eunbil · H00N2B6037 · 2013-01-01 00:00:00 — Fi 2012/166 - enligt den preliminära dagordning som framkom i Coreper Godkännande av den preliminära dagordningen Godkännande av listan över A-punkter Ekonomisk styrning – tvåpacket Det cypriotiska ordförandeskapet ska redogöra för läget i rådets förhandlingar med och kommissionen om de två förslagen till förordningar om stärkt ekonomisk styrning i . Samråd har skett med . Samråd med har skett vid ett flertal tillfällen, . De två förslagen till förordningar rör förstärkning av budgetövervakningen i euroområdet och stärkt övervakning av euroländer som har, eller hotas av, allvarliga problem med sin finansiella stabilitet (se vidare Fakta-PM 2011/12:FPM70). nådde en överenskommelse om en allmän inriktning. avslutade sin interna behandling av förslagen och därefter inleddes trilogförhandlingar mellan rådet och . Regeringen anser att de senaste årens utveckling tydligt har visat på behovet av stärkt efterlevnad av det ekonomiska regelverket i EU, och i synnerhet inom euroområdet. Det är därför rimligt att vidtar åtgärder som möter de allvarliga utmaningar som det gemensamma valutasamarbetet står inför, bland annat genom åtgärder som gör det befintliga regelverket tydligare. Detta förbättrar förutsättningarna för medlemsstaternas efterlevnad av reglerna. Reviderade regler för marknader för finansiella instrument (MiFiD) Punkten kommer att strykas från dagordningen Reviderade kapitalkravsregler (CRD IV) - Information från ordförandeskapet Ordförandeskapet ska informera om det pågående arbetet med reviderade kapitaltäckningsregler. Samråd har skett med såväl som . informerades inför möte . Förslagen syftar till att införa den globala överenskommelsen 3 och att harmonisera gällande kapitaltäckningsregler (se faktapromemoria 2010/11:FPM148). Regeringen är positiv till 3-överenskommelsen och att den ska implementeras i EU. Därför är det viktigt att innehållet i överenskommelsen inte urvattnas när den genomförs som gällande rätt inom EU. Förslagen består av två delar: ett direktiv och en förordning. De berör EU-reglerna för bland annat kreditinstituts och värdepappersbolags (instituts) kapitaltäckning, skuldsättningsgrad och likviditet. Dessutom innehåller förslaget delar som är inriktade mot bolagsstyrningsfrågor och sanktioner. Förordningen och direktivet ska ersätta de två gällande direktiven /48/EG om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut och 2006/49/EG om kapitalkrav för värdepappersbolag och kreditinstitut. enades om en allmän inriktning. Genom den allmänna inriktningen har medlemsstaterna förbättrade möjligheter (jämfört med tidigare förslag) att lägga på en systemriskbuffert på utvalda institut utan att behöva kommissionens godkännande. Regeringen anser att flexibiliteten i rådets allmänna inriktning är en godtagbar kompromiss. Förslaget innebär att , utan att behöva kommissionens godkännande, kan genomföra lejonparten av det kapitalpåslag på de fyra storbankerna som man tillsammans med , finansinspektionen och beslutade om . Vidare har regeringen i den allmänna inriktningen fått igenom att lån med pant i bostadsrätter likställs med lån med pant i egna hem, genom att bostadsrätt definieras som bostadsfastighet. Det pågår trilogförhandlingar med . I de kompromissförslag som har presenterats av ordförandeskapet har de för viktiga punkterna från rådets allmänna inriktning varit kvar. Regeringen är därför hoppfull dels om ett för positivt slutresultat, dels att förhandlingarna i bästa fall kan avslutas under det cypriotiska ordförandeskapet. Regeringen anser att förslagen bidrar till att stärka den finansiella stabiliteten. Regeringen stödjer att det rådande regelverket med två direktiv i stora delar blir en förordning eftersom det bidrar till att skapa ett mer enhetligt regelverk inom EU och att stärka den inre marknaden på det finansiella området. Ordförandeskapet avser att ge en lägesbeskrivning av förhandlingarna kring kommissionens förslag till en gemensam tillsynsstruktur för banker, en del i den så kallade bankunionen. Information och samråd med har skett inför Europeiska rådets möten samt inför Ekofin . Överläggningar med hölls . Vid noterade stats- och regeringscheferna en rapport framtagen av , Draghi, Barroso och Juncker med förslag på hur EMU kan vidareutvecklas. Bl.a. talade rapporten om en bankunion bestående av gemensam banktillsyn, ett enda gemensamt insättningsgarantisystem, och en gemensam avvecklingsfond. uppdrog som uppföljning åt att till utveckla en specific and time-bound roadmap for the achievement of a genuine [EMU]. Vidare gav i ett uttalande stöd för ambitionen att samla banktillsyn i eurozonen hos (). Med hänvisning till dessa uttalanden lämnade kommissionen förslag om en samlad tillsynsmekanism för banker i eurozonen (se vidare Fakta-PM 2012/13:FPM10). Förslagen innebär i korthet följande. ECB blir tillsynsmyndighet för samtliga kreditinstitut i eurozonen. En infasning sker dock. Från har ECB möjlighet att ta över tillsynen över kreditinstitut som fått eller kommer att få statligt stöd. Från ska ECB utöva tillsyn över systemviktiga kreditinstitut. Från ska ECB utöva tillsyn över alla kreditinstitut. Inom de områden där ECB tar över tillsynsansvaret, bl.a. i fråga om institutens efterlevnad av kapital- och likviditetskrav, blir ECB exklusivt ansvarig myndighet. Icke euroländer har möjlighet att på frivillig basis delta i bankunionen och därmed få ECB som tillsynsmyndighet. ECB förs också in i arbetet i Europeiska bankmyndigheten (Authority, ) som är samordningsorgan för banktillsynsmyndigheter i alla medlemsstater. Det föreslås nya röstningsregler för vissa typer av EBA-beslut. Det införs mekanismer för demokratiskt ansvarsutkrävande som innebär att ECB ska rapportera på olika sätt till , rådet, kommissionen och . Förhandlingar i rådsarbetsgrupp pågår. Förslagen har också diskuterats på Ekofin samt . har starka invändningar mot utformningen av det framlagda förslaget till tillsynsmekanism avseende banktillsyn. är dock en konstruktiv deltagare i förhandlingarna och försöker bidra till att förbättra förslaget. Regeringen ser ett behov av att skydda inre marknadens funktionssätt. Det är också viktigt att säkerställa att medlemsstaterna inte fråntas möjligheten att ställa upp högre kapitalkrav. Vidare anser regeringen att förslagen måste få en tydlig demokratisk förankring och att det måste finnas möjlighet till inflytande för de nationella parlamenten. I fråga om övriga delar av bankunionen – gemensamt insättningsgarantisystem och gemensam avvecklingsmekanism för banker – ser regeringen att de skulle innebära att kostnaderna för att hantera bankkriser skulle få bäras av medlemsstaterna gemensamt, vilket skapar en risk att medlemsstater måste skjuta till medel ur sina nationella budgetar och att nationella parlaments makt över nationella budgetar påverkas negativt. Även gemensamma lösningar för insättningsgaranti och avveckling skapar negativa incitament eftersom de minskar det nationella ansvaret för banksektorn. Skatt på finansiella transaktioner (FTT) Ordförandeskapet avser att informera om nuvarande förhandlingsläge och det fortsatta arbetet med FTT med hänsyn till att KOM lagt fram ett förslag till beslut om bemyndigande att inleda ett fördjupat samarbete om en sådan skatt. Regeringen har samrått med och haft överläggningar med och informerat . FTT har även behandlats samt vid för Skatte- och gemensam överläggning om EU:s framtida budget eftersom FTT föreslås utgöra en intäktspost i densamma. Kommissionen presenterade ett förslag till rådets direktiv om ett gemensamt system för finansiell transaktionsskatt (se vidare Fakta-PM 2011/12:FPM20). Vid blev det bekräftat att stödet för den FTT som föreslagits av kommissionen inte är enhälligt. Det fanns dock medlemsstater som uttryckte intresse av att gå vidare i ett fördjupat samarbete. Kommissionens förslag till bemyndigande om att inleda ett fördjupat samarbete om FTT presenterades slutligt . Det föreslagna bemyndigandet omfattar elva medlemsstater (AT, BE, DE, EE, EL, ES, FR, IT, PT, SI och SK). Efter att beslut om bemyndigande har fattats kommer kommissionen att presentera ett förslag till en FTT. Kommissionen menar att FTT genom ett fördjupat samarbete i stora drag ska följa kommissionens tidigare direktivförslag om FTT. Regeringen motsätter sig nya egna medel, inklusive FTT som egna medel. Regeringen ställer sig inte bakom en FTT i EU, i enlighet med kommissionens direktivförslag. Det måste gå att överblicka konsekvenserna av ett fördjupat samarbete på skatteområdet. Regeringen kan därför inte ta ställning till ett eventuellt fördjupat samarbete mellan vissa andra medlemsstater om en framtida FTT. Ett mandat om ett fördjupat samarbete om ett kommande skatteförslag måste vara förenligt med bestämmelserna i . - (ev.) Aktuella lagstiftningsförslag – information från ordförandeskapet Ordförandeskapet har annonserat att man eventuellt kommer att informera om förhandlingarna kring några av de frågor som är föremål för förhandlingar mellan rådet och . Godkännande av listan över A-punkter Förhandlingsmandat för ändringar av avtalen med tredjeländer om beskattning av inkomster från sparande Rådet ska diskutera hur man ska gå vidare för att nå enighet om utformningen av ett mandat för kommissionen att förhandla med , , , och om att dessa länder ska tillämpa ändringarna i sparandedirektivet med utgångspunkt i det liggande kompromissförslaget. Ärendet har, inom ramen för god förvaltning i skatteärenden, varit uppe för samråd med , . Samråd med har skett vid sju tillfällen, . Kommissionens förslag syftar till att täppa till de kryphål som uppmärksammats under direktivets tillämpning och att höja kvaliteten på den information som utbyts (se vidare Faktapromemoria 2008/09:FPM71). De viktigaste ändringarna i förslaget gäller definitionen av räntebetalningar, som föreslås bli vidare än , och även omfatta vissa ränteliknande inkomster. Vidare föreslås att direktivets räckvidd utvidgas till att under vissa förhållanden omfatta räntebetalningar som vissa juridiska personer och konstruktioner erhåller, men som slussas vidare till fysiska personer som faktiska betalningsmottagare. Det föreslås också vissa förbättringar vad gäller innehållet i den information som ska lämnas enligt direktivet och beträffande metoderna för att fastställa den faktiska betalningsmottagarens hemvist. Kommissionen lämnade sitt förslag . Det nu liggande kompromissförslaget arbetades fram under det svenska ordförandeskapet. Regeringen anser att det är angeläget att kvaliteten på den information som utbyts enligt sparandedirektivet förbättras och att de kryphål som uppmärksammats täpps till och stödjer därför det kompromissförslag som har tagits fram. Att kommissionen kan påbörja förhandlingarna med relevanta tredjeländer är ett viktigt steg för att komma vidare i processen mot ett antagande av ett reviderat sparandedirektiv. (ev.) Genomförande av stabilitets- och tillväxtpakten – Rådet ska inom ramen för stabilitet- och tillväxtpakten anta två beslut gällande underskottsförfarande. Besluten innebär dels en ändring av tidigare beslut om stärkt samordning och övervakning av budgetdisciplin, dels en ändring i föreläggande om att inom en fastställd tidsfrist vidta de åtgärder som rådet anser nödvändiga för att komma till rätta med det alltför stora budgetunderskottet. Skriftligt samråd med gällande föreläggande för att inom den fastställda tidsfristen komma till rätta med det alltför stora budgetunderskottet skedde . Som en del i stabilitets- och tillväxtpakten, beslutade rådet att förelägga att inom en fastställd tidsfrist vidta nödvändiga åtgärder för komma till rätta med det alltför stora underskottet. Ett antal korrigeringar av föreläggandet har gjorts för att säkerställa att underskottet understiger av BNP , i enlighet med rådsbeslutet. Rådet antog även ett förfarande för att stärka samordningen och övervakningen av budgetdisciplin för att säkerställa att ekonomiska politik överensstämmer med de riktlinjer som har antagits för hela unionen. Dokumenten som ska ligga till grund för besluten har ännu inte inkommit. I beslut om underskottsförfarande har endast rösträtt då är ett euroland. Uppföljning av Europeiska rådets möte Rådet ska följa upp frågor från . Inför samrådde statsministern med . Statsministern återrapporterade från mötet till . Det är i skrivande stund inte klart vilka frågor som kommer att lyftas under denna dagordningspunkt. dominerades av diskussionen om en gemensam tillsynsmekanism, vilket är en separat dagordningspunkt vid detta Ekofinmöte. Uppföljning av IMF och vårmöten samt G20-mötet mellan finansministrar och centralbankschefer 4-5 november Rådet ska diskutera resultatet av IMF och Världsbanksgruppens årsmöten och G20:s finansminister- och centralbankschefsmöte. Samråd skedde med Finans- och Utrikesutskotten . Samråd med gällande förslag till EU:s gemensamma huvudbudskap inför skedde . IMF och årsmöten hölls i . En rapport från mötet har tidigare skickats till . G20:s finansminister- och centralbankschefsmöte G20-ländernas finansministrar och centralbankschefer träffas i 4-5 november. Huvudpunkterna på mötet väntas vara G20:s ramverk för stark och långsiktig tillväxt på global nivå, reformer och implementering av tidigare överenskommelser på finansmarknadsområdet, prisvolatilitet på energimarknaden och styrningsreformer i IMF. Klimat – Förberedelser inför den 18:e sessionen av UNFCC i – - Antagande av rådsslutsatser Rådet ska anta slutsatser om internationell klimatfinansiering samt ge sitt stöd till EU:s rapport om snabbstartsfinansiering . Frågan om klimatfinansiering och snabbstartsfinansiering hanterades senast i . Rådslutsatserna ska ligga till grund för EU:s mandat om klimatfinansiering vid klimatmötet, COP 18, i . Slutsatserna rapporterar hur EU ligger till i förhållande till sitt åtagande om snabbstartsfinansiering (2010-2012). Den separata snabbstartsrapporten innehåller ytterligare information om EU:s snabbstartsfinansiering , inklusive information om allokering och val av finansieringskanaler. EU avser att presentera den gemensamma snabbstartsrapporten vid UNFCCC COP 18 i . Utöver snabbstartsfinansiering syftar slutsatserna till att ge en tydlig försäkran om att EU kommer att fortsätta leverera klimatfinansiering till utvecklingsländer , det vill säga efter att snabbstartsfinansieringsperioden har tagit slut. Regeringen kan ställa sig bakom slutsatserna om klimatfinansiering och EU:s rapport om snabbstartsfinansiering. Regeringen har verkat för en ambitiös snabbstartfinansiering och stödjer en fortsatt klimatfinansiering till utvecklingsländer . Regeringen kommer att delta konstruktivt i EU:s arbete med att tillsammans med andra utvecklade länder identifiera sätt att öka klimatfinansieringen från en mängd olika källor i syfte att kunna uppfylla det gemensamma åtagandet om miljarder . - Antagande av rådsslutsatser Rådet ska anta slutsatser om EU-statistik. Detta är en årligt återkommande punkt som behandlar framstegen inom den europeiska statistiken. Slutsatserna innehåller en bedömning av utvecklingen inom områden som tidigare pekat ut som prioriterade. Det handlar bl.a. om riktlinjer för europeisk statistik, prioriteringar och kvalitetsstyrning. Det handlar också om uppföljning av tillgänglighet och kvalitet i ett antal centrala ekonomiska indikatorer. Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till slutsatser. Modernisering av statsstödsregler i EU Ordförandeskapet ska anta slutsatser om statsstöd. Frågan har tidigare behandlas i inför mötet i konkurrenskraftsrådet . Kommissionen presenterade sitt meddelande om modernisering av det statliga stödet i EU. Syftet är att möjliggöra en effektivare hantering och tydligare fokusera tillväxt och sysselsättning, bl.a. genom att inrikta kontrollen av statsstöd mot den typ av stöd som bedöms ha störst potentiella snedvridande effekter på den inre marknaden (se vidare Fakta-PM 2011/12:FPM152). Vid möte ska det cypriotiska ordförandeskapet presentera ordförandeskapsslutsatser med anledning av kommissionens meddelande. Ordförandeskapsslutsatser antas av ordförandeskapet självt och är inte bindande för medlemsstaterna. Regeringen välkomnar kommissionens meddelande om moderniserade statsstödsregler och dess fokus på tillväxt och sysselsättning. Regeringen förespråkar strikta statsstödsregler med kommissionen som övervakare för att säkerställa en väl fungerande inre marknad. Regeringen är positivt inställd till innehållet i de föreliggande ordförandeskapsslutsatserna. Det har i skrivande stund inte presenterats några övriga ärenden.