokus har inte legat på båttrafiken. Från verkets västra region uppges att man inte gör några särskilda insatser för ökad tillgänglighet inom båtområdet. konstaterar de intervjuade tjänstemännen att inte heller gör något inom området. En orsak till detta är enligt de intervjuade tjänstemännen att numera är uppdragsfinansierat och därför inte kan genomföra insatser som inte finansieras genom uppdragsintäkter. har i en kommentar framfört att man arbetar med funktionshinderspolitiken med utgångspunkt i verkets verksamhetsområden. betonar dessutom att man är ett affärsverk.341 konstaterar att för bryggor som ägs av finns i gällande plan inga medel avsatta för inventeringar eller tillgänglighetsåtgärder och dessutom knappa resurser för underhåll. hänvisar till att det i angavs att av de ingående bytespunkterna skulle vara åtgärdade , men att detta inte är uppfyllt.342 För att underlätta tolkningen av föreskrifter har tagit fram en nätbaserad handbok som bl.a. vänder sig till skeppsbyggare, redare och projektörer av nya passagerarfartyg samt till ägare av befintliga passagerarfartyg som ska genomgå ombyggnad. I handboken beskrivs bl.a. vilka fartyg som omfattas av föreskriften, vilka anpassningar som är obligatoriska, vilka undantag som medges samt vilka anpassningar som rekommenderas av olika funktionshindersorganisationer. I handboken finns rekommendationer och bilder som visualiserar bra och mindre bra lösningar vad gäller anpassning av passagerarfartyg.343 Handisam har tidigare när det gäller genomförandet av den nationella handlingsplanen för funktionshinderspolitiken och kollektivtrafiken pekat på att har fört ut råd och riktlinjer kring tillgänglighet till passagerarfartyg i form av en handbok. Handisam pekade på behovet av ytterligare råd och riktlinjer inom kollektivtrafiken när det gäller t.ex. båtbryggor.344 Transportstyrelsen höll ett inledande möte med rederibranschen om hur de genomför EU-förordningen om passagerarrättigheter vid resor till sjöss. Vid detta inledande möte deltog utöver företrädare för sju rederier även Konsumentverket.345 Det finns byggnadsregler för fartyg som försvårar tillgängligheten. Transportstyrelsen (tidigare ) kräver t.ex. höga trösklar ombord på fartygen utifrån säkerhetssynpunkt (för att vatten inte ska rinna in), vilket motverkar möjligheten att köra med rullstol ombord på fartygen. 341Trafikverket, Region , intervju , och , e-brev . 342Trafikverket, 2013b. 344Handisam, Underlag till hearing om genomförandet av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken – tema kollektivtrafiken. Dnr 2007/0351. 345Transportstyrelsen, e-brev . 8 SJÖFART 2013/14:RFR5 get i har ansökt om dispens för att få ha lägre trösklar, men de blir ändå . Transportstyrelsen har även regelverk för handikappanpassning av båtar. Där sägs att trösklar ska vara så låga som möjligt. Enligt regelverket ska det finnas en rullstolsplats per 100 passagerare.346 Fartyg som byggts efter föreskrifter trafikerar huvudlinjerna i . Merparten av skärgårdsfartygen är dock äldre (byggda –2004) och för dessa finns föreskrifter om handikappanpassning. Åtskilliga av dessa äldre fartyg byggs nu om enligt föreskrifter. I samband med uppföljningsgruppens studiebesök vid Waxholmsbolaget redogjordes för olika insatser som har gjorts . Som exempel nämndes att Waxholmsbolaget lät all ombordpersonal gå en utbildning i bemötande av personer med funktionsnedsättning. pågår olika tillgänglighetsprojekt, bl.a. riktlinjer för tillgänglighet ombord och införande av heltäckande skyltningssystem. har ett av rederibolagen i infört nya taktila skyltar på fem av bolagets fartyg. Skyltarna innehåller punktskrift, relieftext och symboler med tydliga kontraster. Skyltarna talar bl.a. om var man hittar livvästar och toaletter ombord, var man får sitta med husdjur och om dörrar inte får öppnas under färd. Den taktila skyltningen är en utveckling av rederibolagets tillgänglighetsarbete som även har innefattat att man i bolagets flotta har breda landgångar, tillgängliga toaletter och få höga trösklar samt att ombordpersonalen alltid ska finnas nära till hands ifall en resenär behöver hjälp. Införandet av de nya taktila skyltarna har gjorts i syfte att skapa trygghet ombord för resenärer med nedsatt syn, men också för att förenkla för personer med annat modersmål än svenska. Arbetet med den taktila skyltningen har gjorts i nära samarbete med entreprenören, som driver många av rederibolagets helägda fartyg, och målsättningen är att samtliga 20 skärgårdsfartyg i rederibolagets flotta ska vara försedda med taktila skyltar 2014.347 Ett av de trafikföretag som har ingått i uppföljningen är Styrsöbolaget. Bolagets båtar har mycket varierande ålder, vilket innebär att de är byggda enligt olika regelverk och att tillgängligheten därmed varierar. Den intervjuade representanten för bolaget konstaterar att det är dyrt att bygga om äldre båtar till modernare tillgänglighetskrav. Alla båtar utom en har handikapptoalett, men kraven på toaletterna har ökat och i vissa fall kan handikapptoaletterna vara byggda enligt gamla byggregler. Enligt uppgift kommer dock inga kla- 346Styrsöbolaget, intervju . gomål från resenärerna kring detta. har i sina upphandlingar inte ställt krav på ombyggnad av toaletterna. har huvudansvaret för bryggorna som Styrsöbolaget trafikerar. Ett problem vad gäller tillgängligheten till båtarna är att vattennivån varierar förhållandevis mycket. Ett sätt att underlätta ombordstigning är därför att bygga bryggor som flyter på vattnet. Flytbryggor infördes i älvtrafiken , vilket finansierades av dåvarande Stadstrafiken. Bryggorna köptes sedan ut av som äger dem. Detta innebär att Styrsöbolaget inte kan styra över bryggorna. Det finns också två flytbryggor på . tillkom en flytbrygga på i . Från Styrsöbolaget framförs att det kostar mycket att bygga flytbryggor. Bild 15 Båttrafik över , Foto: Utvärderings- och forskningssekretariatet. På terminalen i finns inga flytbryggor. Där är det för trångt för att anlägga sådana. För att öka tillgängligheten för personer som använder rullstol funderar man i stället på att installera en ramp. Den skulle då klara högvatten men inte lågvatten. Ramper är billigare att anlägga, men blir så branta att däcksman måste hjälpa till om någon med t.ex. rullstol vill komma på och av båten. På har begränsningslinjer målats på kajkanterna. gjorde en inventering av hur tillgängliga bryggorna är. Denna inventering är fortfarande aktuell. Det enda som har tillkommit är flytbryggan på och en del upprustningar av vänthallar. Däcksmän fick en kurs via Spårvägar när det gäller funktionshinder. Bolaget har haft kontakt med angående var husdjur får vistas på båtarna. har man kommit fram till att hundar etc. tillåts på styrbordsidan på båtarna.348 Från funktionshindersorganisationer i har framförts att bryggorna i skärgården upplevs vara det stora problemet. De är ofta privata och har olika höjd och standard. Detta innebär att passagerare med vissa 348 Styrsöbolaget, intervju . 8 SJÖFART 2013/14:RFR5 former av funktionsnedsättning behöver hjälp för att komma ombord. De intervjuade organisationerna menar att det därför vore bra med fler flytbryg- gor som är på samma höjd som båten, vilket man har för båttrafiken över och på Styrsö.349 Upphandling av skärgårdstrafik i Styrsöbolaget har kört båttrafik . Bolaget kör båttrafik över () och i . För älvtrafiken hade bolaget först avtal med Spårvägar. ändrades organisationen så att Spårvägen blev en utförare. bildades Stadstrafiken som 1999 överfördes till . Styrsöbolaget var kommunalt då det privatiserades. vann Styrsöbolaget den första upphandlingen av trafik. upphandlades Styrsöbolaget för trafikstart . Bolaget var enda anbudsgivare. uppges ha ställt en del krav på tillgängligheten som var hårdare än de som finns i regelverket. Transportstyrelsen har inte ställt krav på akustiska och visuella brandlarm, men har ställt krav på det i sin upphandling. Brandlarmen aktiveras av befälhavaren ombord. Brandlarm kan orsaka panik och ska inte sättas igång om det inte finns behov. Ett annat exempel är att regelverket ställer krav på att det ska finnas handtag på sätena på av platserna, medan i sin upphandling ställer krav på att det ska finnas handtag på . Sådana krav ställdes enligt Styrsöbolaget inte i den upphandling som gjordes 2011 av båttrafik i andra delar av skärgården (bl.a. ). Styrsöbolaget konstaterar att har ställt olika tillgänglighetskrav i olika upphandlingar och att kraven har varit skarpare i . Styrsöbolaget utgick i sitt anbud från dessa krav när man beräknade kostnaden. Extrakostnaderna uppgår enligt bolaget inte till några astronomiska belopp, men kraven medför ändå en hel del jobb. Styrsöbolaget tror inte att kraven stänger ute andra anbudsgivare. kommer 2014 att köpa in nya pendelfärjor för trafik över älven. För är det en fördel att själv äga fartygen för att få konkurrens vid nästkommande upphandling av driften. För Styrsöbolaget är det i stället en fördel att äga fartyg eftersom det då går att styra utformning och val av motorer etc.350 Det finns fem öar i som är bebodda året runt. Invånarna här är garanterade minst en leverans . nås öarna via isvägar. Båttrafiken i är upphandlad. Av de två upphandlade båtarna är en tillgänglig och en inte tillgänglig. Det finns t.ex. inte handikapptoalett ombord. Orsaken är att kom- 349Rådet för funktionshindersfrågor i , intervju . 350Styrsöbolaget, intervju . mun inte tänkte på tillgängligheten och missade detta i den upphandling som gjordes senast. Detta är en försämring mot tidigare.351 Båttrafiken i är ganska begränsad, men det finns lite skärgårdstrafik. På öarna i skärgården finns ca 200–300 boende. Ansvaret för skärgårdstrafiken ligger på som tog över detta som man tog över ansvaret för övrig trafik. Tillgängligheten på båtarna bedöms vara god, däremot är den lite sämre på den svävare som används då.352 8.5 Assistans och ledsagning vid båtresor Passagerares rättigheter vid resor till sjöss och på inre vattenvägar regleras genom en EU-förordning som bl.a. anger att assistans i hamnar bör göra ombordstigning och landstigning möjlig för personer med funktionsnedsättning.353 I uppföljningen har endast framkommit ett fåtal exempel på ledsagning inom båttrafiken. I kan ledsagning för skärgårdstrafiken beställas från . Ledsagning utförs på terminalen på , och beställning ska göras . Styrsöbolaget menar dock att i praktiken sker ingen ledsagning, bl.a. eftersom färdtjänsten skjutsar sina resenärer ända fram till båten.354 351Regionala kollektivtrafikmyndigheten , intervju , och SRF , intervju . 352Östgötatrafiken, intervju . 353Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1177/2010 om passagerares rättigheter vid resor till sjöss och på inre vattenvägar och om ändring av förordning nr 2006/2004. 354Styrsöbolaget, intervju . 9 Mål, regler och resurser m.m. I kapitlet redovisas uppföljningens iakttagelser när det gäller styrning och samordning för ökad tillgänglighet. Detta innefattar styrningen genom mål och regler samt resurser för ökad tillgänglighet. Vidare beskrivs myndigheternas uppföljning och den tillsyn som utövas inom området, bl.a. avseende de regionala trafikförsörjningsprogrammen. Avslutningsvis beskrivs kortfattat utvecklingen när det gäller sådan kollektivtrafik som inte upphandlas, s.k. kommersiell trafik. 9.1 Styrning genom mål Svag och otydlig styrning I uppföljningen har de olika aktörerna framfört synpunkter på hur den statliga styrningen fungerar. Flera aktörer, bl.a. Handisam, menar att ett problem i styrningen är att tillsynen är svag och att styrningen av de statliga myndigheterna borde bli tydligare.355 Även menar att om tillgänglighetsmålen ska uppnås måste styrningen bli tydligare: är tillgänglighet en fråga som släpar efter. Målet om uppnådd tillgänglighet 2010 nåddes inte, men det fick ingen reaktion från statsmakternas sida. Det måste bli tydligare reaktioner på resultatet av myndigheternas insatser.356 I uppföljningen har flera aktörer konstaterat att inget händer om målen inte uppfylls. Det kan konstateras att exempelvis målet för kollektivtrafikens tillgänglighet 2010 inte uppnåddes. Flertalet intervjuade konstaterar att arbetet skulle pågå men att insatserna påbörjades . Flera intervjuade konstaterar att regeringen inte har kommenterat detta eller sänt några tydliga signaler till myndigheterna med anledning av att målet inte uppnåddes. Därefter har tidsgränsen utökats till 2016 men inte heller detta mål kommer att nås. gäller i stället att målen om ett tillgängligt transportsystem ska vara uppnått 2021. De intervjuade tjänstemännen vid Handisam konstaterar att det har varit på samma sätt med målet att enkelt avhjälpta hinder skulle vara avhjälpta till 2010, vilket inte heller uppnåddes. SRF menar att även där kom arbetet i gång för sent och har avstannat. I uppföljningen har flera förklaringar getts till varför målen ännu inte har uppnåtts. Enligt Svensk Kollektivtrafik kan en orsak vara att tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning inte är en tillräckligt intressant fråga. 355Handisam, intervju . 356Trafikverket, Region , intervju . 2013/14:RFR5 9 MÅL, REGLER OCH RESURSER M.M. beslutsfattare är det ofta också en prioriteringsfråga där kostnaden för en tillgänglighetsinsats måste vägas mot andra typer av investeringar. Ett annat problem med arbetet –2010 var att det inte fanns några fastställda ingångsvärden att jämföra mot. Exempelvis HRF menar att en förklaring till att målet inte har uppnåtts är att det finns många oklarheter om vad som förväntas att myndigheterna och andra aktörer ska göra. Eftersom det finns många olika typer av funktionsnedsättningar är det t.ex. oklart vad som avsågs med fullt tillgängligt. HRF hänvisar till att bl.a. Statskontoret har pekat på att oklarheter i målen gjorde det svårt att följa upp och utvärdera resultaten av funktionshinderspolitiken . Från flera funktionshindersorganisationer har vidare framförts att insatserna har minskat efter 2010. När det gäller trafiken har vissa saker gjorts, men det har gått trögt.357 Tydliga eller otydliga mål? I uppföljningen har de intervjuade aktörerna haft delvis skiftande syn på målen för transportpolitiken och tillgängligheten. Handisam menar att målen är tydliga. Trafikanalys har framfört att preciseringen av funktionsmålet när det gäller tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning är otydlig eftersom den inte ger uttryck för i vilken omfattning transportsystemet ska vara användbart eller hur stor del av personerna med funktionsnedsättning som ska kunna använda systemet.358 DHR menar att den statliga styrningen av myndigheterna är ganska tydlig. SRF menar att målen för arbetet är bra, men att utvecklingen går långsamt. Enligt SRF är det viktigt att få till incitament för att målen ska uppfyllas. Från HRF menar man att målen för transportsystemets tillgänglighet är ganska allmänt hållna. Från förbundet har framförts att det borde ställas tydligare krav och sättas mer press på trafikföretag och myndigheter: Det räcker inte med att enbart ange en allmän inriktning. Det är viktigt att statsmakterna är konkreta i de krav som ställs; det räcker inte med att endast ange allmänna krav om god tillgänglighet. Det borde finnas krav i form av konkreta etappmål som är möjliga att följa upp och som redovisas. Det kan t.ex. avse att hörslinga och textinformation ska finnas. Med dagens allmänna inriktning om generell tillgänglighet och utan specifikationer finns risken att inget blir gjort.359 HRF hänvisar till de krav på textning som ställs i SVT:s sändningstillstånd och de krav på textning som ställs på de kommersiella kanalerna. Enligt HRF borde liknande krav på successivt utökad tillgänglighet kunna ställas även inom trafikområdet. 357Svensk Kollektivtrafik, intervju , Handisam, intervju , HRF, intervju , och SRF, intervju . 358Handisam, intervju , och Trafikanalys, 2012a. 359HRF, intervju . 9 MÅL, REGLER OCH RESURSER M.M. 2013/14:RFR5 9.2 Regelverk för ökad tillgänglighet