eunbil · H00N2BAFB9 · 2013-01-01 00:00:00 — A2013/1979/IE Rådets möte (social-, jämställdhets- och arbetsmarknadsministrarnas möte (offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) 4.Förslag till och rådets förordning om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (första behandlingen) Interinstitutionellt ärende nr 2011/0269 (COD) –(ev.) Allmän riktlinje 15440/11 SOC 867 ECOFIN 678 FSTR 56 COMPET 440 CODEC 1672 Förslaget till förordning har behandlats i samt . Vidare har regeringen överlagt om förslaget med arbetsmarknadsutskottet . presenterade kommissionen ett förslag till förordning som förlänger den Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för . Kommissionens förslag innebär en förlängning och en utvidgning av nu existerande fond. Förhandlingar om fondens regelverk har pågått . har det irländska ordförandeskapet försökt få stöd för olika kompromissförslag, dock utan att lyckas. Frågan har därför lyfts till . De viktigaste utestående frågorna rör fondens tillämpningsområde samt frågan om medfinansiering från fonden. Ordförandeskapets avsikt är att vid mötet nå en allmän inriktning om förslaget. Förslag till svensk ståndpunkt Se även rådspromemoria för dagordningspunkt 6, kompletteras. Ändrat förslag till och rådets direktiv om bättre möjligheter att överföra minimikrav för ökad rörlighet för arbetstagare genom förbättrade villkor för intjänande och bevarande av kompletterande pensionsrättigheter (första behandlingen) (*) Interinstitutionellt ärende nr 2005/0214 (COD) [Kommissionens förslag till rättslig grund: artikel 48 (f.d. artikel 42, EG-fördraget) och artikel 115 (f.d. artikel 94, EG-fördraget) i EUF-fördraget] (ev.) Politisk överenskommelse 13857/1/07 SOC 368 CODEC 1062 REV 1 + REV 1 COR 1 Slutligt dokument inte tillgängligt. Kompletteras efter rådsarbetsgrupp . Förslaget har tidigare behandlats i inför . Regeringen har överlagt med arbetsmarknadsutskottet och , samt informerat . Kommissionens direktivförslag syftar till att förbättra arbetstagares fria rörlighet och rörligheten över huvud taget på arbetsmarknaden genom att förbättra villkoren för intjänande och bevarande av kompletterande pensionsrättigheter (tjänstepensioner). Syftet är att minska de hinder som kan följa av hur system för kompletterande pensionsrättigheter (tjänstepensionssystem) är utformade. Direktivförslaget innehåller begränsningar av längden på vänte- och förvärvandetider (waiting - och vesting periods), åldersgränser för vesting (vilket på svenska ungefär betyder krav som måste vara uppfyllda innan man har rätt till den pension som har betalats in), bestämmelser om hur vilande pensionsrättigheter ska bevaras samt bestämmelser om information. I det kompromissförslag som ordförandeskapet tagit fram har tillämpningsområdet snävats in. Det omfattar nu endast gränsöverskridande rörlighet, dvs. arbetstagares rörlighet mellan medlemsstater. Ordförandeskapets kompromissförslag ska bara tillämpas på avgående arbetstagare, vilket innebär aktiva försäkringstagare vars pågående anställning upphör av andra orsaker än att denne blir berättigad till tjänstepension och som, , får anställning i en annan medlemsstat. Efter första läsningen i presenterade Kommissionen ett ändrat förslag. Därefter låg förhandlingarna nere och återupptogs . Ändringsförslaget har behandlats i rådsarbetsgruppen och . På hölls en informell lunchdiskussion. På avser ordförandeskapet nå en politisk överenskommelse om förslaget. Förslag till svensk ståndpunkt Förhandlingarna i rådsarbetsgruppen pågår fortfarande och ett möte är utsatt . Det är ännu inte klart hur det slutliga direktivförslaget kommer att se ut. Kompletteras då förhandlingarna fortfarande pågår. Se även rådspromemoria för dagordningspunkt 4 – kompletteras. 6.Förslag till och rådets förordning om fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (första behandlingen) Interinstitutionellt ärende nr 2012/0295 (COD) –(ev.) Allmän riktlinje/Lägesrapport Frågan har inte tidigare behandlats i . Överläggning skedde med och informationstillfällen ägde rum samt . föreslog kommissionen en förordning om att upprätta en europeisk fond för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt. Fonden är tänkt att ersätta livsmedelsprogrammen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, som upphör efter 2013 och komplettera Europeiska socialfonden genom att stödja nationella system där livsmedelsprodukter och baskonsumtionsvaror för personligt bruk delas ut till de hemlösa personer eller barn som har det sämst ställt. Fondens övergripande syfte är att bidra till att uppnå 2020-strategins mål om att minska fattigdom och social utestängning. Fonden ska omfatta och finansieras inom strukturfonderna. De avsatta medlen fördelas till medlemsstaterna utifrån en fördelningsnyckel, som bygger på två av de tre EU-gemensamma indikatorerna för att mäta 2020-strategins mål. Förslag till svensk ståndpunkt Kompletteras med ståndpunkt och rådspromemoria. 7.Förslag till och rådets direktiv om genomförande av direktiv /71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (första behandlingen) Interinstitutionellt ärende nr 2012/0061 (COD) DOC 8040/12 SOC 224 MI 193 COMPET 168 (Kommissionens förslag) Lägesrapporten inte tillgänglig – kompletteras . Förslaget har tidigare behandlats respektive i inför respektive . Regeringen har överlagt med , och och . Kommissionens förslag till ett s.k. tillämpningsdirektiv syftar till att skapa ett allmänt regelverk för utstationeringar med en bättre och mer enhetlig tillämpning av direktivet 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (utstationeringsdirektivet). Genom att klargöra och förtydliga hur bestämmelserna i utstationeringsdirektivet ska tillämpas kan skyddet för utstationerade arbetstagares villkor säkerställas och en sund konkurrens på den inre marknaden främjas, som missbruk av utstationeringsreglerna motverkas. Förslaget antogs och har behandlats i rådsarbetsgruppen . På presenterades en lägesrapport och På presenterade ordförandeskapet en lägesrapport och dessutom fördes en riktlinjedebatt. Se även rådspromemoria för dagordningspunkt 3, kompletteras. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att på rådsmötet tar del av lägesrapporten. 8.Förslag till och rådets direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (första behandlingen) Interinstitutionellt ärende nr 2012/0299 (COD) COM (2012) 614 final (ursprungsförslaget) 16433/12 SOC 943 ECOFIN 708 DRS 130 CODEC 2724 (lägesrapport) Frågan har tidigare behandlats i och . Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv om en jämnare könsfördelning bland styrelseledamöterna i börsnoterade bolag. Direktivet innehåller i huvudsak en reglering av hur styrelseledamöter ska tillsättas. Den som anser sig ha blivit förbigången när det gäller en viss styrelsepost ska kunna föra tillsättningsfrågan till domstol eller myndighet. Direktivet har behandlats vid fyra rådsarbetsgruppsmöten. är det svårt att komma vidare i förhandlingarna på grund av de invändningar som flera MS riktar mot förslaget. Kritiken baseras på subsidiaritetsprincipen men rör bl.a. även den rättsliga grunden för förslaget. har, i likhet med regeringen, ansett att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen. Flera andra medlemsstater gör samma bedömning. För svensk del är direktivet problematiskt bl.a. i ett aktiebolagsrättsligt perspektiv. Valet av styrelseledamöter sker inte på samma sätt som vid en anställning. Det sker på bolagsstämman av aktieägarna, och det finns inte några sökande. Styrelseuppdraget är ett förtroendeuppdrag. Det framstår som främmande att en myndighet eller domstol ska ha befogenhet att ompröva stämmans val. Detta är i grunden en ägarfråga och hanteras bäst på nationell nivå. Regeringen arbetar aktivt med att förändra attityderna hos ägarna. Förslag till svensk ståndpunkt tar del av informationen. 9.Förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning Interinstitutionellt ärende nr 2008/0140 (CNS) 10039/13 SOC 369 JAI 422 MI 447 FREMP 71 behandling i nämnden: Förslaget har behandlats i och , och , och , och , samt . Med stöd av artikel 13 i EG-fördraget (nu artikel 19.1 EUF-fördraget) presenterade kommissionen ett förslag till direktiv med förbud mot diskriminering på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Direktivet ska tillämpas på alla personer, såväl inom den offentliga som den privata sektorn i fråga om socialt skydd, inklusive social trygghet och hälso- och sjukvård, sociala förmåner, utbildning samt tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster, som är tillgängliga för allmänheten, inklusive bostäder. Syftet med förslaget är att alla EU:s diskrimineringsgrunder får likvärdigt skydd. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgruppen för sociala frågor. Vid möte kommer ordförandeskapet presentera en lägesrapport. Det krävs enhällighet för antagande av förslaget. Förslaget blockeras fortfarande av vissa medlemsstater. Förslag till svensk ståndpunkt har verkat för ett brett direktiv mot diskriminering och välkomnar förslaget i stort. Det är angeläget att inom EU säkerställa en gemensam miniminivå av skydd mot diskriminering oavsett diskrimineringsgrund. Regeringen föreslår att instämmer i lägesrapportens huvudbudskap. 10.Den europeiska terminen 2013: Bidrag till (27–) – Europeiska planeringsterminen Frågan har inte tidigare behandlats i . Rådets diskussion om medlemsstaternas genomförande av sin sysselsättningspolitik inom 2020-strategin kommer utgöra arbetsmarknads- och socialministrarnas förberedelser inför Europeiska rådets möte . Vid mötet väntas stats- och regeringscheferna avsluta den europeiska terminen genom att ge politiskt stöd åt de landspecifika rekommendationerna. Regeringen välkomnar denna diskussion. a)Utkast till rådets rekommendationer om de nationella reformprogrammen till varje medlemsstat, Makroobalansförfarandet (MIP), utkast till förklarande anmärkning Frågan har inte tidigare behandlats i . På väntas ministrarna godkänna landspecifika rekommendationer på sysselsättningsområdet inom ramen för 2020-strategins genomförande. presenterade kommissionen förslag till landspecifika rekommendationer baserade på analys av medlemsstaternas rapportering inom ramen för 2020-strategin (nationella reformprogrammen) samt den årliga rapporteringen inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten stabilitets- eller konvergensprogram) med särskilda rekommendationer till länderna inom euroområdet. Rekommendationerna har behandlats inför rådsmötet i rådgivande kommittéer under rådet. Rekommendationerna ska behandlas av (de delar som rör sysselsättningsriktlinjerna) och (de delar som rör de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken) och godkännas av och slutligen antas av rådet . Förslag till svensk ståndpunkt har ställt sig bakom för den ekonomisk-politiska samordningen, där det bland annat framgår att medlemsstaterna ska betrakta den ekonomiska politiken som en fråga av gemensamt intresse och samordna denna inom rådet. Inom ramen för den ekonomisk-politiska samordningen riktas rekommendationer till medlemsstaterna. ser rekommendationerna som ett viktigt instrument för att uppmuntra till en ansvarfull ekonomisk politik och uppfyllelse av de mål som sätts upp inom ramen för samordningen av den ekonomiska politiken. Rekommendationerna ska respektera nationell praxis och de nationella systemen för lönebildning. En rekommendation är en uppmaning till lämplig handling och är inte bindande. Vad som är lämplig handling är ett politiskt vägval och det är parlamenten i varje medlemsstat som ytterst beslutar om utformningen av den nationella ekonomiska politiken. I är det som avgör detta. Samarbete och granskning av den ekonomiska politiken förekommer inte bara i EU utan även i IMF och samt nationellt genom t.ex. och . har deltagit i och uppmuntrat till nationell och internationell granskning och samarbete med denna inriktning, med syftet att utbyta erfarenheter och i icke bindande former lämna synpunkter på den ekonomiska politiken. Regeringen ställer sig bakom att rekommendationer ges till medlemsländerna. Det är sedan upp till varje medlemsland att välja hur man förhåller sig till rekommendationerna. b)Granskning av de nationella reformprogrammen (2013) och genomförandet av de landspecifika rekommendationerna –Godkännande av yttranden från sysselsättningskommittén och kommittén för socialt skydd Frågan har inte tidigare behandlats i . Rådet väntas ställa sig bakom yttranden från sysselsättningskommittén och kommittén för social trygghet om årets granskning av sysselsättningsdelarna och den sociala dimensionen, i medlemsstaternas nationella reformprogram 2013 som skickades till inom ramen för den europeiska terminen. Yttrandena kommer också att inkludera resultatet av granskningen av hur medlemsstaterna beaktat fjolårets landspecifika rekommendationer. På sysselsättningsområdet noteras att utsikterna för sysselsättningen är dystra och att det krävs fortsatta reformer på arbetsmarknadens område. De flesta medlemsstater genomför svåra reformer. Ungdomars arbetsmarknadssituation, långtidsarbetslöshet och aktiv arbetsmarknadspolitik är några områden som lyfts fram. På sociala området framkommer att i princip samtliga medlemsstater genomför omfattande reformer i de sociala trygghetssystemen. Reformer gällande pensioner bör inriktas så att de på ett säkert och hållbart sätt levererar tillräckliga pensioner till sina medborgare. Yttrandena innehåller också budskap om det fortsatta arbetet i kommittéerna . Liksom är yttrandena övergripande för EU-27 och inte landspecifikt som rekommendationerna. Förslag till svensk ståndpunkt Ståndpunkten kompletteras då dok inkommit. c)Utvärdering av paket med rådets rekommendationer vad gäller övergripande frågor - Rapporter från och trygghet Frågan har inte tidigare behandlats i . och kommittén för social trygghet har övergripande diskuterat samtliga rekommendationer som presenterats med avsikten att rapportera till EPSCO om frågor som berör EPSCO:s kompetens men som har en annan rättslig grund. Det rör alltså rekommendationer som beslutas i EKOFIN. Exempelvis redovisas övergripande vilka rekommendationer kommissionen lämnat rörande hållbarhet i hälso- och sjukvårdssystemen. Förslag till svensk ståndpunkt Ståndpunkten kompletteras då dok inkommit. d)Bedömning av sysselsättningssituationen och riktmärken –Godkännande av sysselsättningskommitténs bedömning Frågan har inte tidigare behandlats i . antog slutsatser om anpassning av den europeiska sysselsättningsstrategin till den nya årscykeln inom vilken 2020-strategin skulle komma att genomföras. I rådets slutsatser välkomnade rådet arbetet med det gemensamma ramverket för utvärdering och uppmanade sysselsättningskommittén (EMCO), kommittén för social trygghet (KST) och kommissionen att lägga fram en detaljerad rapport, inklusive ett tydligt verktyg för uppföljning av sysselsättningsresultat (Employment Performance Monitor). Mot bakgrund av denna uppmaning presenterade EMCO och KST inför ett yttrande som angav att kommittéerna antagit ett gemensamt utvärderingsramverk, inbegripet ett verktyg för bedömning av sysselsättningssituationen. ställde sig bakom detta yttrande . På rådsmötet ställde sig bakom det första verktyget för bedömning av sysselsättningssituationen. På ministerrådsmötet väntas rådet ställa sig bakom årets version. Verktyget syftar till att på ett tydligt och lättbegripligt sätt kommunicera resultaten av utvärderingsramverket. täcker in policyområden under sysselsättningsriktlinjerna och syftar till att identifiera viktiga utmaningar på dess områden samt följa upp utvecklingen mot EU-målet och de relaterade nationella målen. Verktyget för bedömning av sysselsättningssituationen består av tre delar som tillsammans ger en översikt av resultat på såväl en övergripande nivå som för varje enskilt medlemsland. Således presenteras i verktyget nationella sysselsättningsmål, nyckelindikatorer, viktiga utmaningar och goda exempel för vart och en av de 27 medlemsstaterna. innehåller verktyget även riktmärken (benchmarks) för medlemsländerna vad gäller 2020-målet för sysselsättning och huvudindikatorerna för utvecklingen på arbetsmarknaden. Riktmärkena syftar till att jämföra medlemsstaterna och tillföra grupptryck. Riktmärkena presenteras för varje medlemsstat i alla huvudindikatorerna. Förslag till svensk ståndpunkt Ståndpunkten kompletteras då dok inkommit. Har tidigare inte behandlats i nämnden. Mot bakgrund av den höga ungdomsarbetslösheten i har arbetslösheten bland unga pekats ut som en av de viktigaste frågorna på EU:s dagordning. Europeiska rådets ordförande har aviserat att ungdomsarbetslösheten kommer att bli ett av huvudnumren på Europeiska rådets möte . Arbetsmarknadsministrarnas diskussion vid EPSCO blir ett bidrag inför Europeiska rådets möte. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar att EPSCO och diskuterar ungdomsarbetslösheten då detta är en mycket angelägen fråga. Vid diskussionen kan lyfta fram yrkesintroduktionsavtal, och vad staten kan göra för att stödja dessa, som en viktig del i arbetet med att skapa bredare vägar in på arbetsmarknaden för unga. –antagande av rådets slutsatser Frågan har inte tidigare behandlats i . presenterade kommissionen ett initiativ för att främja sociala investeringar för tillväxt och sammanhållning (s.k. sociala investeringspaketet). Initiativets huvuddel utgörs av ett meddelande som syftar till att ge medlemsstaterna strategisk vägledning i utvecklingen av långsiktigt hållbara välfärdssystem. Initiativet är kopplat till 2020-strategin och dess övergripande målsättningar om en smart, hållbar tillväxt för alla. Det irländska ordförandeskapet har valt att ta fram rådsslutsatser om meddelandet för att bekräfta att denna inriktning för modernisering av välfärdssystemen bör genomsyra arbetet på det socialpolitiska området. Slutsatserna uppmanar medlemsstaterna att använda medel ur Europeiska socialfonden till sitt reformarbete. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar sociala investeringspaketets inriktning och fokus på långsiktigt hållbara lösningar och ett ändamålsenligt och effektivt användande av resurser. Det innebär ett välkommet skifte bort ifrån riktade insatser och utpekande av utsatta grupper. I förhandlingarna om rådsslutsatserna har regeringen bevakat att inga nya processer introduceras och att etablerade arbetsmetoder på det socialpolitiska området, så som öppna samordningsmetoden, fortsatt används samt att nationell kompetens på området respekteras. Regeringen anser att bör kunna ställa sig bakom förslaget till rådsslutsatser. Kvinnor och Media: Jämställdhet inom beslutsfattande positioner - Antagande av rådets slutsatser 7204/1/13 (ursprungligt KOM dokument) Slutligt document kompletteras efter Coreper Överläggning i arbetsmarknadsutskottet . Frågan har ej tidigare behandlats i . gör en granskning av hur EU:s medlemsstater och institutioner genomför sina åtaganden enligt för jämställdhet som antogs i . Inom denna process har det irländska ordförandeskapet tagit fram ett utkast till rådsslutsatser med förslag på tre indikatorer, med fokus på kvinnors deltagande i beslutsfattande positioner inom mediaorganisationer. Det noteras i slutsatserna att kvinnor i allt större utsträckning arbetar inom media, men är underrepresenterade inom beslutsfattande positioner. Som underlag till slutsatserna har i (EIGE) presenterat rapporten of the implementation of the Platform for Action in the EU Member States. Advancing gender equality in decision-making in media organisations. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar slutsatserna och eftersom det är ett viktigt bidrag till medlemsländernas åtaganden inom Pekinguppföljningen. Förslag till och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillverkning, presentation och försäljning av tobaksvaror och liknande produkter. presenterade kommissionen ett förslag till reviderat direktiv om tobaksprodukter. Förslag till svensk ståndpunkt Kompletteras med ståndpunkt och rådspromemoria. 15.Förslag till och rådets förordning om kliniska prövningar av humanläkemedel och om upphävande av direktiv /20/EG (första behandlingen) Interinstitutionellt ärende: 2012/0192 (COD) Rådsdokument inte tillgängligt. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . Överläggning har skett med och informeras även om frågan . Kommissionen presenterade ett förslag till ny förordning om kliniska prövningar. Kliniska prövningar är läkemedelsundersökningar som utförs på människor enligt ett forskningsprotokoll och där läkemedlen används utanför normal klinisk praxis. Kliniska prövningar är en viktig del av den kliniska forskningen, som i sin tur är nödvändig för att man ska kunna utveckla läkemedel och förbättra vården. Syftet med förslaget är att underlätta för läkemedelsföretag och akademin att utföra kliniska prövningar i . Skälet är att antalet prövningar har sjunkit drastiskt i . Nuvarande direktiv om kliniska prövningar (direktiv /20/EG) har lett till att säkerheten och de etiska aspekterna vid kliniska prövningar förbättrats avsevärt inom EU och de data som genereras har blivit mer tillförlitliga. Direktivet har emellertid kritiserats eftersom det anses hämma antalet kliniska prövningar som utförs inom den europeiska unionen. Kommissionen önskar ha förslaget behandlat av och Rådet innan valet till . Det är föga troligt att det kommer vara möjligt på grund av stor arbetsbörda i rådet. Vid EPSCO presenteras en lägesrapport. Förslag till svensk ståndpunkt Kompletteras när rådsdokumentet blir känt. 16.a) Förslag till och rådets förordning om medicintekniska produkter och om ändring av direktiv /83/EG, förordning (EG) nr 178/2002 och förordning (EG) nr 1223/2009 (första behandlingen) b) Förslag till och rådets förordning om medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik (första behandlingen) Interinstitutionellt ärende: 2012/0266 (COD) Interinstitutionellt ärende: 2012/0267 (COD) Rådsdokument inte tillgängligt. Frågan har inte tidigare behandlats i . Överläggning skedde med och informeras även om frågan . Kommissionen presenterade två förslag på det medicintekniska området. Ett förslag till förordning om medicintekniska produkter och om ändring av direktiv /83/EG, förordning (EG) nr 178/2002 och förordning (EG) nr 1223/2009; och ett förslag till förordning om medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik. Mer ingående redogörs i FaktaPM 2012/13: FPM17 samt i FaktaPM 2012/13: FPM18. Syftet med förslagen ska vara att främja innovation och konkurrenskraft inom det medicintekniska området som folkhälsan ska säkerställas. Det är också viktigt att nya medicintekniska produkter snabbt och kostnadseffektivt når ut på marknaden. Medicintekniska produkter behöver inte godkännas på förhand av en myndighet, utan genomgår i stället en bedömning av överensstämmelse utförd av en oberoende part, ett s.k. anmält organ (i fråga om mellanrisk- och högriskprodukter). Det finns ca 80 anmälda organ i , som utses och övervakas av medlemsstaterna och verkar under de nationella myndigheternas kontroll. Certifierade produkter CE-märks, så att de kan cirkulera fritt i EU, Eftaländerna och . De särskilda egenskaperna hos medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik och för den tillverkningssektorn kräver att det antas särskild lagstiftning som skiljer sig från lagstiftningen om andra medicintekniska produkter. Medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik godkänns inte på förhand av en myndighet utan genomgår i stället en bedömning av överensstämmelse som när det gäller de flesta produkter utförs på tillverkarens eget ansvar.