eunbil · H00N2B602C · 2013-01-01 00:00:00 — Rådets möte (rättsliga och inrikes frågor) Rubrik: Förslag till och rådets beslut om en civilskyddsmekanism för unionen = Lägesrapport och riktlinjedebatt 14445/12 PROCIV 151 COHAFA 119 etc. - Preparation of the Council meeting (and Home Affairs) on 25/26 October 2012 11799/3/12 - Proposal for a Decision of Parliament and of dokument: KOM(2011)934, Fakta-PM Fö-dep 2011/12/FPM101 behandlad vid samråd med : Inte tidigare behandlad i behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Information till FöU . Bakgrund lade kommissionen fram ett förslag till nytt beslut om EU:s civilskyddsmekanism till rådet och till . Förslaget har förhandlats i rådsarbetsgruppen () ProCiv och en första omröstning sker i utskott ENVI. Det cypriotiska ordförandeskapet har identifierat tre utestående nyckelfrågor i förslaget som inte medlemsstaterna kunnat nå kompromiss kring i . Önskemålet från ordförandeskapet och särskilt av kommissionen är att dessa nyckelfrågor lyfts till för att ska få en politisk styrning. Nyckelfrågorna är beskrivna i noten 14445/12 nämnd ovan och består av: 1) Riskhantering, 2) EU:s frivilliga pool av MS resurser och 3) Hanterande av kapacitetsbrister och särskilt medfinansiering kring detta. Vad gäller riskhanteringen uppnåddes en principiell överenskommelse på , dock med förbehåll för reservationer inom vissa medlemsstater. Rättslig grund och beslutsförfarande Rättslig grund för förslaget utgörs av artikel 196 i fördraget om unionens funktionssätt (). Beslut fattas enligt ordinarie lagstiftningsförfarande d.v.s. och rådet fattar beslut gemensamt. I rådet fattas beslut med kvalificerad majoritet. Svensk ståndpunkt välkomnar kommissionens förslag att stärka och utveckla samarbetet inom civilskyddet och särskilt det ökade fokus på förebyggande åtgärder som finns i förslaget. anser att det är viktigt att finna en balans mellan medlemsstaternas eget ansvar för civilskydd och det gemensamma, solidariska stöd som kan ges inom ramen för EU-samarbetet. Därför anser att civilskyddssamarbetet även i fortsättningen huvudsakligen bör bygga på medlemsstaternas egna resurser, snarare än att resurser skapas genom EU-finansiering. Förslaget innehåller ett antal inslag av ökad medfinansiering från EU:s sida samt ger en ökad roll för kommissionen vilket i vissa fall ser som problematiskt, just mot bakgrunden av att detta kan riskera att urholka ansvarsprincipen och frånta incitament för medlemsstaterna att satsa på sitt eget civilskydd. Svenska ståndpunkter utifrån de tre punkter som det cypriotiska ordförandeskapet valt att lyfta för diskussion på . Riskhantering tycker det är positivt att samarbetet utvecklas och att mer fokus ges åt förebyggande åtgärder. var pådrivande för att ta fram riskbedömningarna på EU-nivå under ordförandeskapet 2009. Att arbetet nu tas vidare i riskhanteringsplaner är nytt och många medlemsstater har uttryckt oro för att tvingas utveckla dessa planer. kan stödja arbetet med riskhanteringsplaner, men har i rådsarbetsgruppen Prociv drivit att arbete ska ske på en övergripande nivå och har därför föreslagit att medlemsstaterna istället för att lämna in sina riskhanteringsplaner till kommissionen, ska bedöma och rapportera om sin riskhanteringsförmåga. Vad gäller riskhantering har en principiell överenskommelse uppnåtts i rådsarbetsgruppen, dock med förbehåll för reservationer inom vissa medlemsstater. stödjer en stegvis utveckling av en riskbaserad approach och välkomnar särskilt att fokus skjuts över till en rapportering av riskhanteringsförmåga istället för rapportering av planerna i sig. EU:s frivilliga pool av MS resurser När det gäller resurspoolen stödjer att det skapas en sådan så länge det är helt klart att deltagande bygger på frivillighet och att medlemsstaterna behåller ägande och beslutanderätten över resurserna och i varje situation har rätt att besluta om att sätta in resurserna eller inte. anser inte att det bör listas några särskilda skäl för när en medlemsstat kan välja att inte använda resurser anmälda i poolen. Om det är medlemsstaterna som äger resurserna är det ett nationellt beslut om de ska sättas in i insats eller ej. Att välja att anmäla in resurser borde vara ett tillräckligt starkt åtagande för medlemsstaterna att göra resurserna tillgängliga vid behov, om inte starka skäl talar mot detta. anser inte att det bör utgå någon finansiering från EU för att skapa, registrera och underhålla resurser i poolen. Däremot kan acceptera någon form av medfinansiering för kostnader relaterade till anpassning av medlemsstaternas resurser för att göra dem användbara i poolen. Hanterande av kapacitetsbrister och särskilt medfinansiering kring detta När det gäller täckandet av ev. luckor i beredskapen finns en oro över att detta ska vara kostnadsdrivande och att det byggs upp en mängd kostsamma EU-resurser. Det finns en oro för att det fråntar incitamentet för MS att bygga upp och bekosta sin egen beredskap samt skapar en fripassagerar-problematik. delar i viss mån dessa farhågor. Utgångspunkten måste vara att varje medlemsstat har ett eget ansvar för att bygga upp sin kapacitet att hantera förutsägbara risker. Om det efter en noggrann behovsanalys kan konstateras att det finns brister av essentiella resurser kan under vissa omständigheter stödja viss medfinansiering av utvecklande av sådana resurser på EU-nivå. Detta under förutsättning att det kan visas vara mer kostnadseffektivt att utveckla dessa på unions-nivå än på regional nivå eller i enskilda medlemsstater. Samarbete mellan medlemsstaterna, med likande risker och behov, om att utveckla sådana resurser regionalt bör uppmuntras. Andra möjligheter att täcka ev. brister, t ex på öppna marknaden eller användande av medlemsstaternas militära resurser, bör också undersökas. Eventuell medfinansiering bör inte vara så hög som föreslås i förslaget (av kostnaden). Bästa sättet att undvika risken för free-riding (en s.k. snylteffekt)och moral hazard (dvs. en moralisk risk) är att begränsa nivåerna av medfinansiering. inställning Rapportören i utskott ENVI, , lämnade sin rapport om förslaget . Rapporten understryker att civilskydd primärt är medlemsstaternas ansvar, i övrigt är det mest genomgripande förslaget att föreslår att beslutet ska omsättas genom att kommissionen ges delegation att anta delegerade akter istället för de genomförande akter som kommissionen har föreslagit. Detta krav på delegerade akter är inte att betrakta som specifikt för detta förslag, utan utgör parlamentets formella utgångspunkt inför förhandlingar med rådet. har dock tidigare visat sig positivt till gemensamma EU resurser och har bl.a. tidigare gett kommissionen ett finansiellt bidrag till stöd för pilotprojekt för att utveckla vissa moduler för beredskap (bl.a. skogsbrandflyg). En första omröstning i ENVI ska ske och i plenum . Förslaget I noten från det cypriotiska ordförandeskapet lyfts tre punkter ur förslaget fram, där diskussionerna i rådsarbetsgruppen visat att åsikterna mellan medlemsstaterna går isär och där man önskar få en politisk inriktning i . 1) Ordförandeskapet vill få svar på om medlemsstaterna ser ett behov av att stegvis utveckla en riskbaserad inriktning för katastrofhantering baserad på medlemsstaternas riskbedömningar, utveckling av medlemsstaternas planering för riskhantering, bedömning och rapportering av riskhanteringsförmåga och frivilligt deltagande i en peer-review process (dvs. inbördes utvärderingsprocess) och utbytande av erfarenheter. 2) Ordförandeskapet vill få ta del av medlemsstaternas syn på finansiella incitament för att delta i den frivilliga resurspoolen och hur medlemsstaterna ser på möjligheterna att avstå från att använda resurser, som är anmälda till poolen, vid en aktuell insats. 3)Ordförandeskapet vill få medlemsstaternas syn på vilka möjligheter EU bör ha att fylla eventuella luckor i den gemensamma responskapaciteten samt hur systemet ska kunna hantera risker med moral hazard och fripassagerare. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Förslaget förväntas inte få konsekvenser för svensk lagstiftning. Ekonomiska konsekvenser Förslaget förväntas inte få någon direkt konsekvens för statskassan, men indirekt kan det få det via EU-budgeten och avgift till EU. Kommissionens förslag innebär en ökning av EU:s budget för civilskydd med . Regeringens övergripande målsättning i förhandlingen om nästa fleråriga budgetram är dels en modernisering av utgiftsstrukturen som uppnås genom en minskad utgiftsnivå och omprioriteringar, dels en oförändrad svensk bruttoavgift. I linje med detta anser regeringen inte att den föreslagna drastiska höjningen av budgeten på civilskyddsområdet är rimlig utan förespråkar i första hand omprioriteringar inom området.