rfr · H00WRFR5 · 2013-03-21 00:00:00 — Bakgrund: Området omfattar två delområden, modellering och simulering samt test och evaluering (T & E). På grund av gemensamma teknikutvecklingsbehov och andra synergier överförs, , FoT- verksamheten inom test & evaluering (T & E) från FoT-området logistik. Området modellering och simulering (M & S) expanderar i takt med att modeller och datorstöd utvecklas. I arbetet med att transformera Försvarsmakten mot användbara insatsförband har modellbaserad förmåge- och förbandsutveckling införts för att kunna hantera omställningen mot ett modulärt uppbyggt insatsförsvar. I detta transformeringsarbete ställs nya krav på bl.a. beslutsstöd både under utveckling och i insatser. Området utbildning och träning har höga krav på att kunna förbereda stående och kontrakterade insatsförband för okända insatsmiljöer inom korta beredskapstider. Dessa styrkor ska även kunna ändras under insats på grund av. Detta kan sannolikt endast göras genom simulering, dels av ekonomiska skäl, dels för att simulering i vissa fall är den enda möjliga lösningen. Utvecklingsverksamheten inom T & E stöder Försvarsmaktens inriktning enligt den nya materielförsörjningsstrategin genom att finna nya snabbare och effektivare metoder för att verifiera, validera och evaluera (VV & E) försvarssystem i ett livscykelperspektiv. En framgångsfaktor för detta är ökat utnyttjande av M & S. En 20-procentig reducering har gjorts inom FoT T & E vilket har fått till följd att utvecklingen inom VV & E av systemfunktion och förmågor har avbrutits. Avsaknaden av övrig utvecklingsverksamhet inom T & E gör att förändringar får ett starkare genomslag. Syfte: Att svara på problemställningar som är relevanta inom Försvarsmaktens operativa verksamhet, i synnerhet avseende insatser i internationella miljöer. Delområden: Teknikutvecklingen inom både M & S och T & E-området kan vara såväl teknikdriven som behovsdriven. Ambitionen är att bedriva utvecklingsarbetet i internationell samverkan med företrädare för berörda kunskapsdomäner och kompetensområden där så är möjligt och lämpligt. Särskilt fokus inom M & S läggs på M & S arkitektur och infrastruktur spelmetoder och spelteknik. Tillgängliga ekonomiska medel fördelas lika mellan de återstående delområdena. Fokusering inom T & E sker mot distribuerad verifiering, validering och evaluering (VV & E) i blandad (simulerad och verklig) miljö verifierings- och provningsteknik. Samarbete: FHS, FOI, Europeiska försvarsbyrån (), US Office of the Under Secretary of Defense (OSD) for Acquisition, Technology and Logistics (AT&L), Center (TRMC) m.fl. Den höga förändringstakten i planeringsförutsättningarna har omöjliggjort ytterligare hållbara åtaganden inom internationell samverkan, och nuvarande resursläge tillåter endast medverkan på låg ambitionsnivå inom ett internationellt samarbete åt gången. Ledning och MSI (människa-system-interaktion) Bakgrund: FoT-området ledning och MSI är ett mångfasetterat område som omfattar många av byggblocken som krävs för att Försvarsmakten ska kunna leda verksamheten optimalt. Ledning och MSI hanterar en mängd olika frågeställningar genom forskning och metoder till spetskunskaper i teknikutveckling i olika tidsperspektiv. Området ska skapa nödvändig kunskap för att stödja utveckling, produktion och insatser av Försvarsmaktens operativa förmågor. De stora nedskärningar som gjorts ställer krav på ett ökat informationsflöde mellan Försvarsmakten och forskningsbidragsgivande myndigheter för att få tydliga resultatleveranser som kan stödja Försvarsmakten. har reduceringar gjorts med totalt () inom området. Syfte: Att förse Försvarsmakten med kunskap och teknik för att förbättra och optimera förmågan hos system och förband. Syftet är att genom en anpassning av system till människans förutsättningar uppnå en högre grad av effektivitet. MSI (människa-system-interaktion) kommunikation för det framtida försvaret Samarbete: Det internationella samarbetet har ökat kraftigt på området då deltar i flera EDA-projekt. Samarbete sker även med andra EU- länder och deras industri/forskningsinstitut/SMF, FOI, Combitech, och . Bakgrund: undervattensmiljö med sina grunda vatten och särskilda förutsättningar för akustisk och elektromagnetisk signaturgenerering och vågutbredning ställer särskilda krav på undervattenssystemen. ingen civilt finansierad FoT-verksamhet inom undervattensområdet i som kan stötta eller ersätta de specifika militära behoven. Genom praktisk tillämpning av forskningsresultat, befintlig teknik, realiserbarhetsstudier och funktionsmodeller/demonstrationer tar FMV fram underlag för utveckling av system med optimal avvägning mellan sensorer, kommunikation och bekämpning. Syfte: Syftet är att säkerställa att nödvändig tillgång till kunskap, kompetens, metoder och teknik för att stödja Försvarsmaktens förmågeutveckling inom undervattensområdet finns . teknik för obemannade farkoster Samarbete: Internationellt samarbete inom ramen för har intensifierats i samband med budgetreduceringar på området33. Samarbete sker även med FOI, KTH, och . Internationell samverkan inom forskning Vikten av internationell samverkan inom bl.a. har ökat dels som ett resultat av genomslaget av Försvarsmaktens materielförsörjningsstrategi , vilket resulterade i att antalet utvecklingsprojekt reducerades, dels på grund av budgetreduceringar inom anslaget 1:5 Forskning och teknikutveckling. som behovet av internationellt samarbete har ökat, så har möjligheterna minskat då andra nationer också genomför nedskärningar inom FoU. De medel som kvarstår används främst till integritetskritiska områden, exempelvis telekrig och vapenteknik. Av sekretesskäl är det svårt att etablera gemensamma program inom dessa områden. Procentuellt sett håller en hög profil jämfört med andra nationer, men det beror till viss del på att beloppen minskar samt att fördelen med bl.a. kostnadsdelningen med andra nationer har prioriterats. Antal forskningssamarbeten ökar inte längre, och en framtida minskning förutspås. 4.4 Försvarshögskolan (FHS) beslutade att inrätta FHS som en statlig högskola med syftet att införliva officersutbildningen i det akademiska systemet. FHS är framför allt Försvarsmaktens högskola, med uppgift att leda utvecklingen av yrket som officer till en profession grundad på veten- 33 Reduceringarna inom UV-teknik gäller främst teknikutveckling medan forskningsuppdragen till FOI fått tilläggssatsningar –2011. I stödutredningen35 föreslogs att FHS skulle läggas ned. Förslaget övergick till att reduceringar skulle genomföras på /år på utbildningssidan. FHS påbörjade reduceringsarbetet 2010. Nedskärningarna på utbildningssidan blev dock inte så omfattande som man först hade trott, i stället blev det omfattande neddragningar på forskningssidan. Detta skedde i huvudsak i form av reduktioner i Försvarsmaktens FoT- beställningar. Neddragningarna inom FoT-området var också en konsekvens från stödutredningen. Som ett resultat av neddragningarna har ett antal FoT- områden ersatts med det övergripande FoT-området militär profession. Som ett resultat av neddragningarna har FHS genomfört omstruktureringar. Sedan FHS inrättades 1997 har det funnits som mest sex institutioner, som drogs ned till två institutioner, och , strategi och ledarskap. Den senaste neddragningen, som genomfördes , resulterade i uppsägningar av forskare och stödpersonal. Neddragningarna innebär att det finns risk för att ämnesutvecklingen till viss del saktar in och att färre vetenskapliga artiklar publiceras inom berörda områden. På kandidatnivå har FHS generell examensrätt och ger utbildning till kandidatexamen i alla sina ämnen, förutom folkrätt och ledningsvetenskap som ges som enstaka kurser. kommer ett civilt kandidatprogram att introduceras som kommer att utgå från de två statsvetenskapliga inriktningarna säkerhetspolitik samt krishantering och internationell samverkan. På magisternivå har FHS examensrätt inom statsvetenskap och krigsvetenskap. lanserades idén att ansöka om tillstånd att utfärda examen på forskarnivå inom ett område som skulle vara unikt för FHS. De doktorander som finns på FHS är inskrivna vid andra lärosäten. Målet är att FHS ska skapa ett helhetssystem som ger studenterna möjlighet att gå hela vägen, 34 Försvarshögskolan, ledo/styrdokument/hogskoleovergripande/strategi/fhs-vision-och-ideforklaring/ 35 Fö 2009:A Ett användbart och tillgängligt försvar. Stödet till Försvarsmakten. från kandidat- eller yrkesexamen, till magister-, master- och slutligen doktorsexamen. För att skapa ett helhetssystem behöver omformningar ske genom bl.a. en tydligare ämnesstruktur. Detta innebär att FHS kommer att söka examinationsrätt för doktorander först om när lärosätet är formerat. Utöver ämnesutveckling arbetar FHS med att skapa en större integrering mellan den civila (kris) och militära (krig) forskningen. FHS har slutit ett avtal med den finska försvarshögskolan om ett doktorandprogram inom området militärvetenskaper. Det innebär att tio doktorander kan bedriva sin forskarutbildning på FHS inom ramen för de examinationsrättigheter som den finska försvarshögskolan har. För FHS möjliggör samarbetet att utformningen och uppbyggnaden av en egen forskarutbildning stärks. I övrigt sker samverkan med internationella aktörer dels i form av enstaka EU-projekt eller , dels inom ramen för ämnesrelaterade forskarnätverk. FHS:s målsättning är att vara en framstående aktör inom forskning som berör försvars- och säkerhetsområdet som bedrivs i samverkan med den egna högskolans utbildningar (FHS nya FoU-strategi)37. Forskningen fokuserar främst på inriktningarna kris, krig och ledarskap, och ska tillgodose de specifika behov som finns inom försvars- och säkerhetsområdet. Försvarshögskolan bedriver forskning inom åtta olika forskningsområden och vid ett antal centralutbildningar och forskningsprogram. Forskning pågår inom följande forskningsområden: Bakgrund: Krigsvetenskap definieras som studiet av krig med syfte att kunna föra krig. Inom krigsvetenskap studeras insatser med militära medel på alla konfliktnivåer från fredsbevarande insatser till fullskaligt krig mellan stater. Viktiga frågor är vilka militära medel vi behöver, hur dessa skapas och vidmakthålls, och hur de ska användas. Ämnet krigsvetenskap har en tydlig koppling till utvecklingen av den militära officersprofessionen. Forskning inom ämnet stöder främst utbildningen av officerare vid FHS samt koncept- och doktrinutveckling inom Försvarsmakten. Syfte: Krigsvetenskap syftar till kunskapsbildning om krig, krigföring och andra typer av militära insatser samt till att ge förmåga hos främst officersprofessionens företrädare att genomföra olika typer av militära insatser. av högre utbildning och forskning. 37Försvarshögskolans forskningsstrategi (94/2010:5). strategi (främst militärstrategi) Beställare: Huvudbeställare är Försvarsmakten och regeringen. Samarbete: Institutt for forsvarsstudier i , Forsvarets stabsskole i , Luftkrigsskolen i , Försvarshögskolan i , , Forsvarsakademiet i , , , , vid , vid , statsvetenskapliga institutionen vid , Kungl. Tekniska högskolan, , historiska institutionen vid , och FOI. Bakgrund: En central forskningsfråga för militärtekniken är vilka mekanismer som styr hur tillit och tvivel rörande tekniska system uppkommer. Slagfältets automatisering och balansering av möjligheter och begränsningar utgör en annan, där graden av autonomi för intelligenta tekniska system utgör ett studieområde av särskild betydelse. Några andra centrala frågeställningar är betydelsen för officersprofessionen av minskat militärt inflytande över teknikutvecklingen samt principer vid utveckling av komplexa (socio-) tekniska system. Syfte: Militärteknik syftar till att förutsäga den kommande utvecklingen, förklara fenomen och förstå t.ex. dynamiken som kännetecknar både teknisk förändring i sig och militär användning av teknik. Syftet är också att studera nyttoaspekten av ny teknik, hur nya tekniska system uppkommer och varför viss teknik väljs och inte annan. Delområden: Forskningen inom det militärtekniska området är tillämpad och bedrivs i allmänhet av forskare och officerare i samarbete och tillsammans med företrädare för andra vetenskaper. De möjligheter som teknikutvecklingen skapar utgör ett viktigt fält för forskningen. Särskilt fokus läggs på relationen mellan teknik och taktik operationer med studier av bl.a. tillit till tekniska system att ta fram metoder för att kunna studera teknikens påverkan på taktik och operationer liksom analysinstrument teorier för att förutse den militärspecifika innebörden av teknikutvecklingen. Beställare: Försvarsmakten. Samarbete: FMV, FOI, KTH, , , , , (NPS) och (). Ledarskap under påfrestande förhållanden Bakgrund: Ledarskapsforskningen vid inriktas mot att bidra till generell kunskapsutveckling samt att svara mot sektorsspecifika behov, som t.e.x. Försvarsmaktens, men även civila aktörers behov. Forskningen spänner från individ över grupp och organisation till samhälle, där ledarskapets villkor före, under och efter insatser belyses, speciellt beaktande de kontextuella villkoren på olika hierarkiska nivåer. Den valda inriktningen innefattar dels en mer traditionell akademisk kunskapsinriktning, dels en färdighets- och förmågeutvecklande del. Ledarskapsforskningen vid tar sin utgångspunkt i disciplinerna pedagogik, psykologi och sociologi. Syfte: Syftet är att utveckla modeller för ledarskap under påfrestande förhållanden och ledarutveckling samt för att förbättra förmågan hos chefer på olika hierarkiska nivåer att hantera dessa förhållanden. ledarutveckling och ledares stresshantering personalförsörjning, rekrytering och urval. Beställare: Försvarsmakten, MSB och regeringen. Samarbete: , i Monterey, , /, Forsvarets stabsskole i , norska Sjökrigsskolen, samt ett antal svenska och internationella civila lärosäten. Bakgrund: Ledningsvetenskapen har växt fram för att svara mot behovet av underlag för utvecklingen av de nya ledningssystem som blir möjliga genom den nya informationsteknologin. Ledningsvetenskapen hör till de s.k. kognitiva vetenskaperna, dvs. de vetenskaper som inriktas mot mänskliga tanke- och förståelseprocesser och deras tekniska och andra förutsättningar. Vad ledning konkret innebär och hur den utövas är beroende av de informations- och kommunikationssystem som stått till buds. Ett par exempel är ledning av väpnad strid i militära sammanhang och ledning av räddningsinsatser vid olyckor och katastrofer. Syfte: Syftet med forskningen inom ledningsvetenskap är att studera grundläggande funktioner som måste vara uppfyllda för att man ska kunna utöva framgångsrik ledning. Beställare: Försvarsmakten. Samarbete: Vetenskapligt samarbete sker i projektform med och . Historia med inriktning mot militärhistoria Bakgrund: Militärhistoria är det vetenskapliga studiet av militärens roll i samhället, dvs. försvaret sett i ett större politiskt, ekonomiskt och socialhistoriskt sammanhang. Den militärhistoriska forskningen vid bidrar till att utveckla kunskapsbasen inom ämnet och att stödja officersutbildningen genom att undersöka olika aspekter av officersprofessionens historiska utveckling, liksom av förhållandet mellan försvaret och samhället under skilda epoker och förhållanden. Syfte: Syftet med militärhistoria är att rent generellt belysa försvarets roll i samhället i ett historiskt perspektiv. Mera specifikt ger militärhistoria även empirisk kunskap om nyttjandet av väpnade styrkor ur ett strategiskt, operativt eller taktiskt perspektiv, såväl i väpnad strid som i fredsbevarande eller fredsframtvingande operationer och även om förutsättningarna för att organisera, utbilda och utrusta förband för den typen av uppgifter. Delområden: Genom det historiska studiet ges, förutom ämnets generella kunskapstillväxt, viktigt empiriskt stöd till ämnet krigsvetenskap, inte minst gäller det militärteori och militärgeografi samt operationer och taktik, liksom underrättelsetjänst. Beställare: Anslagsfinansiering samt externa beställningar främst från Försvarsmakten, men även från andra forskningsfinansiärer. Samarbete: Commission international d'histoire militaire, , Forsvarsakademiet i , Militärgeschichtlisches Forschungsamt i , Service historique de la Défence i m.fl. Juridik med inriktning mot folkrätt Bakgrund: Forskningen och utbildning inom folkrätt är inriktad på folkrättsliga aspekter av militära operationer. Den kombinerar teoretiska och praktiska angreppssätt och skapar på så sätt synergieffekter mellan grundforskning, tillämpad forskning och utbildning. Folkrättsutbildningen vid sker integrerat med andra discipliner inom officersutbildningen. Vidare erbjuds även folkrättsliga kurser inom det statsvetenskapliga programmet. Syfte: Syftet är att ge Försvarsmaktens personal användbara kunskaper inom folkrättsliga aspekter när de ska verka i nationella och internationella miljöer. rätten att använda militärt våld (ius ad bellum) krigets lagar (ius in bello) folkrättsliga aspekter på internationella fredsoperationer mänskliga rättigheter i väpnad konflikt, fredsoperationer och andra krissituationer ansvarsfrågor som rör internationella militära operationer på olika konfliktnivåer och i olika sammanhang. Beställare: Försvarsmakten, Försvarsdepartementet, och . Samarbete: , , , , , , , , , , , samt . Statsvetenskap med inriktning mot krishantering och internationell samverkan Bakgrund: Samhällets krisberedskap och det svenska försvaret är inne i en dynamisk omställning. Ett komplext och omvärldsberoende samhälle är sårbart. Naturkatastrofer och tekniska fel i infrastrukturen drabbar alla. Vålds- och krigshandlingar har ändrat karaktär. Samtida hot och kriser är ofta gränsöverskridande och sammansatta. De löses bäst i samverkan, nationellt och internationellt. Syfte: Det övergripande syftet med statsvetenskap med inriktning mot krishantering och internationell samverkan är att genom forskning utveckla ny kunskap som omsätts i forskningsbaserad undervisning som kan bidra till ökad samhällssäkerhet, förbättrad krishantering och krisberedskap nationellt och internationellt. Syftet är också att undersöka EU:s möjligheter och begränsningar när det gäller att hantera kriser som hotar dess grundläggande värden och funktioner samt medborgare, såväl inom som utanför EU:s gränser. EU:s interna krishanteringsförmåga (hälsosäkerhet, räddningstjänst, skydd av kritisk infrastruktur, gränskontroll etc.) den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP), inklusive dess militära och civila kapaciteter europeiseringen av nationell säkerhet och krishantering säkerhet i EU:s närområde med fokus på unionens grannskapspolitik och stöd till säkerhetssektorsreformer samhällets förmåga att absorbera svåra påfrestningar, i ett jämförande perspektiv men med fokus på problem särskilt relevanta för det svenska krishanteringssystemet förmågan att samverka och leda insatser i alla faser av beredskapsprocessen organisatoriska förutsättningar på olika samhälleliga nivåer för att förebygga sårbarheter, bedriva effektiv krishantering, kommunicera legitima budskap om samhällsproblem kopplade till krishändelser, samt att följa upp och lära sig av egna och andras kriserfarenheter. Beställare: Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och regeringens strategiska forskningsområden. Samarbete: , , , , , , , Crisisplan, , , , , , De- partment of Homeland Security38, . Statsvetenskap med inriktning mot säkerhetspolitik Bakgrund: I en delvis globaliserad värld fokuserar den säkerhetspolitiska avdelningen sin forskning bl.a. på de viktigaste aktörerna, dvs. stormakterna, och konsekvenserna av deras handlingar för och övriga stater och aktörer. Detta statscentrerade perspektiv kompletteras med mer tematiserad forskning, så att specifika problemområden uppmärksammas, såsom kvinnors och barns säkerhet eller problem och möjligheter inom militär konflikthantering och återuppbyggnad efter militära konflikter. Syfte: Det övergripande syftet med statsvetenskap med inriktning mot säkerhetspolitik är att ta fram forskningsresultat som ska vara ett underlag för svensk nutida och framtida säkerhets- och försvarspolitik på såväl global, regional som nationell nivå. säkerhetspolitik inom EU samt från och horisonter amerikanska institutioners analys av förändringen av det amerikanska strategiska tänkandet , och hur detta påverkar relationen med konsekvenser för den transatlantiska länken i samband med säkerhetspolitiska utveckling betydelsen av och Natos relation till och övriga tematisk forskning om governance, dvs. möjligheterna till säkerhetspolitisk styrning på det europeiska och globala planet. Beställare: Regeringen/Försvarsdepartementet (FÖ). Samarbete: , och i och (), och , , i Brygge, , , i samt , , i . 38 departement för inrikes säkerhet. Centrumbildningar och forskningsprogram vid () Försvarshögskolan deltar i ett antal centrumbildningar och forskningsprogram där man samlar skilda kompetenser från Försvarshögskolan och andra universitet och högskolor för att utveckla ny verksamhet och bedriva gemensamma forskningsprojekt. FHS deltar i följande centrumbildningar och forskningsprogram: och terrorismstudier (Cats) Cats är en nationell centrumbildning inom FHS för kunskapsutveckling och spridning av kunskap om asymmetriska hot kopplat till samhällets säkerhet. Den huvudsakliga uppgiften för Cats är att utveckla, utbilda och sprida vetenskaplig och policyrelevant kunskap om asymmetriska hot, framför allt inom områdena cybersäkerhet och terrorism- och underrättelsestudier. Cats finansieras via uppdrag från främst , Försvarsmakten och MSB. Nationellt centrum för krishanteringsstudier (Crismart) Krishanteringsforskningen bedrivs fortlöpande inom ramen för ett större miljöstödsprogram (Crismart) finansierat av MSB som syftar till teoriutveckling i kombination med utforskning av relevanta krishändelser i och omvärlden. Detta program har funnits och bidragit med såväl policyrelevant kunskap som disciplinutvecklande spetsforskning. Forskarna inom programmet är aktiva deltagare i sektorsmyndigheternas arbete med att utveckla samhällets krisberedskap. Verksamheten har också mottagit forskningsfinansiering från EU:s sjunde ramprogram (FP7) i olika former, Försvarsdepartementet (Forbe) samt anslag till enskilda forskare. Programmet för europeisk säkerhetsforskning Programmet omfattar forskning och studier om EU:s säkerhet och krishantering. En målsättning är att presentera forskningsbaserade policyrekommendationer inom området för EU:s krishanteringsförmåga. Forskning om naturkatastrofer bedrivs inom ramen för ett mångvetenskapligt program inom regeringens strategiska forskningsområden tillsammans med och . Denna forskning är långsiktig och syftar bl.a. till rekrytering och utbildning av doktorander i en disciplinöverskridande miljö där FHS/Crismart har en stor roll. 2012/13:5 4 FORSKNING – HUVUDAKTÖRER 4.5 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) , och Styrelsen för psykologiskt försvar upphörde . startade i stället Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), som en ny sammanhållen myndighet. MSB har som mål att verka för ett tryggare och säkrare samhälle och ansvarar för frågor om skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar. Ansvaret avser åtgärder före, under och efter en olycka eller kris. Sammanslagningen av de tre myndigheterna har påverkat inriktningen av forskningen. Säkerhetsforskningen som initierades av regeringen har minskat, och MSB har avsatta för området . MSB har genom samverkan med andra finansieringspartner startat ett antal projekt och avser att fortsätta denna samverkan. Detta är nödvändigt så länge MSB:s forskningsmedel inte matchar det breda forskningsfält som forskning för samhällssäkerhet, skydd och beredskap innebär. Den tekniska forskningen som tidigare bedrevs inom ramen för säkerhetsforskningsprogrammet har fått ge vika till förmån för samhällsvetenskaplig forskning.