rfr · H00WRFR10 · 2013-06-11 00:00:00 — examen /gymnasieskola än i övriga grupper som uppger att de använder kunskap från ny forskning i sitt arbete (). det gäller antal år efter examen verkar det vara så att lärare som tog sin examen för mindre än i något högre grad än övriga uppger att grundutbildningen gett dem mycket eller ganska bra förutsättningar för att inhämta information om ny forskning. Av de lärare som deltagit i Lärarlyftet är det som uppger att vidareutbildningen har gett dem mycket eller ganska bra förutsättningar för att inhämta kunskap från ny Många av dessa () uppger också att vidareutbildningen har gett dem mycket eller ganska bra förutsättningar för att använda kun- skap från ny forskning. Dock är det av lärarna som har fortbildat sig inom ramen för Lärarlyftet. För skolledare jämfördes svaren från dem som genomfört Rektorspro- grammet med dem som inte genomfört det. Drygt hälften av skolledarna rapporterar att de har deltagit i rektorsprogrammet. Nio av tio skolledare som deltagit i Rektorprogrammet svarar att vidareutbildningen har gett dem mycket eller ganska bra förutsättningar för att såväl inhämta som använda kunskap från ny forskning. Motsvarande andel för dem som inte genomfört rektorprogrammet är när det gäller inhämtning och när det gäller användning. Vidare svarar nästan alla av skolledarna som genomfört Rektorsprogrammet att de använder kunskap från ny forskning i sitt arbete, även om motsvarande siffra för övriga är så pass hög som 90 En stor majoritet av lärare och skolledare svarar att de har behov av kunskap från ny forskning för att kunna utveckla utbildningen. De flesta har mest nytta av nya tekniker och verktyg för att förbättra undervisningen. Många behöver även nya ämneskunskaper och mer kunskap om den psykosociala miljön i skolan. De allra flesta uppger också att de regelmässigt tar del av och använder ny kunskap i sitt arbete. Trots det är det bara omkring hälften av lärarna som anser att detta egentligen ingår i arbetsuppgifterna. Generellt sett stämmer upplevda behov väl överens med den typ av kunskap man också menar att man använder. Men några skillnader kan noteras. Exempelvis uppger av lärarna att de har behov av ny kunskap om 7 ENKÄT TILL LÄRARE OCH SKOLLEDARE psykosocial miljö, medan svarar att de använder sådan ny kunskap i sitt arbete. För skolledare gäller det omvända: Fler svarar att de använder ny kunskap om psykosocial miljö än som upplever behov av sådan kunskap (ca 65 respektive ). Även när det gäller ny organisatorisk kunskap finns en skillnad bland lärare. Medan en av tio rapporterar att de använder sig av ny kunskap inom det här området är det dubbelt så många som svarar att de har behov av ny organisatorisk kunskap. Det är få skolor som har en plan för hur kunskapsimplementeringen ska gå till. Endast en fjärdedel av skolledarna och en av tio lärare uppger att det finns en sådan plan. Lärare hämtar ny kunskap främst från , kolleger och skolledningen. Skolledare har också som främsta källa, men söker kunskap även hos lärosätena och utbildningsförvaltningarna i hemkommunerna. Knappt hälften av lärarna upplever att de får stöd i sin kunskapsinhämtning från skolledningen och ungefär lika många upplever stöd från kollegerna. Av skolledarna är det något större andel som svarar att de får stöd från sin närmaste ledning. Drygt hälften av både lärare och skolledare anser att deras grundutbildningar har gett dem mycket eller ganska bra förutsättningar för att inhämta och använda kunskap från ny forskning. En majoritet av skolledarna har även deltagit i någon form av kompetensutveckling som också har förbättrat förutsättningarna. Vanligast är Rektorsprogrammet. Av lärarna är det bara tre av tio som uppger att deras kompetensutveckling har varit värdefull i det här avseendet och över hälften av lärarna har inte deltagit i någon kompetensutveckling. Frågorna om vilka förutsättningar som utbildningen har gett för att inhämta och använda kunskap från ny forskning är de frågor som flest avstår från att besvara. Detta gäller främst lärarna och då i synnerhet deras fortbildning. Nio av tio lärare, och nästan lika många av skolledarna, anser att de inte får tillräckligt med tid för att nyttiggöra kunskap från ny forskning i sitt arbete. Utöver att få mer tid tycker man att det är underlättande att känna motivation och att syftet med den nya kunskapen är tydligt. Däremot är det få lärare som tycker att stöd från kollegerna är en väsentlig faktor. Men fyra av tio lärare svarar att dåligt stöd från ledningen utgör ett hinder. När det gäller underlättande och hindrande faktorer tycks de definierade alternativen ha fångat in de flesta tänkbara faktorer. Endast som mest har angett någon annan faktor i fritextfältet. Med få undantag är det inga skillnader mellan kommunala och fristående skolor, stora och små skolor respektive skolor i större och mindre kommuner. På några frågor skiljer sig svaren mellan könen, och i dessa fall är det kvinnorna som genomgående förmedlar en mer positiv bild. I många enkäter är det dock vanligt att det förhåller sig på det sättet (se t.ex. [125]). För lärare tycks det inte heller vara några större skillnader med avseende på om man är behörig eller inte, vilken typ av examen man har eller hur som gått sedan man tog sin examen. Vidare svarar nästan alla av skolledarna som 7 ENKÄT TILL LÄRARE OCH SKOLLEDARE genomgått rektorsprogrammet att de använder kunskap från ny forskning i sitt arbete, även om nio av tio av de övriga också menar att de gör det. 8 Intervjuer med centrala aktörer Följande kapitel innehåller en sammanställning av fyra intervjuer som genomförts med företrädare (tjänstemän) för , vid , Kommuner och Landsting samt utbildningsförvaltningen i stad12. Information om vilka personer som har intervjuats och datum för intervjuerna finns i bilaga 3. I de delar som beskriver aktörernas verksamheter inom kunskapsspridning och kunskapsanvändning redovisas exempel på insatser och aktiviteter som företrädarna har lyft fram vid samtalen. 8.1 Vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet Stort fokus på frågorna Skrivningen i den nya skollagen om att utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet har medfört stor uppmärksamhet inom skolvärlden. Även om frågan i sig inte är ny ger tillägget i lagen en viktig signal om alla barns rätt till en god utbildning som en förutsättning för en stark demokratibas i samhället [126]13. Skrivningen har också medfört att frågan har fått ett större utrymme i samhällsdebatten och väckt mycket intresse på alla nivåer inom skolsystemet, inte minst ute på enskilda skolor. Det har lett till ett stort behov av stöd för att tolka vad skrivningen innebär i praktiken och vägledning i hur man bättre ska kunna leva upp till kraven [127]14. Hur ska vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet tolkas? Skrivningen i lagen ska tolkas som att både ämnesinnehållet och skolans arbetsmetoder ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. An- svaret måste ligga såväl på politiska beslutsfattare på alla nivåer och tjänstemän på myndigheter och i kommunernas förvaltningar som på enskilda skolledare och lärare. Men vetenskaplig grund betyder inte enbart att skolorna ska använda nya forskningsrön, det handlar också om att få till stånd ett förhållningssätt där skolans medarbetare på ett systematiskt sätt kan urskilja, formulera och lösa problem. Utvecklingsarbetet bör bedrivas enligt en vetenskaplig praxis, dvs. att syften, metoder, datainsamling, källhänvisningar m.m. ska vara tydliga och transparenta [127, 128]15. 12När det gäller utbildningsförvaltningen i som representant för insatser inom kommunerna bör det noteras att är den största och därmed resursstarkaste kommunen i landet. 13Nihlfors E, vid , Intervju 2012-10 17(fortsättningsvis UVK). 14Lagergren T & Minten E, , Intervju (fortsättningsvis ). 15Skolverket och , i , Intervju (fortsättningsvis i ). 8 INTERVJUER MED CENTRALA AKTÖRER När det gäller beprövad erfarenhet är det viktigt att inte betrakta sådan kun- skap som mindre värdefull än den forskningsbaserade. Men det handlar inte om individuell erfarenhet. Beprövad erfarenhet ska vara systematiskt doku- menterad , den ska också vara bearbetad och diskuterad inom Läraryrket baseras i stora delar på vad man ibland kallar tyst Den kunskapen är ofta viktig för att hantera den vardagliga klass- rumssituationen och kan ses som kunskap som vuxit fram och delas av många med samma utgångspunkter, och som har visat sig fungera. den inte är dokumenterad är den svår att såväl utveckla som föra vidare till andra [127, 128]16. Det kritiska förhållningssättet är viktigare än att särskilja om det är vetenskaplig forskning eller beprövad erfarenhet som ger vägled- ning för ett visst arbetssätt. Målet är att i varje situation kunna använda bästa tillgängliga kunskap [129]17. 8.2 Tillgängliggör forskning för skolan Tillgången på relevant forskning Även om både den svenska och den internationella forskning som finns på området skulle kunna tas till vara bättre menar att det inte går att blunda för att relevant praxisnära forskning är en bristvara inom skolområdet. Det är inte så att tillgänglig forskning håller låg kvalitet, men den är inte användbar i klassrummet. Förenklat kan man säga att det finns mycket forskning om och på lärare, men mindre forskning för lärare [127]18. Ett ytterligare problem kan vara att många forskningsprojekt berör särskilda förhållanden i en viss skola och därmed genererar resultat som inte är användbara för andra. Sådan forskning kan inspirera till att reflektera över den egna verksamheten, men går inte kunskapen att implementera direkt i det egna arbetet [128]19. När det gäller den svenska forskningen kan det delvis vara en fråga om resurser. Jämfört med t.ex. områdena naturvetenskap, teknik och medicin satsas väldigt lite medel på forskning inom utbildningsvetenskap [126]20. En förutsättning för en forskningsbaserad skola är att relevant forskning görs känd i verksamheterna. 16Skolverket och i . 17Bjelvenius H & Båvner B, Kommuner och Landsting, Intervju (fortsättningsvis SKL). 8 INTERVJUER MED CENTRALA AKTÖRER är den myndighet som har regeringens uppdrag att sprida forskningsresultat inom skolområdet. Målgrupper för spridningsinsatserna är skolhuvudmän, rektorer och lärare – huvudmännen som ytterst ansvariga, rektorna som ansvariga för sina skolor och lärarna som ansvariga för undervisningen i sina klasser. Inför en insats är målsättning att utgå från målgruppernas behov och på så sätt identifiera olika fokusområden. Det sker bl.a. genom regelbundna träffar med lärare och skolledare. Man gör även enklare målgruppsundersökningar, t.ex. genom att analysera besöksstatistik från webbplatsen för att få vägledning i var behoven är som störst. Exempel på viktiga spridningskanaler är webbplatsen och , och man menar att såväl webbplatsen som pocketserien når ut väl till verksamma i skolan. ger oftast i uppdrag till lärosätena att bevaka olika forskningsområden och ta fram material om aktuell forskning. Underlagen kvalitetsgranskas, anpassas och paketeras sedan av för att passa de olika målgrupperna. samarbetar också med Skolinspektionen inom ramen för forskningsfrågorna och säkerställer därmed att inte dubbelarbete sker. Därutöver gör en del riktade utbildningsinsatser, ofta med utgångspunkt från en kunskapsöversikt inom ett område. Som exempel kan nämnas utbildningar runt om i landet baserade på översikten Vad påverkar resultaten i svensk grundskola och insatsen Rektor visar vägen där man i samarbete med Skolinspektionen anordnade konferenser om rektors roll i skolan baserade på inspektionens kvalitetsgranskningar. har man inlett satsningen Forskning lyfter med utbildningar för förvaltningschefer och rektorer om vad en skola på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet innebär. Även om följer upp sina forskningsspridningsinsatser med enkäter saknar man ofta möjlighet att bygga vidare på resultaten. Däremot försöker man använda sig av kunskap från andras utvärderingar för att utforma nya utbildningsinsatser. önskar arbeta mer med att främja användningen av forskningsresultat. Några exempel man nämner är att skapa nätverk, ordna mer regelbundna seminarieserier och att låta genomföra kunskapsöversikter på ett mer systematiskt sätt. Man efterlyser nya arenor för att lättare kunna kanalisera ny forskning till specifika mottagargrupper. Om specialiseringen i skolan skulle utvecklas vidare med t.ex. särskilda matematik- eller språkutvecklare tror att möjligheterna att rikta insatser kommer att förbättras. Huvuduppgiften för UVK är att fördela medel till forskning och forskningsinfrastruktur inom utbildningsvetenskap. Men UVK har också uppdraget att förbättra forskningsresultatens tillgänglighet för det omgivande samhället. Det sker genom att man tar fram forskningsöversikter, anordnar en årlig konferens och genom webbplatsen . 8 INTERVJUER MED CENTRALA AKTÖRER fram av forskare under projektledning från UVK, och har arbetet till stor del finansierats av . fem översikter , men uppfattningen är att behovet är långt mycket Ämnet för en översikt bestäms utifrån UVK:s egen omvärldsbevak- ning och i dialog med . Översikterna skrivs oftast på svenska och håller hög vetenskaplig kvalitet, men riktar sig inte direkt till lärare i klass- Målgrupper för forskningsöversikterna är snarare bl.a. lärosäten och skolmyndigheterna, och översikterna används exempelvis som kurslitte- ratur på lärarutbildningen. kan däremot ta fram populärversioner som baseras på översikterna för att på så sätt förbättra användbarheten. UVK skulle gärna se att översikterna hade formen av systematiska kun- skapssammanställningar som löpande kunde uppdateras, vilket inte är fallet , men man saknar de resurser som detta skulle kräva. hålls också en konferens i syfte att presentera aktuell utbild- ningsvetenskaplig forskning och att fungera som en mötesplats inom fältet. Konferensen arrangeras i samarbete med olika lärosäten runt om i landet och i samband med den tas populärvetenskapliga projektbeskrivningar fram som också samlas i en bok. Man ser det som önskvärt att oftare kunna arrangera liknande konferenser, där också annan forskning än den som finansieras av är en nationell webbplats för forskningsinformation inom olika vetenskapsområden och drivs av ett tiotal myndigheter och stiftelser som finansierar forskning i . Med som medfinansiär drivs satsningen För dig i skolan på webbplatsen, där nya rön inom utbildningsvetenskap och material som kan användas i undervis- Målgruppen är främst lärare, men också elever får i och med sajten tillgång till moderna digitala lärresurser inom olika områden. Sajten är välbesökt och utvecklas löpande med nya applikationer. Utifrån besöksstatistik medges viss uppföljning av behov och intressen. Kommuner och Landsting (SKL) Som arbetsgivar- och intresseorganisation för kommunerna har SKL en bred verksamhet inom skolutveckling med olika projekt, skrifter, seminarier och stöd till landets kommuner. När det gäller en skola på vetenskaplig grund ser SKL som sitt uppdrag att bidra till bättre förutsättningar för att forsk- ningsrön ska komma till användning i skolan. Exempelvis har SKL tagit initiativ till den partsgemensamma överenskommelsen Forskning ger bättre resultat i skolan21. I programförklaringen har representanterna enats om flera viktiga insatser för att nå en skola på vetenskaplig grund och beprövad Exempelvis har parterna lämnat ett gemensamt inspel inför forskningspropositionen och arrangerat en rikskonferens för att sprida ex- empel på hur man kan få olika typer av samverkan att fungera. 21 Tillsammans med , , och 8 INTERVJUER MED CENTRALA AKTÖRER Även om man inte betraktar forskningsspridning som en huvuduppgift har SKL för att främja den vetenskapliga diskussionen i kommunerna t.ex. låtit ta fram skriften Synligt lärande [130]. Skriften är en översättning med tolkningar av internationellt uppmärksammade forskningsöversikt Visible Learning [131] om vad som påverkar elevers studieresultat. Till skriften har man också tagit fram ett diskussionsmaterial som kan användas ute på skolorna eller i kommunernas nämnder och förvaltningar. Bakgrunden till satsningen är delvis att det finns en efterfrågan från kommunernas skolchefer att få resultat som presenterade på ett enkelt och lättfattligt sätt för att underlätta beslutsfattandet. Målgrupper för SKL:s aktiviteter på området är oftast politiker och tjänstemän i kommunerna, men genom olika samarbeten med myndigheter och andra organisationer kan målgrupperna breddas. arrangerar en rad olika aktiviteter i syfte att främja att ny kunskap tillgängliggörs och kommer till användning i skolan. Spridning av forskning sker främst genom webbplatsen Pedagog . Tanken med webbplatsen är att samla information för kommunens lärare om allt från kurser och seminarier till utvecklingsprojekt och aktuella reformer. På webbplatsen finns bl.a. Kunskapsbanken som innehåller såväl forskningsartiklar som annan information som bedöms ha relevans för skolan. Till utbildningsförvaltningen är också t.ex. som erbjuder kommunens skolor stöd och information kring språkfrågor kopplat. Man samarbetar även med Skolporten22 och kommunen ser dess aktiviteter inom området som en viktig del i forskningsspridningen. Därutöver anordnar utbildningsförvaltningen en lärarforskningskonferens där aktuella resultat presenteras och diskuteras. i deltar också i en rad utbildningsinsatser för lärare i samarbete med . Exempel är forskarskola, magisterkurser och skräddarsydda kurser som ger lärare med äldre lärarexamen behörighet till forskarutbildning. Ytterligare exempel på satsningar är ämnesdidaktiska nätverk. I nätverken ingår lärare med erfarenhet av forskning från kommunfinansierad forskarskola, lärare med licentiatexamen, master- och magisterutbildade lärare men även andra som arbetar med att identifiera relevanta frågeställningar i skolan som man vill undersöka på ett vetenskapligt sätt. Deltagare i nätverken kan söka medel från utbildningsförvaltningen för forskningsprojekt som utlyses . Resultat från projekten publiceras sedan på webbplatsen. I har man anslutit sig till det s.k. Promillemålet23 som innebär att en promille av utbildningsbudgeten används för uppföljningar, utvärde- 22Skolporten är en privat aktör som tillhandahåller bl.a. skolnyheter och forskningsinformation, och vänder sig till lärare, rektorer och skolchefer. 23Promillemålet, som drivs av bl.a. , syftar till att stärka praktiknära forskning och skolutveckling. 8 INTERVJUER MED CENTRALA AKTÖRER ringar, utvecklingsprojekt och forskning i och om skolan. sättning har varit att kommunledningen tror på frågorna och är drivande. Några tankar kring forskningssammanställning och -spridning En av grundförutsättningarna, att det är god tillgång på svensk forsknings- baserad kunskap inom skolområdet, kan bara uppfyllas om området ges mer forskningsresurser [126]24. Men det behövs också en kraftsamling kring att sammanställa och föra ut den forskning som faktiskt finns också från andra Därför är det önskvärt att skapa en funktion som kan ta fram material med hög vetenskaplig kvalitet och som riktar sig till olika lärargrupper [126, 127]25. Alternativen att antingen låta en sådan funktion inrymmas i en be- fintlig organisation (t.ex. ) eller att skapa en ny kan båda ha för- menar att en fördel med att ge uppdraget till dem är att forskningsspridningen redan är en del av myndighetens uppgift och att man har ett pågående arbete med att utveckla arbetsformerna. roll inom kunskapsspridning är relativt väletablerad och man upplever stor efterfrågan på råd och vägledning [127]26. En nackdel kan vara att Skol- verket uppfattas (och bör uppfattas) som normativt, vilket kan Även om det finns grupper som uppskattar en tydlig styrning finns också många som upplever styrning på detaljnivå som nega- tivt i det här sammanhanget. Därmed riskerar man att misslyckas med im- plementeringen [126]27. Forskningsspridning inom skolområdet engagerar många aktörer, något som ibland används som en ursäkt för att det inte fungerar tillräckligt Men att många deltar kan i grunden vara en styrka så länge samord- Regionala aktörer, såsom regionala utvecklingscentra, är viktiga även om alla inte har fungerat tillfredsställande [129]28. 8.3 Förutsättningar för den regelbundna kunskapsanvändningen För att ny kunskap ska komma till användning krävs att organisationen har förmåga att värdera och kritiskt granska det man förväntas ta till sig, och även bedöma den nya kunskapens relevans för den egna verksamheten. Ny kunskap behöver också bearbetas och diskuteras av dem som ska använda den. Lärarutbildningen måste bli starkare För att stärka kunskapsanvändningen på måste lärarutbildningen hålla högre kvalitet än . På många håll är det exempelvis få av högskolelärarna som är disputerade, vilket får som konsekvens att forskningsbasen 25 UVK och . 8 INTERVJUER MED CENTRALA AKTÖRER hos blivande lärare blir lidande [127]29. Det är önskvärt att lärare har som minst masterutbildning, vilket är fallet i t.ex. . Med en starkare lärarutbildning där studenterna får utveckla förmågan att systematisera och sortera information ökar också chanserna för en skola som regelbundet fångar upp och använder ny kunskap [126]30. Det behövs nya former för lärarnas fortbildning Yrkesverksamma lärare behöver erbjudas möjligheter till kontinuerlig utveckling av sin kompetens och det bör ske i samverkan inom kollegiet. Dagens fortbildning i form av punktinsatser vid något eller ett par tillfällen per termin leder sällan till några bestående förändringar [126]31. Målet måste i stället vara att alla skolans lärare utvecklas genom att fånga upp ny kunskap och genom att enskilt och tillsammans med kolleger omsätta detta i det egna arbetet [129]32. Exemplet Matematiklyftet – matematikutveckling i kollegial samverkan Ett exempel där det kollegiala lärandet står i centrum är Matematiklyftet som har startat . Satsningen, som ska förbättra kvaliteten i matematikundervisningen, är en fortbildning i matematikdidaktik som äger rum lokalt på skolor runt om i landet. Målet är att nå omkring 10 000 lärare . Modellen för satsningen bygger på att lärare genomför fortbildningen tillsammans med andra lärare och med stöd av en handledare som håller i en serie regelbundna samtal. Deltagande huvudmän och rektorer ansvarar för att dela in matematiklärare i grupper och skapa de organisatoriska förutsättningarna för arbetet. De lärare som kommer att fungera som handledare får en särskild utbildningsinsats i regi och även rektorer på de skolor där lärare deltar erbjuds en kortare utbildning. Det stödmaterial som ska användas tas fram av universitet och högskolor på uppdrag av och baseras på bästa tillgängliga kunskap inom matematikdidaktiken. Det finns också en särskild webbplats kopplad till fortbildningen där stödmaterialet finns tillgängligt [127]33. Som ett komplement till Matematiklyftet driver SKL satsningen 2015. Projektet har som syfte att förbättra matematikundervisningen i grundskolorna och fokuserar på styrning och ledning inom kommunerna. De politiskt ansvariga ska avge en avsiktsförklaring och ställa upp tydliga mål för elevernas matematikresultat samt förbinda sig att aktivt delta i ett antal konferenser som SKL anordnar inom ramen för satsningen [129]34. 8 INTERVJUER MED CENTRALA AKTÖRER Läraryrket har på många håll kommit att karakteriseras av ensamarbete. Lärarna känner ansvar för sina elever, men bidrar inte alltid i så hög utsträckning till att utvecklas tillsammans med kollegerna. Ofta finns en rädsla för att bli iakttagen i sin lärarroll och man är ovillig att släppa in arbetskamraterna i klassrummet. De kollegiala samtalen handlar i stället främst om det vardagliga arbetet avseende praktiska frågor medan de undervisningsnära frågorna sällan diskuteras. Därför är det viktigt att skapa utrymme för att lärare ska observera varandra, lära av varandra och stödja varandras utveckling.