rfr · H00WRFR5 · 2013-03-21 00:00:00 — FOI:s verksamhet inom området utgör den nationella expertisen på områden som explosivämnen och vapenverkan, där fokus ligger på stöd till de svenska trupperna i . Verksamheten stöder också det civila samhällets förmåga att motstå terrorism. Forskning bedrivs om utskjutnings- och framdrivningsteknik, stridsdelsteknik främst riktad sprängverkan och elektromagnetiska stridsdelar (HPM)23 samt undervattensteknik (hydrodynamik, signaturer, vapen och skydd). Tillsammans med styrning och navigering utgör dessa grundkomponenter i moderna komplexa vapensystem såsom jakt- och luftvärnsrobotar. Energetiska material24 utgör kärnan i de flesta av dagens vapensystem och är nödvändiga för att leverera verkan i målet. Civilt används också stora mängder energetiska material för bl.a. bergsprängning, rymdfärder och bilsäkerhet. Terrordåd och asymmetrisk krigföring har lett till problem med hemmagjorda bomber, något som drastiskt ökat intresset för att kunna upptäcka explosivämnen i både civila och militära sammanhang. Området verkan och skydd är inriktat mot Försvarsmaktens kärnkompetens – förmågan att föra väpnad strid – och då speciellt mot duellen mellan konventionella vapen och skydd mot dessa. Området stöder också det civila samhället och dess behov av fysisk säkerhet kopplat till terrorism och storskaliga olyckor. Verksamheten har unika experimentella resurser som möjliggör allt från standardiserad testning till detaljerade studier av växelverkan mellan såväl dagens som framtidens stridsdelar och skyddstekniker. FOI:s internationella forskningssamverkan genomförs inom ramen för den normala projektverksamheten. Antalet internationella samarbetsprojekt har ökat . genomförde FOI 130 internationella samarbetsprojekt. Siffran var 116. Inom det multilaterala samarbetet har FOI rollen som samordningssansvarig myndighet vad gäller forsknings- och teknikutvecklingsfrågor (FoT) gent- 23 High Microwaves. 24 Energetiska material avser produkter som kan sönderfalla utan hjälp av luftens syre, och även andra energirika produkter. Exempel på sådana material som är relevanta i sammanhanget är explosivämnen och sprängämnen. emot Europeiska försvarsbyrån, Natos forskningsorganisation samt ramavtalssamarbeten26. Verksamheten som är kopplad till utgör regeringens mest prioriterade del av den internationella verksamheten, och omfattningen utgör den enskilt största delen av anslagsutnyttjandet (av anslaget 1:9 anslags post 4). Myndighetens arbete omfattar såväl direkt samverkan med som medverkan i nationell beredning och instruktionsgivande för EDA-frågor. FOI:s generaldirektör leder i forskningsformat och FOI har det nationella handläggningsansvaret för FoT-frågor inom . I övrigt bemannar FOI några av EDA:s permanenta forskningskommittéer () med koordinatorer och nationella tekniska experter. FOI samverkar med Natos forskningsorganisation inom ramen för Partnerskap för fred (Nato/PFF). FOI deltar på en övergripande nivå i de årliga styrelsemötena samt i fyra av de sju forskningspanelerna inom STO. tillkom ansvaret för en femte panel. Genom partnerskapat deltar FOI i STO:s utbud av aktiviteter för partnernationerna genom bl.a. workshops och seminarier, men huvudsakligen genom aktiv medverkan i expertgrupper (Technical Teams). Detta är långsiktiga, men temporära, forsk- nings-/studieaktiviteter som pågår under . Medverkan är kostnadseffektiv och ger kunskaper från andra nationer som kan vara svåra att få på annat håll. Ur interoperabilitetssynpunkt är denna samverkan med Nato av stor betydelse. avslutades tvååriga ordförandeskap i Group of Research Directors (GRD) inom ramen för sexnationerssamarbetet. Det antagna ordförandeskapsprogrammet, som fokuserade på strategiska frågor och effektiv intern organisation samt ett bättre samarbete med , har till stor del genomförts. har tagit över ordförandeskapet, och det antagna programmet fokuserar på bättre styrning och samordning av europeisk forskning över multilaterala organisationsgränser. Försvarsmakten har begärt och fått expertstöd av FOI inom ramen för Nordefcos FoT-arbetsgrupp. FOI:s forskare har även deltagit i expertgrupper på Försvarsmaktens uppdrag. FOI har även ett eget FoT- 26Ramavtal/avsiktsförklaring. Ramavtal för att underlätta struktureringen av europeisk försvarsindustri. 27Nordic Defence Cooperation. 4.3 Försvarsmaktens materielverk (FMV) FMV ska tillhandahålla resurser inom teknik och materialförsörjning, inklusive forskning, för stöd till , för FMV:s egna myndighetsuppgifter samt för FMV:s samverkansuppgifter med övriga myndigheter. FMV har inte genomgått några större organisationsförändringar . Däremot förbereder verksamheten, till följd av 2011:36, att överföra delar från Försvarsmaktens logistikverksamhet till FMV. 28 Forsvarets forskningsinstitutt. 30 Space and Naval Warfare Systems Command. har större förändringar skett på andra plan som i sin tur har påverkat verksamheten. Dels har andelen utvecklingsprojekt reducerats som en följd av genomslaget av Försvarsmaktens materialförsörjningsstrategi , dels har det skett budgetreduceringar inom anslaget 1:5 Forskning och teknikutveckling. FMV har i stort sett kvar bredden på sina forskningsområden, men ambitionsnivån och mognadsutvecklingen av olika teknologier har minskat, vilket innebär att teknikutvecklingen har minskat kraftigt. Ny lagstiftning på upphandlingsområdet har även haft viss påverkan på FoU-upphandlingar, då och rådets direktiv /81/EG för försvars- och säkerhetsupphandling implementerades i svensk lagstiftning . Detta innebär att den tidigare lagen (2007:1091) om offentlig upphandling är tillämpbar i mindre utsträckning inom FoU; i stället ska den nya lagen (2011:1 029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet (LUFS) tillämpas. Dock är den nya lagstiftningen relativt lite använd inom FoU, och därmed är inte praxis fullt etablerad . Avveckling av forskningsområden och omstruktureringar Forskningsområden som har övergetts helt är fordonsteknik, CBRN miljö31 samt demonstratorprogrammet. har även logistik lämnats som forskningsområde. Vissa delområden har dessutom omstrukturerats eller lagts nerd. Nedläggningen av demonstratorprogrammet har resulterat i att teknologierna inte kan ta sig upp till en nivå där materielutveckling kan ta vid, vilket även påverkar bedömningsförmågan som är nödvändig för att fastställa olika förutsättningar av förmågeutveckling. Demonstratorprogrammet övergick till transferprogrammet, där färdig teknologi och kunskap skulle komma till omedelbar nytta för de operativa förbanden. är transferprogrammet kraftigt reducerat, vilket skapar ytterligare ett glapp mot nyttiggörandet av forskning och teknikutveckling (FoT). Flygteknik och kompetensutvecklingen inom MSI (människa-system- integration) är två områden som har minskats markant och därmed lider av stora brister. Minskningarna inom flygteknik har till stor del påverkat de internationella samarbetena, då förmågan att etablera nya samarbeten inom området med ofta stor utväxling av insatta medel har minskat. Förändringarna kommer att bli tydliga successivt i samband med att tidigare utvecklad kunskap minskar, och effekterna av detta kommer att märkas först . Återtagande av kunskapen kommer att ta betydligt och tiden och kostnaden för detta kan bli för hög. 31 ingår CBRN-verksamheten i direktanslaget till FOI (anslaget 1:9 ). Därmed avvecklades området ur ett FMV- perspektiv, då en mindre del av denna budget tidigare gick till teknikutvecklingsbeställningar hos FMV. Huvuddelen av den forskning och utveckling som genomförs via FMV sker genom uppdrag hos industrin, men även hos andra aktörer såsom forskningsinstitut, varav FOI är den viktigaste, samt hos universitet och högskolor. Forskning pågår inom följande forskningsområden: Bakgrund: Det finns ingen civilt finansierad FoT-verksamhet inom flygområdet i som exklusivt kan stötta eller ersätta det specifika militära behovet på ett godtagbart sätt. En förutsättning för att kunna nyttja och vidareutveckla den strategiskt nationella kompetensen när det gäller design och utveckling av flygande militära farkoster är att Försvarsmaktens teknikutvecklingsverksamhet kan hållas på en acceptabel ekonomisk och resursmässig nivå. görs ytterligare ansträngningar för att stärka förutsättningarna för internationella militära samverkansprogram med strategiska partner samt civil-militära dual-use-projekt, såsom det nu redan etablerade samarbetet mellan Försvarsmakten, FMV och rörande Nationella flygtekniska forskningsprogrammet (NFFP) och andra liknande insatser och projekt. har området reducerats budgetmässigt vid ett flertal tillfällen och är inriktat mot forskning och teknikstudier på lägre mognadsnivåer . Arbetet bedrivs i sin helhet genom integrerade projektteam (s.k. IPT:er) som innefattar deltagare från industri, universitet och högskolor, specialistkonsulter och företag för att få dels bättre målstyrning av verksamheten, dels effektivare samutnyttjande av resurserna. Syfte: Att säkerställa en samlad nationell spetskompetens rörande flygande militära farkoster (såväl bemannade som obemannade) uppdelad på såväl försvarsmyndigheterna, berörd flygindustri samt universitet och högskolor som specialistkonsulter och företag med verksamhet inom en eller flera av de flygtekniska disciplinerna (se nedan). Syftet är också att framtagna resultat kompetensmässigt ska stödja framtida uppgraderingar av JAS 39 Gripensystemet samt andra relevanta flygrelaterade projekt av nationellt intresse. Vidare syftar verksamheten till att etablera en grund för långsiktig svensk positionering inom flygområdet när det gäller framtida flygfarkoster bortom 39 (2040+). Delområden: Avancerade teknikstudier och demonstrationer utförs inom åtta tekniska nyckelområden, utifrån målbilden flygsystem 2030+ (FS 2030+): konceptstudier (övergripande), som inkluderar systemarkitektur, sensorarkitektur och vapenarkitektur flygteknik, som inkluderar avancerad styrlagsdesign och aerodynamik intelligent operatörsstöd (autonomi) skyddsteknik, som inkluderar signaturanpassningsteknik och stryktålighet funktionella material/miniatyrisering Samarbete: Resultat från den flygtekniska FoT-verksamheten ligger till grund för ett flertal nu etablerade långsiktiga internationella samarbeten inom Europeiska försvarsbyrån, ETAP, , Garteur, Neuron och vissa svensk-amerikanska samarbeten under (med och ). Samarbete sker även med , , , , , , , , m.fl. Bakgrund: Verksamheten inom sensorområdet ska skapa och vidmakthålla kompetens om sensorer och sensorsystem. Den huvudsakliga inriktningen är mot underrättelseinhämtning och informationsbearbetning som utgör stöd för marklägesbild. System av samverkande sensorer och sensorer i nätverk är centrala tankar i verksamheten. Ett viktigt område är sensornära informationshantering. ligger den nationella verksamheten på en så låg nivå att beställningar till industrin görs tillsammans med området telekrig. Omstruktureringar har skett då laserverksamheten har flyttats över till området telekrig. Därmed har FMV:s förmåga att kravspecificera lasersensorer reducerats. Ambitionsnivån har sänkts generellt inom samtliga delområden, och stora delar av verksamheten bedrivs i form av EDA-projekt. Syfte: Att skapa förmåga att upptäcka och identifiera potentiella mål eller hot med låg signatur i en stor spaningsvolym och i en störd miljö. Särskilt intresse riktas mot sensorer med förmåga att verka i den miljön och att kunna bistå med sensorkunnande i insatser mot terrorism och vid krishantering. samverkande sensorer och sensordatafusion. Samarbete: Delområdena radarsystem och samverkande sensorer och sensordatafusion bedrivs helt eller till stor del som EDA-projekt. Samarbete sker med Acreo, , , , SICS och TNO (). Bakgrund: Signaturanpassningsteknik är ett forskningsområde där det är viktigt att kunskap om hela kedjan finns med – allt från hotsensorer, miljö och maskeringssystem till formgivning och materialegenskaper. En stark koppling finns till området telekrig där signaturanpassning är att beteckna som passiva motmedel. Sekretess råder i omvärlden vad avser skyddet mot hotsensorer i form av signaturanpassning av vapenplattformar samt motmedel och skenmål för egna materielobjekt. Vidare är hotsensorprestanda för att upptäcka, identifiera och följa mål sekretesskyddat. Sensorhoten ställer krav på att teknikutvecklingen inom signaturanpassningsteknik (SAT) ska slå igenom på anskaffningsprocessen både vid nyproduktion och vid renovering och modifiering, s.k. , inom samtliga vapenslag. Låg signatur är en viktig produktegenskap för alla plattformar. har ambitionsnivån sänkts överlag inom området. Möjligheterna att verifiera/validera modeller och beräkningsverktyg har reducerats avsevärt delvis på grund av kostnadstäckning för kravet om Försvarsmaktens medverkan vid fältförsök. Syfte: Att skapa förmåga till dynamiskt skydd som kan fungera i olika hotmiljöer. Syftet är också att bygga upp modellerings- och simuleringsförmåga för att användas dels vid signaturdesign, dels operativt för signaturprediktion av såväl egen signatur som hotets signatur. Ett ytterligare syfte är att demonstrera förmåga att styra skyddsobjektens signatur. Samarbete: ACAB, , , FOI, LTH, Barracuda, och . Bakgrund: Telekrigförmåga hos stridskrafterna är en nödvändig förutsättning för framgång i väpnad strid. Satsningar görs dels för att öka robustheten hos sensorer och kommunikationssystem, dels för att öka förmågan att begränsa motståndarens informationsinhämtning. Kompetens för utveckling av egenskydd av plattformar och flygburen radarstörförmåga är fortsatt viktiga områden. För att trygga Försvarsmaktens tillgång till viktig teknologi och kritisk kompetens krävs att vissa nationella kompetenser vidmakthålls och utvecklas. Egen forskning och teknikutveckling är, inom många delområden av telekrig, enda möjligheten för att upprätthålla en kunskapsmässig beredskap och förmåga att värdera framtida krav på telekrigsförmågor. Syfte: Att utveckla kunskap för att möjliggöra teknisk och taktisk utveckling inom telekrig. telekrig mot radarsystem med varnings- och motverkanssystem (VMS) (har ersatt det tidigare delområdet telekrig mot sensorer och målsökare) telekrig mot kommunikations- och navigeringssystem varnings- och motverkanssystem (VMS) HPM-skydd (High Microwaves) laserverkan/laserskydd. Delområdena värdering och simulering samt HPM-skydd har utgått på grund av budgetreduceringar när det gäller teknikutveckling, dock bedrivs fortfarande forskning inom områdena av FOI. Detsamma gäller området telekrig mot kommunikations- och navigeringssystem där navigeringsdelen har utgått. Varnings- och motverkanssystem (VMS) har inkluderats i området telekrig mot radarsystem med varnings- och motverkanssystem (VMS). Samarbete: , , , , BAE, TNO, Selex, Elettronica, , och . Programmet för Forsknings- och teknologitransfer Bakgrund: Försvarsmaktens demonstratorprogram har ersatts av programmet för forsknings- och teknologistransfer. Programmet avser att tydliggöra resultaten från Försvarsmaktens FoT-satsningar och fortsätter arbetet med att generellt förbättra resultatöverföringen till insatsorganisationen, för att i ännu högre grad nyttja den ackumulerade kunskap och kompetens som utvecklats. Avsikten är att underlätta en kontinuerlig snabb avtappning av forskningsresultat genom att korta ledtiderna mellan forskningen och nyttjandet av resultaten samt att täcka in både humanrelaterade och teknikrelaterade frågeställningar. Projekten inom programmet har normalt en kortare utsträckning samt en lägre ekonomisk nivå än det tidigare demonstratorprogrammet. Stora reduceringar kommer att ske av programmet efter 2012. Programmet kommer att reduceras från ca till . Syfte: Det övergripande syftet med transferprogrammet är att förstärka kopplingen mellan FoT-satsningar och insatsorganisationen samt materielförsörjningen. Vidare ska programmet kunna svara på uppkomna förmågebehov från insatsorganisationen. Samarbete: Huvudsakligen FOI, Svensk försvarsindustri, övriga försvarsmyndigheter och Universitet och Högskolor (UoH). Logistik samt verifiering och validering (VoV) Bakgrund: FoT-området logistik omfattar två delområden, dels området försvarslogistik, dels området verifiering och validering (VoV). Försvarsmakten har beslutat att upphöra med forskning inom logistikområdet. Verksamheten inom verifiering och validering byter namn till test och evaluering och överförs till FoT-området modellering och simulering. Försvarslogistik handlar om att få system och verksamheter att fungera över tiden. Verifiering och validering handlar om att bekräfta efterfrågad funktion och förmåga. En konsekvens av den pågående strukturförändringen inom Försvarsmakten är att även icke-militära påverkansfaktorer måste beaktas vid lösandet av insatser. Nya och förändrade krav och möjligheter uppstår därigenom inom logistiken liksom inom verifiering och validering. Den ökande moderniteten i Försvarsmaktens system medför ett ökat behov av tekniskt stöd för att hålla systemen tillgängliga över tiden. ökar möjligheten att samla information i syfte att förutse och leda logistikinsatser. Satsningen på internationella insatser förändrar kraven på samverkan och samfunktion i konceptlösningar och mellan system. Ledningen av de framtida logistiklösningarna måste, mer än tidigare, kunna koordineras och verka i symbios med andra nationers lösningar. I högre grad kommer även civila aktörer att tillåtas i de traditionellt militära strukturerna. Försörjningslösningarna kan göras effektivare dels ur ett tillgänglighetsperspektiv, dels ur ett ekonomiskt perspektiv. Syfte: Att skapa, vidareutveckla och stödja den kunskapsbas och teknik som utgör den långsiktiga grunden för framtida behov av att tillhandahålla de tjänster och resurser som krävs inom logistikområdet och för VoV- verksamheten. Fokuseringen inom Försvarsmaktslogistiken sker mot etablering och utveckling av kompetensnätverk teknikutveckling som stöd till logistikinsatser. Inom verifiering och validering finns det två delområden: distribuerad VV & E i blandad (simulerad och verklig) miljö verifierings- och provningsteknik. Beställare: Försvarsmakten. Verksamheten upphör/omstruktureras . Samarbete: Inom logistik finns det etablerade nationella och internationella samarbeten med Försvarshögskolan, FOI, IHHS i , , och . Inom VoV kvarstår samarbeten med försvarsmyndigheter inom och . Samverkansprogrammet (Särskilda FoT-programmet) I den följande texten beskrivs teknikutvecklingsdelarna i Försvarsmaktens samverkansprogram FoT (se även s. 18–19), vilka omsätts genom uppdrag till FMV. Bakgrund: Ett antal FoT-områden har verksamheter som är av mer allmän karaktär. Den övervägande delen av den nationella FoT-verk- samheten inom dessa områden drivs huvudsakligen av kommersiella intressen utanför försvaret. finns det unika militära tillämpningar som inte kommer fram i den civila forskningen. För att öka nyttan av denna FoT- verksamhet ska ett utökat nationellt forskningssamarbete eftersträvas och med internationella förgreningar då detta är lämpligt och möjligt. Ett civilmilitärt synsätt ska tillämpas. Strävan ska vara att lyfta in idéer och koncept av mer allmän karaktär i FoT genom projektsamverkan med UoH, myndigheter inom totalförsvaret eller andra aktörer. har det skett en förskjutning mot färre utlysningar och fördjupade demonstrationsfaser som i vissa fall är baserade på tidigare utlysningar. Syfte: Att ta till vara civilt driven teknik i militära tillämpningar och utveckla lämplig teknik inom civil-militär dual-use. Teknikutvecklingsprogram: Programmen kan genomföras i form av utlysningar eller riktade satsningar. Programmen är fleråriga och genomförs oftast i internationellt samarbete. Följande program är under genomförande: FoT-samarbete: Då villkoren mellan och skiljer sig på ett par väsentliga punkter såsom nyttjanderätt och moms innebär detta att program kan koordineras men endast i undantagsfall genomföras gemensamt. Bland utförarna finns , , , , , , Sonera, ABB, flera Saab-bolag samt mindre utvecklingsföretag. Samarbete: Samarbeten sker med , , , , och . Det finns ett ökat intresse för samarbeten med och Europeiska försvarsbyrån, där rymdverksamheten med är av betydelse för svensk del. Inom Europeiska försvarsbyrån bidrar samverkansprogrammet till att utveckla en europeisk försörjningskedja av galliumnitridkomponenter, vilket bedöms som en kritisk teknologi för framtida europeiska radar- och telekrigsystem. Bakgrund: En ökad och mer komplex hotbild innebär att förmågan till ballistiskt skydd kontinuerligt måste utvecklas för att kunna svara mot dagens och morgondagens krav på skydd av personal och plattformar. Området ballistiskt skydd inbegriper studier av material, konstruktioner och teknologier för att möta den ökande hotbilden för både lätta och tyngre applikationer. Området innefattar också fortsatta studier och vidareutveckling av tekniska hjälpmedel för att analysera och utvärdera påverkan på olika systems prestanda. Teknikutvecklingsarbetet inom området ballistiskt skydd genomförs genom interna och externa uppdrag. Syftet är att följa teknikutvecklingen och att genomföra fortsatta studier inom teknikområdet ballistiskt skydd främst inom delområdena lätta skydd, tunga skydd och minskydd samt med kopplingar till andra delområden inom överlevnadsbegreppet inklusive omvärldsanalys. Skyddsområdet utgör en kärnkompetens för försvaret och har endast genomgått marginella förändringar . Däremot har en omfattande 32 (inom det amerikanska flygvapnet). ominriktning av verksamheten genomförts där man alltmer har beaktat krav på deltagande i internationella insatser. Exempel på prioriterade förmågor är ad hoc-insatser som stöd vid internationella operationer, lätta kroppsskydd, minskydd, lätta fordonsskydd etc. Syfte: Att vidmakthålla kompetens för att säkerställa produktion samt återtagning och anpassning inom teknikområdet. Inom teknikområdet innebär detta utveckling av ballistiska skydd och minskydd som kombinerar passiva och aktiva komponenter, vilket kan innebära tekniksprång mot avsevärt högre skyddsnivåer. skyddssystem mot konventionell vapenverkan (inklusive IED) teknisk värdering av duellen verkan och skydd systemteknisk värdering av bekämpnings- och skyddssystem. Samarbete: Huvuddelen av verksamheten genomförs vid och samt ingenjörsfirman . Teknikutvecklingssamarbete sker med FOI. Inom materialområdet sker samarbete med UoH och utländska myndigheter. Bakgrund: Vapen och skydd utgör grunden för all väpnad strid. Det övergripande målet är att utveckla Försvarsmaktens förmåga att nå verkan och att skydda sina stridskrafter i komplexa och delvis okända miljöer. FoT- området vapen och skydd utgör en stor del av det omfattande kärnområdet inom vilket försvarets kompetens är unik i samhället och har endast genomgått marginella förändringar . Däremot har en omfattande ominriktning av verksamheten genomförts där man alltmer har beaktat krav på deltagande i internationella insatser. Exempel på prioriterade förmågor är lågkänslig ammunition (IM), stridsdelar utan oönskad sidoverkan (MCD), precisionsvapen, karakterisering av IED etc. Syfte: Teknikutvecklingens syfte är att bidra till och stödja Försvarsmaktens utveckling och dess förmågor i den pågående transformeringen till ett insatsförsvar. konventionella vapensystem och verkansformer unika teknikområden såsom explosivämnen (energetiska material), pulsad kraft för vapen m.fl. stridsdelsteknik, målsensorer samt utskjutnings- och framdrivningsteknik. Samarbete: Huvuddelen av verksamheten genomförs vid de svenska industrierna , och . rådet sker samarbete med FOI och inom Europeiska försvarsbyråns forskningssamordningsgrupper Sensor system, Materials, Energy and propulsion system, Lethality and protection och Guidance and control. En rad internationella samarbeten pågår inom området och då särskilt med , , , , och . Området har ett ringa samarbete med UoH.