rir · H1B55 · 2013-05-08 00:00:00 — Uppköp av fast och mobil telefoni och andra kommunikationstjänster omsätter , och utgör därmed av företagsmarknaden.54 Den svenska telekommarknaden är stark i många avseenden, och har stor betydelse för konkurrenskraft. I statistik över de europeiska länderna står sig starkt, med ledande positioner inom både mobilt bredband och fiberutbyggnad. ligger på en femte plats för användandet av fast bredband.55 har dock också 53PTS faktasvar på frågor rörande statligt fiberinnehav. Granskning av Kammarkollegiets ramavtals-upphandlingar inom telekom utifrån ett innovationsvänligt perspektiv. 55Brev till PTS generaldirektör från , , . GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN lyft fram att har fler överklagade beslut än andra länder.56 De svenska marknadsaktörerna har uttryckt kritik mot förutsättningarna på marknaden, och menar att en regleringsosäkerhet hämmar investeringsmöjligheterna.57 utmanas operatörerna av avancerade användare som ställer höga krav. Frågor om tillgång till infrastruktur för effektivare konkurrens och osäkerhet om förutsättningarna för fortsatta investeringar i infrastruktur är utmaningar. Den officiella statistiken över telekommarknaden som Trafikanalys tar fram i samarbete med PTS och SCB visar på vikande investeringar på marknaden –2011.58 I får statens insatser inte så höga betyg, varken när det gäller tillgängliga digitala samhällstjänster, plats 23, eller statens eget användande av den nya tekniken, plats 24. Affärs- och innovationsklimatet för it och telekom rankas också lågt, hamnar där på plats 11. hamnar däremot i topp när det gäller både enskilda och företags användning av elektroniska kommunikationer.59 Telekomsektorns delmarknader hamnar alla lågt i kundnöjdhet i kvantitativa konsumentundersökning jämfört med andra länder. konstaterar att det finns en lång rad orsaker till konsumentproblem och till bristande förutsättningar för att konsumenterna ska kunna vara aktiva och göra välgrundade val som kan skapa en fungerande marknad.60 EU gör också årliga kundnöjdhetsundersökningar, och konstaterar att de svenska konsumenterna inte bara är missnöjda, utan också att de svenska telekommarknaderna placerar sig i den absoluta botten i den europeiska statistiken över kundnöjdhet.61 56SWEDEN: 2011 Telecommunication Market and Regulatory Developments. 57Denna bild framkommer i intervjuer gjort med fem av marknadens större aktörer (TeliaSonera, Tele2, Hi3G, och ). Det är också en åsikt som flera av dem uttryck i ett remissvar till regeringen. Trafikanalys, 2012. PTS har tagit fram en egen bedömning av investeringarna på den svenska telekommarknaden och bygger på operatörers årsredovisningar och estimat utifrån tidigare års utveckling samt annan relevant information och har kommit fram till högre investeringsnivåer (se Uppföljning av regeringens bredbandsstrategi, s. 18–19. PTS, 2012. (PTS- ER-2012:18)). 59The Report 2012:Living in a Hyperconnected World, s. 9, 17, och 294. 60Missnöjet gäller ofta abonnemang, avtalsvillkor och att konsumenten inte upplever sig få sina rättigheter tillgodosedda. Detta kan vara ett generellt problem som delas med andra omreglerade marknader. Det upplevs svårt att jämföra olika abonnemang och tjänster, och kunder känner sig inlåsta av abonnemang med lång bindningstid. Se: Fördjupad analys av marknaden för mobiltelefoni, bredband och sampaketerade telekomtjänster. (2011:18). 61Se 8th Consumer Scoreboard, 2012, s. 116–117. , 2012; Se, Monitoring Consumer Markets in Union, s. 260–271. GfK EU3C, 2012. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN 3Regeringens och PTS insatser för en fungerande konkurrensreglering enligt LEK I detta kapitel redovisar iakttagelser för att besvara granskningens första delfråga: Har regeringen och PTS säkerställt en väl fungerande tillämpning av den konkurrensfrämjande förhandsregleringen? har avgränsat granskningen till frågan i vilken mån PTS arbetar med att säkerställa att myndighetens konkurrensreglerande beslut enligt 4 kap. LEK är rätt i sak och utformade på ett formellt korrekt sätt. Dessutom redogör kapitlet för regeringens insatser för en fungerande konkurrensreglering i enlighet med åtagande gentemot EU. 3.1Sveriges konkurrensreglering – del i ett internationellt åtagande fattade och rådet beslut om nya regler för sektorn elektroniska kommunikationer, i form av direktiv.62 Dessa direktiv är grunden för den nuvarande regleringen inom EU och i Sverige.63 Regelverket är ett medel för att bidra till att uppnå målen att främja konkurrensen, den inre europeiska marknaden och slutanvändarnas intressen. Direktiven kompletteras av rekommendationer och riktlinjer från . Rekommendationerna fastställer vilka produkt- och tjänstemarknader som kan regleras och hur de så kallade SMP-skyldigheterna bör utformas. Regleringen ska tillämpas av en nationell regleringsmyndighet. Myndigheten ska vara en oberoende instans som utövar sina befogenheter opartiskt, öppet och punktligt. Riktlinjerna ger principer för hur de nationella regleringsmyndigheterna bör tillämpa konkurrensregleringen på nationell nivå. Riktlinjerna tar även upp förhållandet mellan nationella regleringsmyndigheter och . 62Avsnitt 3.1.1 och 3.1.2 bygger på Hettne, (), Rättsutlåtande ang. staten på telekommarknaden, se bilaga 1. 63Av ramdirektivets artikel 1 framgår att det övergripande målet med är att skapa ett harmoniserat regelverk för elektroniska kommunikationsnät och elektroniska kommunikationstjänster samt tillhörande faciliteter och tillhörande tjänster. Det regelverk som beslutades omfattade fem harmoniseringsdirektiv, bestående av ett ramdirektiv och fyra särdirektiv, samt ett beslut om radiospektrumpolitik inom gemenskapen. Det finns en skyldighet för EU:s medlemsstater att säkerställa att får effektivt genomslag.64 Medlemsstaterna ska bistå EU och kommissionen i arbetet med att säkerställa att konkurrensen fungerar på marknaden för elektronisk kommunikation. Regeringen ska därför säkerställa en rättssäker tillämpning av LEK. Vid tillämpningen ska den nationella regleringsmyndigheten (PTS) – utan påverkan av riksdag och regering – göra marknadsekonomiska bedömningar och fatta de beslut som krävs enligt regelverket. 3.2PTS uppgifter som konkurrensreglerande myndighet i PTS är den myndighet som tillämpar LEK och som ska säkerställa en konkurrensreglering som bidrar till att den svenska telekommarknaden utvecklas mot en god konkurrens. PTS ska fastställa produkt- och tjänstemarknader, så kallade delmarknader, med sådana särdrag att det kan vara motiverat att införa särskilda skyldigheter för operatörer.65 Om det inte råder effektiv konkurrens på en fastställd delmarknad ska företag med betydande inflytande på den marknaden identifieras, en så kallad SMP-operatör (Significant Market ). PTS ska meddela beslut om särskilda skyldigheter för dessa företag, så kallade SMP- beslut.66 Ett sådant beslut kan till exempel innebära att andra operatörer ska ges tillgång till den SMP-operatörens nät eller tjänster, för att möjliggöra en effektiv konkurrens på delmarknaden.67 PTS kan även förpliktiga en dominerande aktör att tillämpa en viss prissättning för andra operatörers tillgång till nät eller tjänster, för att exempelvis förhindra överprissättning i relationen till de andra operatörerna. Konkurrensreglerande beslut med betydande inverkan på en fastställd marknad ska föregås av samråd med berörda parter. I vissa fall ska samråd ske med EU- kommissionen och med andra nationella regleringsmyndigheter. I detta arbete är remissinstans och ska för vissa beslut godta dem innan PTS kan meddela beslut. Det gäller till exempel beslut om relevanta produkt- och tjänstemarknader samt beslut om företag med betydande 64När införs ska medlemsstaterna beakta den så kallade lojalitetsprincipen i artikel 4.3 i Fördraget om Europeiska unionen. 658 kap. 5 § lag (2003:389) om elektronisk kommunikation. Vid fastställandet ska EU- kommissionens rekommendation om relevanta produkt- och tjänstemarknader samt riktlinjer för marknadsanalys och bedömning av ett företags betydande inflytande på marknaden beaktas. Dessutom fungerar som remissinstans. 668 kap. 6 § lag (2003:389) om elektronisk kommunikation. En brist på effektiv konkurrens innebär att operatören kan ta ut överpriser eller använda prispress på ett sätt som missgynnar slutanvändarna, (4 kap. 11 §). 67För en introduktion till PTS konkurrensreglering se till exempel faktablad Beslut för ökad konkurrens, PTS, 2008. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN inflytande på marknaden.68 Det måste dock röra sig om sådana åtgärder från PTS att handeln mellan medlemsstaterna påverkas.69 Om kommissionen bedömer att dessa kriterier är uppfyllda kan kommissionen hindra PTS att meddela det föreslagna beslutet.70 har inte fattat beslut som går emot ett PTS beslut. Således är samtliga PTS skyldighetsbeslut (SMP-beslut) godkända av , även de som senare har överklagats till domstol.71 PTS har också ansvar för tillsyn över efterlevnaden av LEK och SMP-beslut samt villkor och föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. PTS får förelägga den som bedriver verksamhet som omfattas av LEK att tillhandahålla myndigheten upplysningar och handlingar som behövs för att kunna utöva tillsyn. PTS kan genom förelägganden med vite påverka operatörernas efterlevnad.72 PTS har också ett ansvar för att lösa tvister, där medling kan vara del av förfarandet, mellan operatörer i tvister som har uppkommit som en följd av myndigheten beslut. Det innebär att operatörer kan vända sig till PTS i tvister om hur de skyldigheter som PTS beslutat om ska tolkas i affärsrelationer. LEK anger att beslut enligt lagen får överklagas av den som är part i ärendet, om beslutet gått parten emot, och även av annan vars rättigheter påverkas negativt av beslutet.73 Besluten kan överklagas till Förvaltningsrätten i . Sista instans är Kammarrätten i , vars avgöranden inte kan överklagas.74 68Kommissionen kan även rekommendera medlemsstaterna att inte anta ett skyldighetsbeslut. 698 kap. 11 § Lag om elektronisk kommunikation Om ett beslut skulle kunna påverka handeln mellan staterna inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ska ett motiverat förslag till beslut överlämnas till berörda myndigheter i övriga stater, organet europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation och Europeiska kommissionen. 70Artikel 7.4 ramdirektivet där får rätt att besluta mot vissa åtgärder som vidtas av nationell regleringsmyndighet. I 8 kap. 12 § Lag om elektronisk kommunikation sägs Om kommissionen inom den tid som anges beslutar att inte godta ett sådant förslag som avses får beslut inte meddelas. 71PTS skyldighetsbeslut har endast ändrats eller upphävts. PTS statistik visar att myndigheten tagit 72 beslut om marknadsdefinition och skyldigheter varav åtta ändrats. Källa PTS leverans av statistik till . 727 kap. 3 § lag (2003:389) om elektronisk kommunikation. 73Artikel 4 i EU:s ramdirektiv. 748 kap. 19 a § lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Att kammarrätten är sista instans och inte högsta förvaltningsdomstolen, som normalt är fallet, följde inte av LEK från början, utan infördes i syfte att påskynda hanteringen av mål enligt LEK, sedan det visat sig att detta blivit en stor och tidskrävande målgrupp. Se Regeringens prop. 2006/07:119 En effektivare LEK, s. 5; bet. 2007/08:TU2; rskr 2007/08:8. 3.3Konkurrensregleringen 2003–2012 Medlemsstaterna är skyldiga att säkerställa att konkurrensen fungerar på marknaden för elektronisk kommunikation. Regeringen och PTS har ett ansvar att säkerställa att tillämpningen av regleringen fungerar som avsett. 3.3.1Införandet av LEK följdes av många överklagade regleringsbeslut Genom LEK fick PTS en ovanlig roll i svensk förvaltning, med långtgående befogenheter på marknaden och med en särskild relation till EU- kommissionen. Det blev inledningsvis svårt för PTS att tillämpa regelverket för att säkerställa konkurrensen på marknaden. Detta framgår av myndighetens årsredovisningar 2004–2008. I bland annat Årsredovisningen lyfter PTS fram att myndighetens konkurrensreglerande beslut och dess konsekvenser var otydliga. Denna brist på precision behövde enligt myndigheten åtgärdas i kommande marknadsbeslut och skyldighetsbeslut. Många av PTS konkurrensreglerande beslut överklagades och medförde långa domstolsprocesser. Problembilden redovisades tydligt i Regelutredningen75 (2005) och förslag lämnades om att situationen måste utredas vidare. Regeringen tillsatte därefter en utredning rörande tillämpningen av LEK. Utredningen konstaterade 2006 i sitt betänkande: Det finns på marknaderna för elektronisk kommunikation en betydande regleringsosäkerhet. Den hämmar investeringsutvecklingen och försvårar möjligheterna att etablera fungerande konkurrens och därmed utbudet av tjänster till konsumenterna.76 Utredningen presenterade förslag för att minska regleringsosäkerheten och bidra till att den reglering som är nödvändig på delar av området för elektronisk kommunikation blir väl avvägd. Av utredningens cirka 20 förslag har merparten lett till insatser från regeringen, såsom initiativ för en snabbare domstolsprövning och ökad precision i PTS beslut.77 Utredningen avstod dock från att lämna förslag på hur myndigheten skulle utforma sitt inre arbete. PTS borde enligt betänkandet kunna organisera sig på det sätt som myndigheten fann mest lämpat för att genomföra sina uppdrag.78 PTS redovisade för regeringen en analys av svagheter i beslut och 75Regelutredningen , regler och marknader (SOU 2005:4), s. 617: Sammantaget innebär de många överklagade besluten, och de långa tiderna det tar för ett ärende att bli slutligt avgjort i domstol, en reell risk för att den konkurrensskapande regleringen blir ineffektiv eller så fördröjd att det får konsekvenser för den långsiktiga utvecklingen på marknaden. 76Effektivare LEK (SOU 2006:88). 77Bland annat minskades antalet instanser till två, med kammarrätten som högsta instans. 78Effektivare LEK (SOU 2006:88), s. 20. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN formulerade nya krav på hur beslut skulle utformas. Kraven tillämpas i SMP- beslut sedan 2009.79 Faktaruta 2: Regleringsosäkerhet80 Regleringsosäkerhet uppstår i en situation då en stor andel beslut överklagas och det tar innan besluten slutgiltigt fastställs i domstol. Innan besluten är fastställda finns en osäkerhet om huruvida besluten är korrekta (både formellt och i sak). Dessutom medför fördröjningen osäkerhet om besluten kommer att få avsedd effekt om och när de slutligt fastställs i domstol. Regleringsosäkerheten förstärks också om en betydande andel beslut ändras eller upphävs i domstol. Regleringsosäkerhet kan påverkas av flera faktorer. Grundläggande är regelverkets utformning, i detta fall LEK. Ett tydligt och väl prövat regelverk bidrar till en Regleringsbeslutens utformning är vidare av stor vikt för att bidra till en tydlig, rättsäker och förutsägbar reglering. Vidare påverkas också regleringsosäkerheten av domstolsprövningen. Snabba, tydliga och konsekventa domstolsbeslut främjar regleringssituationen. Denna granskningsrapport omfattar endast PTS del i denna kedja. För en bredare analys av regleringen, och domstolsprövningen enligt LEK, se bilaga 1. Regleringsosäkerhet kan medföra en reell risk för att regleringen blir ineffektiv eller så fördröjd att det får konsekvenser för den långsiktiga utvecklingen på marknaden. De negativa effekterna kan bestå även efter det att regleringen trätt Regleringsosäkerhet motverkas om regleringen är snabbt på plats, stabil, tydlig, rättssäker, effektiv, och förutsägbar. Om så inte är fallet blir såväl etablerade som inte etablerade aktörer på marknaden osäkra om vad som gäller, vilket hämmar konkurrensen. Det finns flera tänkbara anledningar till att beslut överklagas. Operatörer kan vara övertygade om att PTS beslut är felaktigt, eller vara osäkra på det rättsliga läget och önska tydliggöranden via domstolsprövning. En överklagan kan också syfta till att förhala ett beslut som den överklagande operatören bedömer som oundvikligt. De som berörs av PTS konkurrensreglerande beslut har i hög grad överklagat besluten. Framförallt gäller det beslut om tillsynsföreläggande eller tvistlösning. –2012 har 169 av 252 () av besluten överklagats. Detta har i sin tur medfört totalt 322 rättsprocesser i förvaltningsdomstol, kammarrätt eller högsta förvaltningsdomstolen –2012. Av de överklagade har fastställts i domstol. Sammantaget har antalet konkurrensbeslut minskat betydligt under senare delen av perioden, 79Myndigheten tog bland annat initiativ för att få en tydligare begreppsapparat och en tydligare disposition för sina beslut. Se Precision i beslut. PTS, 2008. (PTS-ER-2008:14). 80För diskussioner av regleringsosäkerhet se till exempel Effektivare LEK (SOU 2006:88), s. 204, (SOU 2005:4) s. 617, Lagrådet i regeringens prop. 2006/07:119, s. 30, PTS årsredovisning 2005. och därmed också antalet efterföljande rättsprocesser.81 Andelen överklagade tillsynsbeslut är fortsatt hög, medan antalet och andelen överklagade tvistlösningsbeslut minskat. Tabell 1: Utveckling antal konkurrensreglerande beslut och antal överklaganden. Faktaruta 3: PTS konkurrensreglerande beslut enligt LEK. SMP-beslut: PTS fattar beslut för att fastställa vilka operatörer som har ett betydande marknadsinflytande på en viss avgränsad delmarknad. PTS fattar även beslut om vilka skyldigheter som gäller för dessa operatörer. Skyldigheter kan till exempel handla om att ge tillträde till nät eller tjänster, till ett visst pris. Tillsyn (förelägganden): PTS utövar tillsyn över att LEK och myndighetens beslut och föreskrifter följs. Om det finns skäl att misstänka att en operatör inte följer reglerna kan PTS underrätta operatören om detta. Om underrättelsen inte leder till rättelse kan PTS meddela förelägganden och förbud i den utsträckning som behövs för att rättelse ska ske. Tillsynen är PTS huvudsakliga verktyg för att säkerställa effekten av myndighetens SMP-beslut, genom tillsyn av att de skyldigheter som myndigheten beslutat om inom ramen för ett SMP-beslut efterlevs. Tvistlösning: PTS kan pröva tvister i alla frågor som har sin grund i de skyldigheter som följer av LEK eller har beslutats med stöd av lagen. Tvistlösningen kan till exempel gälla fastställande av samtrafikavgifter i fasta eller mobila nät, avtalsvillkor för tillträde till kopparaccesser eller villkor för utlämnande av abonnentuppgifter. över hela tioårsperioden –2012 har andelen överklagade minskat betydligt. De överklagade har också i hög grad () fastställts i domstol. Däremot ligger andelen överklagade tillsynsbeslut 81Enligt PTS har myndigheten ändrat arbetssätt och strävar, genom en utökad dialog med operatörer, efter att minska situationer som kan leda till överklagade beslut. Genom att få den reglerade operatören att tidigare ändra beteende så strävar PTS mot färre förelägganden. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN genomgående på och ändringsfrekvensen (ändrade eller upphävda beslut) i domstol var cirka 55 procent.82 Nedan presenteras statistik över PTS konkurrensbeslut enligt LEK, och efterföljande rättsprocesser. Statistiken är uppdelad i två femårsperioder, 2003– 2007 respektive 2008–2012. Valet av tidsperioder är gjort med utgångspunkt i de insatser som regeringen och PTS genomförde, under framförallt 2007, för att förbättra regleringen mot bakgrund av betänkandet Effektivare LEK.83 Ändringsfrekvensen i avslutade överklagade tillsynsbeslut har ökat från 2003–2007 till för avslutande processer 2008– 2012. En ökad andel upphävda beslut kan noteras (från ). Motsvarande utveckling kan noteras för överklagade tvistlösningsbeslut. Tabell 2: Statistik över PTS konkurrensreglerande beslut enligt LEK och avslutade domstolsprocesser (2003–2007) Tabell 3: Statistik över PTS konkurrensreglerande beslut enligt LEK 2003–2007 (Utfall i avslutade domstolsprocesser) 82I kategorin ändrade beslut återfinns alla typer av ändringar av PTS beslut, det vill säga såväl mindre administrativa ändringar som mindre ändringar i sak, samt ändringar som skett efter myndighetens medgivande. Det kan också handla om ändringar av giltighetstider som en effekt av den långa domstolsprocess som beslutet gått igenom. Även ändringar som beror på händelser som inträffat efter det att PTS fattat sitt beslut omfattas. 83Se till exempel Precision i beslut, PTS, , PTS-ER-2008:14. Tabell 4: Statistik över PTS konkurrensreglerande beslut enligt LEK och avslutade domstolsprocesser (2008–2012) Tabell 5: Statistik över PTS konkurrensreglerande beslut enligt LEK 2008–2012 (Utfall i avslutade domstolsprocesser) Källa: bearbetning av underlag från PTS. Se även särskild bilaga med PTS underlag (Bilaga 2). Tre av fyra () överklagade konkurrensreglerande beslut avser prisreglering, vilket lett till att av rättsprocesserna har avsett sådana beslut. Drygt hälften () av överklagade tillsynsbeslut avsåg prisreglering och nästan alla () överklagade tvistlösningsbeslut avsåg prisreglering. Av överklagade beslut som avser prisreglering fastställdes respektive ändrades/upphävdes i domstol. konstaterar att framförallt PTS tvistlösningsbeslut och tillsynsbeslut har lett till många överklaganden, och att de processer som avslutats har resulterat i ändrade eller upphävda beslut i betydande omfattning. Ett tiotal rättsprocesser med anledning av myndighetens konkurrensbeslut pågick vid tiden för granskning, och endast en mindre andel av de senare årens överklagade beslut har avgjorts i domstol. Statistiken pekar enligt mot att en av de bidragande orsakerna till regleringsosäkerheten på telekommarknaden kvarstår. Situationen i , med många och långa rättsprocesser, har också uppmärksammats av 84Under perioden har PTS omprövat ett överklagat . Det var alltså åtta beslut som gick vidare till prövning i domstol. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN i den årliga rapporteringen om situationen i Europa.85 finner också att det kvarstår en osäkerhet om regleringens effektivitet bland marknadens aktörer, inom PTS, och även i Regeringskansliet.86 har intervjuat fem större operatörer (TeliaSonera, Tele2, , och ) om deras syn på regleringssituationen.87 Operatörerna har även lämnat skriftliga underlag. noterar också att några av de intervjuade operatörerna tidigare lämnat in skrivelser med farhågor om regleringsosäkerheten till regeringen. I intervjuerna är operatörerna enligt samstämmiga i beskrivningen av svårigheterna för dem att förutse hur regleringen kommer att förändras, eller hur länge ett beslut från PTS kommer att gälla. Enligt operatörerna finns omfattande problem i tillämpningen av regleringen. Som exempel nämns precisionen i besluten och tillsynen av efterlevnaden av regleringen. De menar att problem i tillämpningen av regleringen medför en stor regleringsosäkerhet om PTS beslut är korrekta och hållbara. operatör uttrycker följande En annan konsekvens av svaga beslut är den höga ändringsfrekvensen som inte bara innebär att aktörerna måste vänta på slutlig dom, utan också innebär stor osäkerhet om huruvida PTS-beslut står sig. Långa handläggningstider är förstås inte bra, men kan accepteras lättare om besluten för det mesta står sig. Det är betydligt värre om besluten också ändras. En annan operatör för fram följande Vi anser att en stark, hållbar och fungerande reglering är nödvändig för att skapa och bibehålla en konkurrens som annars inte skulle finnas eller fungera, och även ge rätt investeringssignaler till marknadens aktörer(). Operatörerna bedömer att situationen med regleringsosäkerhet har fått negativa ekonomiska konsekvenser för dem. Detta har förändrat vissa av deras investeringsbeslut. Några operatörer uppger att de i betydande omfattning har minskat sina tänkta investeringar . Andra uppger att de istället valt att investera i andra affärsområden. konstaterar att det är svårt att kvantifiera påståendena om ekonomiska konsekvenser. De intervjuade operatörerna för i intervjuer fram att PTS inte analyserar marknaden och dess utveckling i tillräcklig utsträckning.