rfr · H10WRFR3 · 2013-11-26 00:00:00 — En bok är en bok är en bok? – en fördjupningsstudie av e-böckerna Riksdagstryckeriet, , 2013 beslutade att ta fram en förstudie kring frågan om elektroniska böcker – e-böcker – ur ett brett perspektiv.1 Underlagen till förstudien togs fram av utvärderings- och forskningssekretariatet i samarbete med kulturutskottets kansli. Utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp tog del av förstudien och beslutade att gå vidare med en fördjupningsstudie. Syftet är att beskriva och analysera e-boken i , med några internationella utblickar. Fokus riktas mot frågor med policyrelevans. Viktiga aktörer och aktuella diskussioner speglas, liksom utbudet, marknaden och konsumtionen av e-böcker. Vidare beskrivs vilka lagar och regler som berör e-böcker. Fördjupningsstudien har särskilt inriktats på tre områden: läsande, integritetsfrågor och ersättning vid biblioteksutlåning. Studien bygger på forskning, statistik, andra rapporter, artiklar och intervjuer. I kulturutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp ingår: Per Lodenius (C), ordförande (S) (M) (MP) (FP) (SD) (V) (KD) Studien har utarbetats av forskningssekreterare vid utvärderings- och forskningssekretariatet i samarbete med kulturutskottets kansli. 1 , protokoll 2012/23:14 utskottssammanträde . Oro, förhoppningar och missförstånd Källor, metod och genomförande Vad är en e - bok? Vad man läser en e - bok på Epub det dominerande formatet Imitation för legitimitet? Icke - kommersiell tillgång till e - böcker 3 Lagar, ...............................................regler och förslag som berör e-böcker Vilka läser och vilka läser inte? Pojkars e - läsning Komplement eller substitut? 5 E-boksläsarens ..........................................................................integritet Relationen mellan läsare och distributör 6 Frågan ................................................om ersättning vid utlåning av e-böcker Samtal för att nå en gemensam lösning 7 E-boksfrågan ......................................................................i andra länder 8 En bok är en bok är en bok? genomslag har förutspåtts , men kan ännu inte sägas ha ägt rum. Försäljning, utlåning och läsning ökar nu snabbare än tidigare, men utgör fortfarande en liten andel i relation till tryckta böcker. Upphovsrättslagen skiljer på tryckta böcker och e-böcker, vilket får konsekvenser för bland annat folkbibliotekens rätt att låna ut e-böcker, för ersättningen till upphovsrättshavare och för hur e-böcker beskattas. , litteraturpropositionen och den nya bibliotekslagen betonar vikten av att folkbiblioteken erbjuder e-böcker. och litteraturpropositionen understryker att det måste finnas en balans mellan bibliotekens och förlagens intressen för att utlåningen ska bli långsiktigt hållbar. har e-böckernas likhet med tryckta böcker betonats. har uppmärksamhet riktats mot att det inte är okomplicerat att e- böcker imiterar pappersböcker. påverkar etablerade förlags- och distributionsstrukturer på ett fundamentalt sätt. Den illegala nedladdningen är ett stort problem för förlag och distributörer. Det är möjligt att biblioteken kommer att påverkas av att förlag har påbörjat e-utlåning mot en avgift. har antalet distributörer ökat, vilket gör att den tidigare nästintill monopolliknande situationen – åtminstone i relation till folkbiblioteken – förmodligen kommer att upphöra. De mest frekventa e-boksläsarna återfinns bland yngre och personer med utbildning, tillgång till surfplatta eller smartmobil och etablerade läs- och biblioteksvanor. Det är ungefär lika många kvinnor som män som läser e-böcker. Så gott som alla som läser e-böcker läser också tryckta böcker. Tryckta böcker och e-böcker anses av användarna ha mycket olika fördelar. Det finns inget som tyder på att e-boken kommer att ersätta pappersboken. I stället kommer förmodligen de olika formaten att väljas till olika sorters läsning. E-böcker kan eventuellt användas som ett verktyg för att arbeta läsfrämjande med unga pojkar, men det krävs mer kunskap för att fastställa ett sådant samband. kan vara en möjlighet för personer med läsnedsättning. Formatet Epub3 stödjer mjukvara som utvecklats för att öka tillgängligheten för personer med läsnedsättning. uppmanar sina medlemsländer att uppmuntra e-boksbranschen till självreglering, så att alla e- böcker framöver publiceras i Epub3. Integritetsfrågor kopplade till e-boksläsningen har inte tidigare diskuterats i så stor omfattning, men uppmärksamheten på frågorna har ökat. Missbruk av uppgifter förefaller inte vara ett stort problem , men riskerna bedöms av vissa som stora. Några betraktar distributörens möjlighet att samla information om läsaren och läsningen som ett hot mot SAMMANFATTNING 2013/14:RFR3 informationsfriheten, andra som något som är vanligt förekommande och accepterat inom näthandeln. Någon gemensam lösning för att komma fram till hur upphovsrättshavarna ska ersättas för utlåningen vid folkbiblioteken kan inte väntas. I stället förhandlar enskilda förlag och bibliotek. SKL förbereder sig för att företräda folkbiblioteken. Förmodligen kommer utvecklingen att gå mot att biblioteken köper bok för bok och att priset varierar mellan olika titlar. Flera aktörer påpekar att det inte är självklart att folkbiblioteken kommer att kunna låna ut e-böcker om parterna inte lyckas komma överens. Det finns en vilja att komma bort från fokuseringen på utlåning av topplisteböcker. Flera aktörer funderar på hur man kan hitta alternativa sätt att förse allmänheten med e-litteratur. E-boksutvecklingen har kommit längst i , följt av . En viktig förklaring är att ett företag där mycket målmedvetet försökt etablera nya konsumtionsmönster och att den engelskspråkiga litteraturen har en stor marknad. Den kommersiella utgivningen har länge varit av begränsad omfattning i , och . Liksom i har man i dessa länder haft svårt att hitta former för ersättning till förlagen för folkbibliotekens utlåning. Centralt finansierade insatser för att bredda e-boksutbudet förekommer i grannländerna. Förmodligen kommer e-böckerna att erbjuda fler tjänster, såsom länkar, animationer och ljudeffekter. Det leder i sådana fall till att skillnaden mellan tryckta böcker och pappersböcker ökar och att e- böckerna och de traditionella böckerna kan komma att betraktas som kompletterande produkter, snarare än konkurrerande. Många av de meningsmotsättningar som präglar debatten om e-böcker kan härledas till det faktum att e-boken i flera bemärkelser är en bok, men i andra inte. På flera sätt stämmer uttalandet att en bok är en bok är en bok – det är oftast exakt samma innehåll, och e-boken är utformad för att likna en tryckt bok. Å andra sidan betraktas e- boken inte som en produkt utan en tjänst i upphovsrättslig mening. Att köpa eller snarare licensiera en e-bok ger inte samma fullständiga tillgång till boken som ett köp av en tryckt bok ger. Publiceringen av en e-bok kan inbegripa andra aktörer än utgivningen av en traditionell bok. Att inte ta hänsyn till de skillnader som finns kan leda till att e-boken uppfattas som något annat än den är, vilket ökar risken för missförstånd och konflikter. Teknikutvecklingen har gjort att tidigare begrepp och regler inte är lika enkla att tillämpa längre. Att tekniska förändringar förorsakar instabilitet och anpassning av beteenden och samhälleliga regleringar är inte unikt för e-böckerna. I fallet med e-böcker handlar det mycket om begrepp som förändras. Den dag man kan definiera var gränsen går mellan en tryckt bok, en e-bok och annat digitalt innehåll på nätet, kommer man också att ha svaret på många av de andra frågor som finns runt e-böcker. 1.1 Oro, förhoppningar och missförstånd Den första läsplattan lanserades i . Många trodde då att e-boks- läsningen ganska snabbt skulle gå om läsningen av tryckta böcker, men så blev inte fallet. En vanlig dag är det endast någon enstaka procent av befolkningen som läser e-böcker. Utgivningen växer och utlåningen på biblioteken ökar, men jämfört med de tryckta böckerna utgör e-böckerna fortfarande en liten andel. Frågan är om e-boksutvecklingen går snabbt eller långsamt. Man kan se två motsägelsefulla diskurser om e-böcker, menar litteraturvetaren . Å ena sidan finns en teknikoro och en diskussion om hur man ska kunna bevara den bokliga läskulturen. Å andra sidan finns en besvikelse över att utvecklingen inte går tillräckligt snabbt.2 E-boksförespråkare lyfter gärna fram det nya mediets fördelar. De ser stora praktiska förtjänster med att kunna samla tusentals böcker i en läs- eller surfplatta. Man behöver inte ta sig till en bokhandel eller ett bibliotek för att kunna börja läsa en bok. E-böcker kräver varken fällda träd, lagerlokaler eller hantering av returer. Kanske kan de också komma att locka nya grupper till läsning. Andra menar att det är svårt att ladda ned e-böcker, att e-boken inte ger samma läsupplevelse som den tryckta boken och att läsningen kommer att bli mer fragmentarisk. Det finns farhågor om att det framför allt kommer att läsas e-böcker på engelska och att det hotar den svenska läsningen och utgivningen.3 Å ena sidan presenteras belägg för att ögonen och hjärnan har svårare att läsa böcker på skärm, å andra sidan pekar forskare på att människan haft svårt att inledningsvis acceptera nya format för informationsöverföring.4 Det finns forskningsrapporter som visar att barn och unga som läser digitalt ligger på en högre läsnivå än andra, och det finns forskningsrapporter som visar motsatsen.5 2Steiner, : Läsarnas marknad, marknadens läsare. Reflektioner över litteraturens materiella villkor, i Läsarnas marknad, marknadens läsare. En forskningsantologi utarbetad för , 2012, s. 27. 3OECD: E-books: developments and policy considerations, Digital Economy Papers, 2012, s. 4. Därför är svenska e-böcker svårsålda, 2012-11- 15.I väntan på vadå?, Filter nr 31, april/, s. 131–133. En rapport från KTH diskuterar om pappers- eller e-böcker har störst påverkan på miljön, men kan inte ge ett generellt svar. Många faktorer påverkar, bland annat hur pappret framställts, om man använder bil för att kunna köpa boken och hur många böcker man läser på en platta under dess livslängd. Se Borggren, : och elektronisk bok på läsplatta – en jämförande miljöbedömning, , 2009. 4Se till exempel Does the brain like e-books?, Room for debate. 5Clark, : Childrens and Today, 2012, s. 47. Digital och traditionell läsning. Analys av olika elevgruppers läsning utifrån 2009, 2013, s. 24. Det sägs ibland i debatten att en bok är en bok är en bok, oavsett format. Det är sant så till vida att innehållet är exakt detsamma. E- böckerna försöker också ofta efterlikna de tryckta böckerna: på skärmen står de uppställda som bokryggar eller omslag i en bokhylla. När man bläddrar drar man fingret över sidan som om det vore en pappersbok och man ser då bladet vändas. har e-böckerna till och med slitet eller gulnat papper. Men en e-bok är inte detsamma som en tryckt bok. I exempelvis upphovsrättslig mening är de två skilda saker. Den tryckta boken är ett exemplar som ägs och kan lånas ut och ges bort. är en licens (innehållande ett antal villkor för användning och läsning) och licensen kan inte lånas ut eller ges bort utan särskilt tillstånd. Det får i sin tur konsekvenser för hur e- böcker beskattas, hur de kan lånas ut på bibliotek eller vad man som e-boks- köpare får göra med sin bok. E-böcker är böcker, men också något annat. De är på samma gång självklara och invecklade och de kan anses ha såväl fördelar som betydande nackdelar. De skapar både oro och förhoppningar. Just denna kluvenhet gör dem viktiga att studera. Ju mer vi vet och förstår om dem, desto mindre kommer vi framöver att förknippa e-böcker med missförstånd, besvikelser och konflikter. är förstås bara en del av den digitala utvecklingen, och även för andra medier har förändringarna varit omvälvande. Musikbranschen har till stora delar redan digitaliserats och har fått brottas med frågor om upphovsrätt och anpassning till nya konsumtionsmönster. Man kan sitta hemma i soffan och titta på digitala filmer när man önskar, vilket milt uttryckt har förändrat förutsättningarna för biograferna. Tidningar på nätet är populära, men väcker frågor om finansiering och presstöd. Open Access-rörelsen har på ett fundamentalt sätt förändrat den vetenskapliga publiceringen. De flesta vetenskapliga tidskrifter numera är digitala, och många bekostas av den som vill publicera sig i stället för den som vill ta del av innehållet.6 För vissa medier har omställningen pågått längre och förändringstakten har börjat avta. Det börjar bli möjligt att få en överblick över hur teknikutvecklingen och konsumtionsmönstren kan tänkas komma att se ut. För e- böckerna är vi däremot fortfarande mitt uppe i en period då det råder stor osäkerhet om hur stora förändringarna kommer att bli och vad de kommer att innebära. 1.2 Syfte och frågor har beslutat om riktlinjer för arbete med forsknings- och framtidsfrågor. I riktlinjerna konstateras att riksdagsarbetet ställer stora krav på både en god allmän informationsförsörjning till ledamöterna och kvalificerade beslutsunderlag i de ärenden där ska fatta beslut. 6 Är förändringarna av den omfattningen att de på ett fundamentalt sätt ändrar förutsättningarna för en bransch brukar de benämnas disruptiva eller omvälvande innovationer. Termen myntades ursprungligen av i , 1997. viktigt inslag i detta måste vara information om såväl forskningsresultat och aktuell forskning som analyser av framtida teknik- och samhällsutveckling. När e-böckerna diskuteras behandlas oftast en enskild aspekt eller del- fråga i taget. Syftet med denna fördjupningsstudie är att beskriva och analy- sera e-boken i , med några internationella utblickar. riktas mot frågor med policyrelevans. I studien ingår att spegla viktiga aktö- rer och aktuella diskussioner och att ge en översikt över utbudet, marknaden och konsumtionen av e-böcker och då inte enbart affärsmarknaden, utan även det icke-kommersiella utbudet (till exempel digitaliserad litteratur vid arkiv och bibliotek). Vidare beskrivs i korthet vilka lagar och regler som De andra länder som tas upp är och , , Dan- De två första har valts för att de representerar länder där e-böcker är mer etablerade. Grannländerna har undersökts då de delar många förutsättningar och egenskaper med . Som ett första steg genomfördes en förstudie som behandlades av kultur- utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp . punkt i förstudien valde kulturutskottets grupp att gå vidare med tre för- För det första frågan om vilka som läser och inte läser e-böcker. skillnader jämfört med annan läsning? Hur förhåller sig läsning av e-böcker till läsning av tryckta böcker? Kommer läsning av e-böcker att ersätta läs- ning av traditionella böcker? Särskild uppmärksamhet riktas mot frågan om e-böcker kan vara en metod att inspirera pojkar till läsning. Det andra frågeområdet för gruppens studie handlar om e-boksläsarens Läsning av e-böcker kräver att man som läsare registrerar sig och den som tillgängliggör boken kan ta del av information om läsaren och läs- kan återkallas av förlaget. Det väcker frågor om läsarens ställning och om det finns risker för att information om läsaren och läsning- en kan användas på ett oriktigt eller olämpligt sätt. Det tredje fördjupningsområdet behandlar hur ersättningssituationen och förhandlingsläget ser ut samt vilka olika alternativ som finns. och folkbibliotek har haft svårt att komma överens om hur ersättningen vid utlåning av e-böcker ska utformas. De samtal som tidigare förts om att hitta en gemensam lösning har avbrutits. 1.3 Källor, metod och genomförande E-böcker har inte funnits , och den utveckling som pågår är snabb, vilket påverkar källmaterialläget. Flera svenska forskningsprojekt har relativt påbörjats8, men de har ännu inte hunnit publicera så många resultat. forskningsantologi innehåller dock flera relevanta artiklar. Den internationella forskningen kan bidra med intressanta 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21. 8 Det mest omfattande är framväxt i ett litet språkområde: media, teknologi och effekter i det digitala samhället, vid /. Projektet ska pågå till 2016, är finansierat av och leds av prof. Tom , prof. och prof. . perspektiv.9 En avgränsning har gjorts till forskning som specifikt berör e- böcker, men däremot inte böcker, läsning, bokmarknaden eller biblioteken i vid bemärkelse. Studien gör inte anspråk på att redovisa all forskning. Det finns flera svenska och utländska rapporter som behandlar olika aspekter av e-boksfrågan. Dessa är dock ofta publicerade av personer eller institutioner med ett särskilt intresse i frågan, varför de framför allt är användbara för att beskriva olika aktörers ståndpunkter. En viktig källa är E-books – Developments and Policy Considerations, publicerad 2012 av direktorat för vetenskap, teknologi och industri. Rapporten har både ett internationellt perspektiv och resonerar om e-boks- politik, vilket är relevant för den aktuella fördjupningsstudien. Artiklar i dagstidningar samt teve- och radioinslag är viktiga för att beskriva den pågående utvecklingen och debatten. Tillgången till svensk och internationell statistik om e-boksmarknaden och e-läsning är relativt god. har bistått vid sökningen av källor och litteratur. Professor har bidragit med information om forskningsläget och vägledning i sökningen av relevant forskning. Inför studien har sju intervjuer genomförts (se bilaga 1). Representanter för följande institutioner har intervjuats: , , (KB), Kommuner och Landsting (SKL), , och . Synonymt med e-böcker används begreppen e-litteratur eller e-titlar. Vanliga böcker benämns pappersböcker, tryckta böcker, fysiska böcker eller traditionella böcker. Det som ofta kallas e-boksutlåning är egentligen ett tillgängliggörande av en kopia av en fil . I den aktuella studien används uttrycken utlåning och låntagare, eftersom det är så man i det offentliga samtalet benämner bibliotekens tillgängliggörande av e-böcker. Studien har faktagranskats av , professor vid institutionen biblioteks- och informationsvetenskap, , , docent litteraturvetenskapliga institutionen, och , juridiska institutionen, . Dessa har dock inget ansvar för eventuella fel eller för studiens slutsatser. 9 En genomgång av forskning finns i Rajendra Kumbhars artikel E-books: review of research and writing during 2010 i Library 2012, men den är till stora delar redan inaktuell. 2.1 Vad är en e-bok? Det finns ingen exakt definition av vad en elektronisk bok eller e-bok är. användes ibland begreppet e-bok om den läsapparat eller det läsprogram som behövs för att man ska kunna läsa e-boken.10 syftar de flesta på innehållet – texten – när man använder begreppet e-bok. Begreppet digital bok används ibland synonymt med e-bok. Till digitala böcker kan dock även räknas ljud- och talböcker. De flesta som diskuterar e-böcker betonar att det är samma innehåll i en e-bok och en tryckt bok och att det som skiljer är vad man läser texten på; papper eller skärm. e-boksutredning beskriver e- boken som en elektronisk version av en tryckt bok avsedd att läsas med hjälp av en dator, smart mobiltelefon, läsplatta eller annat mobilt läsverktyg. En e-bok möjliggör enligt utredningen en funktionalitet som är jämförbar med eller som överträffar de möjligheter som en tryckt bok kan erbjuda.11 Även Svenska datatermgruppen12 – med uppgift att ge rekommendationer om hur datatermer bör hanteras på svenska – Svenska Förläggareföreningen13, Litteraturutredningen14 och den officiella biblioteksstatistiken15 lyfter fram likheterna mellan tryckta böcker och e-böcker. beskriver e-boken som en publikation med en boks omfång som består av text och ibland bilder i digital form, formaterad för att läsas på en läsplatta, dator eller mobiltelefon.16 Begreppet e-bok har ifrågasatts. Själva termen är begränsande, menar exempelvis och . tankarna till en tryckt bok, men en e-bok kan enligt dem vara så mycket mer än en text på en skärm.17 används begreppet utökade e-böcker. Man syftar då på e-böcker som innehåller till exempel länkar, kommentarer, filmer, ljudeffekter och 10Andersson, : – lätt att göra, svår att sälja, , 2009, s. 9. 11Utredningen tar också upp vad som inte är en e-bok. Inlästa ljudböcker, talböcker, digitala arkiv som innehåller skannade eller fotograferade bilder av äldre böcker, digitala manuskript, digitala tryckfiler, text- och bildfiler är inte e-böcker. Se När kommer boomen? 2011, s. 5–7. 12Svenska datatermgruppen menar att en e-bok är en bok som har getts ut i elektronisk form. Ljudböcker räknas inte som e-böcker, Datatermgruppens webbplats. 13Andersson 2009, s. 9. 14SOU 2012:65 Läsandets kultur, s. 226. 15Definitionen finns med i högskole- och universitetsbibliotekens statistik: Dokument i digital form som huvudsakligen innehåller sökbar text och som är jämförbar med en tryckt bok (monografi) och som kräver speciell teknisk utrustning för att kunna läsas. E-böcker kan överföras till användarens PC för användning eller lånas ut till användare på läsplattor., Biblioteksstatistik, Kungl. 16OECD 2012, s. 34–37. 17Bergström, : Tidiga läsare av e-böcker i Vägskäl, SOM-under- sökningen 2012, 2013, s. 357. Utvecklingen av utökade e-böcker har kommit längre i de än i Sverige.18 2.2 Vad man läser en e-bok på E-böcker kan läsas på läsplattor, surfplattor, datorer och mobiltelefoner. Digitaliserad litteratur har funnits , men det var först i och med utvecklingen av avancerade läsplattor som efterfrågan på e-böcker blev starkare. Läsplattorna är utvecklade just för läsning av längre texter och använder särskilt e-bläck på e-papper för att underlätta läsning . De är mindre, lättare och har längre batteritid än en surfplatta. Läsningen på en läsplatta liknar till stora delar läsningen av en pappersbok. Sidorna liknar den tryckta bokens och många funktioner är skapade för att efterlikna upplevelsen av att hålla en bok i handen. Texten är dock inte fast, utan flödar om och anpassas till den sid- och stilstorlek som valts. Några vanliga läsplattor är Kindle, Nook, Reader och Kobo. Vissa återförsäljare har knutit sina böcker till särskilda plattor. Till exempel kunde Amazons böcker tidigare endast läsas på en Kindle.19 På tidiga läsplattor kunde man bara koppla upp sig för att köpa nya böcker, men går utvecklingen mot plattor där man även kan göra annat på internet.20 En surfplatta är framtagen även för annat än e-boksläsning, exempelvis att läsa mejl, spela spel eller titta på film. Exempel på surfplattor är Ipad, Galaxy och Nexus. Amazon har tagit fram en surfplatta – Kindle Fire – som ger trådlös tillgång till Amazons utbud, men som inte kan läsa andras e- böcker.21 Det går även att läsa e-böcker i smarta mobiltelefoner. Det begränsade formatet och skärmens ljus gör att telefoner inte har betraktas som något verkligt alternativ. Men telefoner har slagit igenom som ett redskap för e-boksläsning i bland annat . Med en tradition av läsning av kortare texter såsom noveller och serier har telefoner där blivit populära för e-läs- ning.22 2.3 Epub det dominerande formatet Epub kan betraktas som standardformat för e-böcker. Det kan läsas av de flesta appar på läsplattor, datorer, surfplattor och smarta mobiltelefoner. Undantaget är , som endast kan läsa Amazons eget format (azw). Det finns även e-böcker i pdf-format, som kan läsas i alla miljöer. Nackdelen med pdf är att texten är fast och inte anpassar sig efter sidan.23 18SOU 2012:65 Läsandets kultur, s. 226. 19OECD 2012, s. 18–21. kan dock Amazons böcker även läsas på andra plattor. 20Snickars, : Boken som medium i Läsarnas marknad, marknadens läsare. En forskningsantologi utarbetad för , s. 224. 21OECD 2012, s. 16. 22OECD 2012, s. 17–18. 23OECD 2012, s. 14–15. E-böcker kan underlätta för personer med läsnedsättning. kan stor textstorlek och starkare bakgrundsljus användas och det är ibland möjligt att få boken uppläst med talsyntes. Formatet Epub3 stöder mjukvara som utvecklats för att öka tillgängligheten för personer med läsnedsättning.