eunbil · H00N2B9C7B · 2013-01-01 00:00:00 — Rubrik: Modernisering av statsstödsregelverket (a) Förslag om ändring av Rådets förordning (EG) nr 659/1999 (Procedurförordningen) (b) Förslag om ändring av Rådets förordning (EG) nr 994/1998 (Bemyndigandeförordningen) =Politisk överenskommelse (*) (Rättslig grund är artikel 109 EUF-Fördraget) 9422/13 (Förslag om ändring av procedurförordningen) 9423/13 (Förslag om ändring av bemyndigandeförordningen) Moderniseringen av statsstödsregelverket (Almuniapaketet) - förslag till ändring av rådets statsstödsförordningar, Faktapromemoria 2012/13:FPM43. behandlad vid samråd med : , samt . antog kommissionen meddelandet Moderniseringen av det statliga stödet i EU. Meddelandet utgör startpunkten för en omfattande reform av ramlagstiftningen om statligt stöd med syfte att garantera att politiken för statligt stöd bidrar både till budgetkonsolidering och till genomförandet av 2020-strategin om att främja tillväxt på en förstärkt, dynamisk och konkurrenskraftig inre marknad. presenterade kommissionen ett förslag till rådet om ändringar av de två rådsförordningar som styr dess arbete: procedurförordningen och bemyndigandeförordningen. Målsättningen med reformen, både vad gäller innehåll och process, är att (i) effektivt stödja tillväxtmålen i EU 2020, bidra till ökad sysselsättning och medlemsstaternas ansträngningar till mer effektiv hantering av offentliga medel, (ii) prioritera KOM:s förhandsgranskning på de potentiellt mest skadliga typer av stöd och minska den administrativa bördan för stöd med begränsad påverkan på den inre marknaden, och (iii) förenkla regler och förfaranden för att säkerställa snabbare och mer robusta beslut som bygger på tydlig ekonomisk logik, en gemensam strategi och tydliga skyldigheter. Rättslig grund och beslutsförfarande Rättslig grund för förslagen är artikel 109 i EUF-fördraget, vilken ger rådet möjlighet att anta lämpliga förordningar, och särskilt att fastställa villkoren för hur artikel 108.3 EUF-fördraget ska tillämpas, och vilka slag av stödåtgärder som är undantagna från detta förfarande. Rådet beslutar med kvalificerad majoritet på förslag från kommissionen och efter att ha hört . Regeringen ser det som viktigt att moderniseringsarbetet fortgår och att det finns en samsyn kring de huvudsakliga linjerna. Det är viktigt att reglerna är effektiva och funktionella för att EU 2020-målen nås. Framför allt bör reglernas innehåll klargöras och tillämpningen förenklas. Med tanke på statsstödsreglernas betydelse för tillväxt, konkurrensen på den inre marknaden och ekonomiska konsolideringsåtgärder bör fokus ligga på sådana stöd som förbättrar EU:s långsiktiga konkurrenskraft. Typiskt sett rör det stöd som bygger på marknadsmisslyckanden, har tydliga incitamentseffekter och på områden som forskning, innovation, utbildning, SME:s och miljö. Grunden för moderniseringen av regelverket måste vara att kontrollen ska förbättra effektiviteten på marknaden och främja tillväxten. Det är därför viktigt att komma ihåg att statsstöd alltid måste vara en sista utväg. Särskilt i kristider riskerar statsstöd att försvåra nödvändiga omstruktureringar av ekonomin, vilka i slutändan är avgörande för att förbättra EU:s konkurrenskraft. i förankrade linje är därför att understryka vikten av strikta statsstödsregler samt kommissionens roll som reglernas väktare. Detta är nödvändigt för att säkerställa att regelverket efterlevs korrekt, tillämpas enhetligt och därigenom garanterar lika konkurrensvillkor inom EU. Regeringen har tagit en aktiv roll i förhandlingarna och fått gehör för de synpunkter som spelats in i förhandlingsarbetet, vilket återspeglas i ordförandeskapets kompromisstext. Regeringen anser därför att denna bör antas utan alltför stora förändringar. Detta gäller i synnerhet avseende de svenska vinsterna: att kommissionens informationsinhämtningsverktyg MIT antas, att medlemsstatens särskilda förhållande till stödmottagaren respekteras genom ett nationellt veto mot att få använda MIT mot denna, att vitesreglerna är procentuella och lika för samtliga företag, att den som åläggs att inkomma med viss information om ett påstått stöd för att få ställning som klagomålsberättigad part genom ett offentligt förfarande också får möjlighet att höras vid omarbetningar av klagomålskraven, att insjövatten (såsom , och ) likställs med havsvatten (såsom ) vid framtida gruppundantag för konservering av havets biologiska resurser. ståndpunkt är ännu inte känd. Enligt uppgift från kommissionen är emellertid en majoritet i parlamentet för förslaget. EP kommer dock att föreslå några justeringar av texten som KOM välkomnar. EP kommer rösta i frågan . Procedurförordningen innehåller flera delförslag. En av huvudfrågorna är MIT (), kommissionens föreslagna verktyg för att inhämta information om marknadens funktionssätt. Förslaget är i princip en kopia av reglerna på konkurrensområdet. I korthet kan kommissionens förslag om MIT spjälkas upp i tre delar; (i) att kommissionen efter godkännande från medlemsstaten ska från kunna vända sig direkt till stödmottagaren för information utan att som tvingas gå via medlemsstaten, (ii) att kommissionen i samtliga fall ska kunna inhämta marknadsinformation direkt från övriga konkurrerande företag, samt (iii) att kommissionen ska kunna genomföra sektorsundersökningar av särskilda marknader. Kommissionen föreslås även kunna förena ett beslut om inlämnande av information med vite. Ändringsförslaget av procedurförordningen innebär vidare att talerätten för att kunna klaga till kommissionen på olagligt statligt stöd begränsas till de som enligt artikel 108.2 fördraget betecknas som berörda parter. Dessa åläggs även att lämna en viss mängd upplysningar om det påstådda statsstödet i en form som kommissionen ges befogenhet att fastställa efter att först ha genomfört en offentlig konsultation. Förfarandet om offentlig konsultation fastställs enligt överenskommelse med kommissionen genom att denna gör ett redan förbestämt ensidigt uttalande som läggs som bilaga till rådsbeslutet. Kommissionen föreslås slutligen få rollen av amicus curiae, dvs. att på eget initiativ kunna vända sig till domstolar med yttranden om statsstödsreglernas tillämplighet i enskilda ärenden. Kommissionen har anfört att man har behov av en sådan regel då ett ökat antal statsstödsklagomål hanteras av nationella domstolar och dessas kunskap om statsstödsregelverket är begränsat. är det enbart kommissionen som kan förklara ett stöd förenligt med den inre marknaden. Kommissionens syfte med att införa amicus curiae är därför att bidra till att statsstödsregelverket tillämpas konformt inom EU. Kommissionens möjligheter att kunna agera som amicus curiae är inte ny i svensk rätt utan finns redan på konkurrensområdet, där de nationella domstolarnas kunskap om regelverket också är högre än på statsstödsområdet. Avseende bemyndigandeförordningen föreslås att vissa nya kategorier medtas för att möjliggöra för kommissionen att gradvis kunna anta gruppundantag från anmälningsplikten när rättspraxis för vissa typer av stödåtgärder inom varje enskilt område är tillräcklig för att tydliga kriterier för förenlighet med fördraget ska kunna fastställas så att påverkan på konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna blir begränsad. Det är samma tillvägagångssätt som har följts angående bemyndigandeförordningen; ett första gruppundantag omfattande utbildning samt stöd till små och medelstora företag antogs 2001. Därefter antogs sysselsättningsstöd 2002, regionalstöd 2006 samt stöd till forskning, utveckling och miljöskydd 2008. Noteras bör att samtliga stödkategorier som föreslås inkluderas i bemyndigandeförordningen är tillåtna statsstöd. Förslaget är enbart ett sätt att förenkla hanteringen av de enskilda stödärendena. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Avseende amicus curiae kan sannolikt kompletterande lagstiftning behövas. Mål som rör genomförandeförbudet i artikel 108.3 i EUF-fördraget hanteras både i allmän domstol och i allmän förvaltningsdomstol. De regelverk som styr processen i domstolarna kan därför behöva anpassas till en ordning där kommissionen lämnar yttranden på eget initiativ. Liggande förslag inverkar inte menligen på EU:s budget utan torde kunna leda till besparingar för kommissionen när det gäller kostnader för ärendehanteringen. Kommissionen kan därmed fokusera sina resurser på sådana stöd som är mest skadliga för konkurrensen och den inre marknaden. För del väntas förslagen inte innebära några direkta ekonomiska konsekvenser. Dock kommer sannolikt krävas en resursförstärkning av statsstödskontrollen i för att säkerställa att följer regelverket enligt förslaget och kan möta kommissionens ökade krav på eftergranskning av beviljade gruppundantagsstöd. Resursförstärkningen av statsstödskontrollen i ska finansieras inom ram för berört utgiftsområde.