rir · H1B512 · 2013-10-29 00:00:00 — och har skrivit om vilken funktion revisionen fyller när det gäller generellt förtroende. Revisionens roll är att genom sina granskningar bidra till att förvaltningen utför sina åtaganden på ett effektivt sätt. Baserat på det ovan beskrivna sambandet mellan förvaltningens sätt att fungera och graden av generellt förtroende, bör revisionen kunna bidra till ett ökat förtroende för förvaltningen, och därigenom till ett ökat förtroende i samhället generellt. För att revisionen ska kunna fylla den här funktionen krävs det att medborgarna kan lita på att revisionen utförs på ett hederligt 126Rothstein, B., . (2008). 127Gustavson, M., , B. (2012). 128Rothstein, Bo (2011), s. 151–162. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER och kompetent sätt. Författarna konstaterar att viktiga mekanismer för att säkerställa detta är att revisionen bedrivs oberoende, professionellt och i enlighet med fastställda normer för revision.129 som revisionen har möjlighet att skapa förtroende kan införandet av offentlig revision ses som ett uttryck för en allmän misstro mot dem som utövar offentlig makt i samhället. Revisionen utgör sålunda en institution där tillit och misstro vävs samman. Författarna förklarar detta på följande sätt: Revision är en institutionaliserad form av misstro som är avsedd att skapa tillit.130 Genomgången i den här bilagan har visat att förtroende är ett komplext begrepp att resonera kring. För det första måste man skilja på förtroende för specifika aktörer (till exempel statliga myndigheter och kommuner) och det generella förtroendet för andra människor i samhället. Det senare utgör en av de viktigaste byggstenarna i det sociala kapitalet. Det finns en stor samstämmighet kring att tillgången på socialt kapital för med sig en rad positiva effekter men däremot finns det oenighet kring hur socialt kapital kan skapas och upprätthållas. Ett syfte med den här genomgången har varit att belysa varför det är viktigt att myndigheter och andra offentliga aktörer agerar på ett sätt som inger förtroende. Om man accepterar förklaring till hur socialt kapital skapas, så finns det en direkt koppling mellan förtroende för förvaltningen och förtroendet för människor i allmänhet. På så sätt blir då förtroendet för förvaltningen betydelsefullt för utvecklingen av det sociala kapitalet. Även om man inte skulle dela synsätt kan man konstatera att högt förtroende för enskilda myndigheter eller kommuner har betydelse, eftersom det ger bättre förutsättningar för dem att bedriva verksamheten på ett smidigt och effektivt sätt. När det mer specifikt gäller offentliga aktörers hantering av skatter finns det också en koppling till allmänhetens förtroende för skattesystemet, vilket är en viktig beståndsdel i ett väl fungerande skattesystem. 129Gustavson, M., , B. (2012). SKATTEKONTROLL – EN FRÅGA OM FÖRTROENDET FÖR OFFENTLIG FÖRVALTNING GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Bilaga 2 Metodbeskrivning för intervjuer och enkätundersökning Vi har tagit hjälp av för att genomföra en granskning av redovisningen av ingående moms hos statliga myndigheter. Granskningen genomfördes med hjälp av intervjuer. Fem statliga myndigheter valdes ut för granskning. Eftersom vi var intresserade av att få kunskap om hur myndigheterna hanterar ingående moms där det finns begränsningar i kompensationsrätten, var ambitionen att få med myndigheter som redovisar en betydande del ingående moms på ett eller flera av följande områden: representation, billeasing, omvänd skattskyldighet för moms, handel med utland samt frivillig skattskyldighet för verksamhetslokaler. Följande myndigheter valdes ut: Granskningens genomförande och avgränsningar Granskningen genomfördes genom intervjuer med ansvariga för den ekonomiska administrationen vid respektive myndighet. utgick från samma frågor vid samtliga intervjuer. Före varje intervjutillfälle fick respondenterna hos de granskade myndigheterna i förväg ta del av de frågor som skulle komma att ställas vid granskningens genomförande. Efter intervjuerna gjordes stickprov där ett antal transaktioner följdes från beställning till bokning i affärssystemet och rekvisition av kompensation för ingående moms. Stickproven gjordes inom områdena intern och extern representation samt inom ett specialområde som bestämdes utifrån den specifika verksamhet som respektive myndighet bedriver. SKATTEKONTROLL – EN FRÅGA OM FÖRTROENDET FÖR OFFENTLIG FÖRVALTNING Nedan beskriver vi metoden som använts vid genomförandet av den enkät som presenteras i rapporten. Det ges också en beskrivning av bortfallet. Enkätundersökningens målpopulation består av de statliga förvaltningsmyndigheterna och myndigheterna under . Eftersom flera av enkätens frågor inte är direkt applicerbara på utlandsmyndigheterna ingår de inte i målpopulationen. och fungerar som centrala serviceorganisationer och hanterar den ekonomiska redovisningen åt domstolar och polismyndigheter. Av den anledningen inkluderas och i målpopulationen, medan domstolarna och polismyndigheterna exkluderas. Med hjälp av det allmänna myndighetsregistret (tillgängligt via SCB) har vi tagit fram en urvalsram som inkluderar förvaltningsmyndigheterna, riksdagsmyndigheterna, samt och . Urvalsramen består av 251 myndigheter. Eftersom samtliga myndigheter i målpopulationen finns med i registret uppstår ingen differens mellan målpopulation och rampopulation. Från urvalsramen har vi dragit ett obundet slumpmässigt urval (OSU) bestående av 150 myndigheter. OSU valdes eftersom metoden är enkel att använda och underlättar analysen av enkätens utfall. Valet av urvalsmetod begränsas också av att vi saknar hjälpinformation, till exempel någon typ av storleksmått på myndigheterna. Frånvaron av storleksmått har också inneburit att det saknats möjlighet att via stratifiering exkludera de allra minsta myndigheterna, något som hade kunnat bidra till ett lägre bortfall. Enkätsvaren har samlats in genom telefonintervjuer. Denna metod valdes för att öka svarsfrekvensen och minska risken för missuppfattningar, då flera av frågorna berör komplicerade skattefrågor. I vissa fall då det varit svårt att få kontakt via telefon, eller när den svarande myndigheten efterfrågat det, har enkäten skickats via mejl. Av de 150 myndigheterna i urvalet har 29 av myndigheterna inte svarat på enkäten, vilket innebär en svarsfrekvens på . Bland de icke svarande myndigheterna finns en betydande andel av små nämnder. Många av dessa ligger under Statens servicecenter och saknar egen personal som kunnat GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER svara på frågorna i vår enkät. Bland bortfallet finns också ett fåtal större myndigheter där vi, trots upprepade försök, inte lyckats få tag på någon som kunnat besvara enkäten. Utöver ovanstående bortfall finns det bland de svarande myndigheterna också ett bortfall på enskilda frågor (partiellt bortfall). Antalet partiella bortfall framgår av nedanstående tabell. Av tabellen framgår också för hur många av myndigheterna det inte varit aktuellt att besvara vissa frågor. Som exempel kan nämnas den första delen i enkäten, där 30 myndigheter har svarat att man saknar utlägg för utländsk moms på den första frågan. För dessa 30 myndigheter har det inte varit aktuellt att svara på några ytterligare frågor i den första delen. Beroende på hur myndigheten svarat på frågan om man begär tillbaka moms från utlandet har fråga 4 respektive 5 varit aktuella i olika fall. Antal svar och partiella bortfall Partiellt bortfall kan uppstå om frågorna berör ett område som inte ingår i den svarande personens arbetsuppgifter, eller om frågan missas vid telefonintervjun. Det partiella bortfallet är marginellt, med undantag för fråga 4 i del 2. Bortfallet på den frågan har orsakats av en olycklig utformning av svarsformuläret som medfört att frågan har missats och inte blivit ställd i flera intervjuer. Del 1: Moms från utlandet Har din myndighet utlägg för utländsk moms avseende inköp i utlandet, t.ex. genom inköp från andra länder eller utgifter under tjänsteresor till utlandet? Vilket belopp uppgår den utländska momsen till ? Begär ni tillbaka moms från utlandet och i så fall, handlar det om mer än hälften av den totala utländska momsen? SKATTEKONTROLL – EN FRÅGA OM FÖRTROENDET FÖR OFFENTLIG FÖRVALTNING Varför har ni inte begärt tillbaka momsen? Begär ni tillbaka moms från länder utanför EU? Del 2: Fastigheter Äger eller hyr ni er fastighet/fastigheter? Har ni egen personal som jobbar med teknisk förvaltning av er/era fastigheter? Lägger ni på någon utgående moms, dvs. uttagsbeskattning, på kostnaderna för den tekniska egenförvaltningen? Har ni någon lokal avsedd för stadigvarande bostad? Omfattar den tekniska egenförvaltningen även era stadigvarande bostäder? Del 3: Byggtjänster Bedriver myndigheten någon utåtriktad/yrkesmässig verksamhet? Vid inköp av byggtjänster tillämpar byggföretagen omvänd beskattning? Särskiljer ni på yrkesmässig verksamhet och myndighetsutövning vid inköp av byggtjänster för att avgöra om omvänd beskattning ska tillämpas eller inte? Vid inköp av byggtjänster tillämpar byggföretagen omvänd beskattning? GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Bilaga 3 Termer och begrepp Den som betalar ut ersättning till en fysisk person med A-skatt ska (med några få undantag) betala arbetsgivaravgift. Arbetsgivaravgiften utgörs av flera separata avgifter, till exempel ålderspensionsavgift, sjukförsäkringsavgift och allmän löneavgift. Totalt uppgår arbetsgivaravgiften till av löner och förmåner. Frivillig skattskyldighet för verksamhetslokaler Uthyrning av fastigheter ska i normalfallet inte beläggas med moms. Detta innebär att den som bedriver sådan verksamhet inte har rätt till avdrag för ingående moms på inköp till uthyrningsverksamheten. Uthyraren kan dock ansöka om att bli frivilligt skattskyldig. Frivillig skattskyldighet innebär att uthyraren lägger moms på hyran, vilket i sin tur innebär att hen kan göra avdrag för ingående moms. Man kan endast bli frivilligt skattskyldig om hyresgästen använder fastigheten för momspliktig verksamhet. Den moms som man betalar på sina inköp. ESV ger följande definition av myndighetsutövning i sin momshandledning: Beslut och åtgärder som ytterst är ett uttryck för samhällets maktbefogenheter, och som får rättsliga konsekvenser för den enskilda medborgaren. Besluten eller åtgärderna har sin grund i offentligrättsliga regler, och inte i avtal eller andra regler av privaträttslig natur. Offentliga aktörer/enheter Offentliga aktörer används i rapporten som ett samlingsbegrepp för de aktörer som är verksamma inom den offentliga sektorn. Inom SKV används begreppet offentliga enheter på motsvarande sätt. Omvänd skattskyldighet för byggtjänster Omvänd skattskyldighet innebär att det är köparen istället för säljaren som ska deklarera och betala in momsen till SKV. För att motverka skattefusk används detta inom byggsektorn. Omvänd skattskyldighet gäller när någon säljer byggtjänster till en köpare som själv är en näringsidkare som mer än tillfälligt säljer byggtjänster. Staten är en enda SKATTEKONTROLL – EN FRÅGA OM FÖRTROENDET FÖR OFFENTLIG FÖRVALTNING juridisk person som säljer byggtjänster och därför omfattas alla statliga myndigheter av reglerna för omvänd beskattning av byggtjänster. Omvänd skattskyldighet vid utlandshandel Vid handel med andra EU-länder kan en företagare eller myndighet köpa in varor utan utländsk moms genom att ange sitt momsregistreringsnummer till säljaren. Det är sedan den svenska köparen själv som ska beräkna svensk moms på varan och redovisa den i sin momsdeklaration. Även om säljaren i det andra EU-landet har tagit ut moms måste den svenska köparen redovisa svensk moms. Den här typen av omvänd skattskyldighet (det vill säga att det är köparen och inte säljaren som ska redovisa den utgående momsen) kallas ofta för unionsinternt förvärv. Vid köp av varor från säljare utanför EU ska moms istället betalas till . En punktskatt är en konsumtionsskatt på en särskilt utvald vara eller tjänst. Förutom att ge staten intäkter syftar den här typen av skatt ofta till att styra konsumtionen i en viss riktning. Exempel på punktskatter är skatterna på alkohol, energi och tobak. Med skrivbordskontroll avses normalt kontroll som sker med hjälp av de uppgifter som inhämtas i beskattningsdatabas och/eller genom förfrågningar via telefon eller brev. SKV definierar en stadigvarande bostad som en byggnad eller en del av en byggnad som är inrättad för boende. När SKV bedömer vad som ska betraktas som en stadigvarande bostad tar man bland annat hänsyn till byggnadens konstruktion, storlek, planlösning och utrustning. Den moms som man lägger på sin försäljning. I den här rapporten används begreppet utlandsmoms för att definiera den moms som en svensk företagare eller myndighet får betala i ett annat land, för inköp som man gör till den verksamhet som bedrivs i . Det kan till exempel handla om moms vid affärsresor, eller när varor som köpts in från ett annat land har belagts med moms. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Uttagsbeskattning av arbete på egna fastigheter Uttagsbeskattning innebär att man ska betala moms på tjänster som man utför åt sig själv. Reglerna om uttagsbeskattning för arbeten på fastigheter gäller för alla som äger en fastighet, som ingår i en ekonomisk verksamhet där man saknar avdragsrätt för ingående moms. För vissa typer av tjänster omfattar reglerna även hyresgäster och bostadsrättshavare som utför arbeten på en lägenhet (under förutsättning att den innehas i en ekonomisk verksamhet som saknar avdragsrätt för ingående moms). ESV ger följande definition av yrkesmässig verksamhet i sin momshandledning: En verksamhet är yrkesmässig om den präglas av självständighet, varaktighet och vinstsyfte. Det anges också att: Statens och affärsverkens omsättning av varor och tjänster mot ersättning räknas normalt som yrkesmässig verksamhet även om den inte har något vinstsyfte. För att anpassa den svenska momslagen till EU:s momsdirektiv har begreppet yrkesmässig verksamhet ersatts av begreppen beskattningsbar person och ekonomisk verksamhet. Genom den så kallade årliga revisionen granskar och bedömer om de statliga myndigheternas årsredovisningar är tillförlitliga och korrekta, om räkenskaperna är rättvisande och om myndigheterna följer aktuella regler och beslut. Om SKV vid en revision upptäcker fel i skatteredovisningen tas ett övervägande inför beslut fram. Om inte skattebetalaren kan lämna någon ny information som förändrar övervägandet (vilket sällan sker), så leder övervägandet till ett ändringsbeslut. SKATTEKONTROLL – EN FRÅGA OM FÖRTROENDET FÖR OFFENTLIG FÖRVALTNING GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Avgiftsförordningen (1992:191). Internrevisionsförordningen (2006:1228). Mervärdesskattelagen (1994:200). Myndighetsförordningen (2007:515). Kommunallagen (1991:900). Lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet med mera. Lagen (2005:807) om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner, landsting, kommunalförbund och samordningsförbund. Ds 2006:15, Intern styrning och kontroll i staten. 1994/95:57, Mervärdesskatten och EG. 2002/03:1, Budgetpropositionen . 2011/12:1, Budgetpropositionen . 2012/13:124, Begreppet beskattningsbar person – en teknisk anpassning av mervärdesskattelagen. (2008), Offentliga enheter – Riskanalys. (2012), Kommunerna och kommunala bolag, En taktisk riskanalys av östra regionen. , Ställningstagande om rätt till återbetalning för svenska staten m.fl. (), Momsersättning till kommuner, foretagorganisationer/moms/momsforstatkommun/momsersattningtillkommuner.4.1 8e1b10334ebe8bc80005490.html SKATTEKONTROLL – EN FRÅGA OM FÖRTROENDET FÖR OFFENTLIG FÖRVALTNING (), Vad innebär omvänd skattskyldighet?, . se/foretagorganisationer/moms/sarskildareglerforvissavarortjanster/fastigheter/ omvandskattskyldighetinombyggsektorn/vadinnebaromvandskattskyldighet.4.1e6d5f871 15319ffba38000712.html#Vemskavarakopare Intervju med , . Intervju med , . Intervju med , . Intervju med , . Intervju med , . Intervju med , . Intervju med , . Intervju med , . Intervju med , . Intervju med , . Intervju med , . Intervju med Statens servicecenter, . Intervju med landstingsrevisorer, . Intervju med stadsrevisorer, . Intervju med Kommunala Yrkesrevisorer (), . Intervju med Kommuner och Landsting, . Mejl från , . Mejl från , 2013 02-18. Mejl från , . Mejl från , . Mejl från , . Mejl från Statens servicecenter, . GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Castiglione, D., , , Wolleb, G. (red.) (2008) Social Capitals : I The Handbook of Social Capital, . , M., , B. (2012) Tillit till makten att granska I Vem i hela världen kan man lita på?, Reuter, M., Wijkström, F., , B., (red. ), och PwC. , (2012) Förtroendekapitalets komplexitet och mångdimensionalitet. I Vem i hela världen kan man lita på?, Reuter, M., Wijkström, F., , B. ), och PwC. Nordblom, (2008) Svenska skatters legitimitet i av globalisering. Underlag till referensgrupp om skatter, . (1990) Institutionerna, tillväxten och välståndet, . Ostrom, (1990) Governing the Commons: The Evolution of Institutions for collective Action, . (2007) E Pluribus Unum: Diversity and Community in the Twenty-first Century. Scandinavian Political Studies, Vol. , Bo (2011) The Quality of Government, . , Bo (2003) Sociala fällor och tillitens problem, . , B., . (2008) Political Institutions and Generalized Trust. I The Handbook of Social Capital, Castiglione, D., , , Wolleb, G., (red. SOU 2008:106, Ökat förtroende för domstolar – strategier och förslag. (2008) Trust as a Moral Value. I The Handbook of Social Capital, Castiglione, D., , , Wolleb, G. (2003) Trust, Democracy and Governance: Can Government Policies Influence Generalized trust?. I Generating Social Capital – Civil society and institutions in comparative perspective, Hooghe, M., , D. Palgrave . Uslaner, ., (2010) Segregation, mistrust and minorities, Ethnicities Vol. Uslaner, ., Conley . (2003) Civic Engagement and Particularized Trust, 31 Nr 4. SKATTEKONTROLL – EN FRÅGA OM FÖRTROENDET FÖR OFFENTLIG FÖRVALTNING Wolleb, (2008) Introduction: Social Capital and Economic Development. I The Handbook of Social Capital, Castiglione, D., , , Wolleb, G., (red. 2010:6, Revisionen reviderad, En rapport om en angelägenhet. (2001:12), Översyn av förordningen (1193:529) om myndigheters hantering av ingående mervärdesskatt. (2012), Handledning årlig revision, Väsentlighet. (2012), Revisionens inriktning. , Offentlig ekonomi 2011. SOU 1994:88, Mervärdesskatten och EG. kommunala yrkesrevisorer () (), revision, Kommuner och Landsting (2005), Ta kommandot över risk- & väsentlighetsanalysen! Vägen fram till en revisionsplan. Kommuner och Landsting (2010), God revisionssed i verksamhet. Kommuner och Landsting (2010), Kommunernas moms – Ett häfte om kommunkontosystemet. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER SKATTEKONTROLL – EN FRÅGA OM FÖRTROENDET FÖR OFFENTLIG FÖRVALTNING Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Klimatrelaterade skatter – Vem betalar? Svensk klimatforskning – Vad kostar den och vad har den gett? Att styra självständiga lärosäten Besparingar i försvarets materielförsörjning. Regelförenkling för företag – regeringen är fortfarande långt från Infrastrukturplanering – på väg mot klimatmålen? Effektivitetsmätning som metod för att jämföra Statens försäljningar av apotek Den nordiska stridsgruppen – Nordic Battlegroup 2011 Tandvårdsreformen 2008 – når den alla? Skattekontroll av företag – urval, volymutveckling och uppföljning upphandling av vägar och järnvägar – leder den till hög produktivitet? Staten på spelmarknaden – når man målen? Vem tar ansvar? – Statens tillsyn av information på – Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän Bemanningen av marinens och flygvapnets stående insatsförband – mervärde, mångfald och konkurrens? Statens insatser inom ambulansverksamheten Statens satsningar på transportinfrastruktur – valuta för pengarna? Mer att förenkla! Början på något nytt – Etableringsförberedande insatser för GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Regeringens redovisning i budgetpropositionen – tydlig och transparent? Den kommunala ekonomin och hållbara offentliga finanser Etablering genom företagande – är statens stöd till företagare effektiva för utrikes födda? Utsläppshandel för att begränsa klimatförändringen – fungerar det? Svensk rymdverksamhet – en strategisk tillgång? Statliga myndigheters skydd mot korruption Staten på elmarknaden – insatser för en fungerande Mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot – når förmånerna fram? Energieffektivisering inom industrin – effekter av statens insatser i – effektivt utbyte av medlemsskapet På väg ut i världen – statens främjandeinsatser för export Statens kunskapsspridning till skolan