eunbil · H00N2B4D70 · 2013-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet den () Reformpaketet för GJP: a) Förslag till och rådets förordning om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (första behandlingen) – Riktlinjedebatt Dokumentbeteckning 15425/11 (Förslag till och rådets förordning om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU)) 17352/1/12 REV1 (Förslag till och rådets förordning om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU)) reviderad konsoliderad text från cypriotiska ordförandeskapet. Rättslig grund Artiklarna 42-43 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, EUF-fördraget Bakgrund Kommissionen presenterade lagförslag för den framtida inriktningen av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP). Kommissionen föreslår att GJP även fortsättningsvis ska bestå av en stark gemensam politik som är uppbyggd kring två pelare. Pelare II (landsbygdsutveckling) ska fokusera på konkurrenskraft, innovation, miljö och klimat. Förslaget till landsbygdsförordning anger regler för utformningen av medlemsländernas landsbygdsprogram för . Förslag till svensk ståndpunkt Det är viktigt att fortsatt aktivt kan delta i förhandlingarna om en överenskommelse om den gemensamma jordbrukspolitiken för att kunna nå prioriterade mål och bevaka svenska intressen. bör således vara berett att visa flexibilitet såväl inom denna omfattande förordning som inom det paket av förordningar som förhandlas. Förslaget medför att såväl som andra MS har betydande möjligheter att välja utformningen avseende vilka åtgärder och insatser som kommer att ingå i sitt/sina program med utgångspunkt i de analyser som varje MS ska genomföra. Detta tillsammans med krav på medfinansieringen för pelare II och budgeten för pelare II kommer att vara avgörande för vilka satsningar som varje MS kommer att prioritera. skulle därför kunna acceptera ett förslag till förordning för landsbygdsutveckling även om vi inte fullt ut stöder alla delar i förordningen. och Förslagen till reform av den gemensamma jordbrukspolitiken var senast föremål för information i MJU och samråd med inför Jordbruks- och fiskerådet . b) Förslag till och rådets förordning om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken (första behandlingen) – Riktlinjedebatt Dokumentbeteckning Dokument har ännu inte distribuerats. Rättslig grund Artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt(TFEU), ordinarie lagstiftningsförfarande. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet i medbeslutande med . Bakgrund Kommissionen presenterade lagförslag för den framtida inriktningen av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP), där förslaget om direktstöd ingår. Förslaget har diskuterats ett flertal gånger i rådet. har omröstningar om förslaget skett i jordbruksutskott, och plenum förväntas rösta om detsamma . enades om en budgetram för , och förhandlingar inleds nu med som ska ge sitt godkännande. Förhoppningen är att en interinstitutionell överenskommelse kring CAP-reformen ska kunna nås . Inför detta planerar det irländska ordförandeskapet att medlemsstaterna vid rådet ska enas om en allmän inriktning, vilken ska ge ordförandeskapet mandat att inleda trilogförhandlingar med . Inför denna överenskommelse kommer reformförslagen att diskuteras vid rådsmötet . Det är i skrivande stund inte känt huruvida hela förordningen eller utvalda delar kommer att behandlas. Direktstödsförordningen syftar i första hand till att reglera inkomststödet inom GJP. Förordningen innehåller många olika delar men förslagen om förgröning och om utjämning av direktstöd inom medlemsstaterna är de som upplevs som mest problematiska av många medlemsstater. Frågan om kopplat stöd har visat sig vara intimt förknippad med förslaget om utjämning, och många medlemsstater vill öka möjligheterna till kopplat stöd. De nya stödformerna för små och unga lantbrukare, definitionen av aktiv jordbrukare samt behovet av ökad grad av frivillighet och flexibilitet är andra frågor som diskuterats utförligt. Förslagen har därmed anpassats både under det danska och under det cypriotiska ordförandeskapet. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens övergripande handlingslinje för sektorsförhandlingarna om den gemensamma jordbrukspolitiken är att uppnå ökad marknadsorientering, lika konkurrensvillkor, ökad miljönytta och en förbättrad samstämmighet med handels- och utvecklingspolitiken. Regeringen anser därmed att kopplade stöd ska begränsas så långt som möjligt. Regeringen stödjer förslaget om att lämna dagens historiska referenser för stödrättsvärdena bakom oss – det vill säga en intern utjämning – något som dock måste ske under socialt acceptabla former. Regeringen anser vidare att det finns flera delar i kommissionens förslag som riskerar att försämra villkoren för svenska jordbrukare och öka den administrativa bördan för svenska företag och myndigheter. Regeringen anser bland annat att förgröningen behöver anpassas så den inte missgynnar svenska jordbrukare eftersom nordliga förhållandena påverkar såväl nyttan av – som möjligheten att – genomföra förgröningen. Regeringen anser vidare att kommissionens förslag i flera delar är alltför komplicerat och att förenklingar och högre grad av frivillighet och flexibilitet är önskvärda. Frågor där det är önskvärt med frivillighet och flexibilitet på medlemsstatsnivå är stödet till småbrukare, stödet till unga och definitionen av aktiv lantbrukare. Regeringen anser att förordningen i flera delar förbättrats genom ordförandeskapens ändringar. Det är viktigt att fortsatt aktivt kan delta i förhandlingarna om en överenskommelse om den gemensamma jordbrukspolitiken för att kunna nå prioriterade mål och bevaka svenska intressen. bör således vara berett visa flexibilitet såväl inom denna omfattande förordning som inom det paket av förordningar som förhandlas. Regeringen anser att vägledande principer vad gäller direktstödsförordningen bör vara att överenskommelsen inte ska missgynna svenska företag, passa för svenska förhållanden samt att den administrativa bördan ska minimeras. och Frågan om utjämning av direktstödet inom MS var senast föremål för samråd med och information i MJU inför Jordbruks- och fiskerådet . c) Förslag till och rådets förordning om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken (den horisontella förordningen) (första behandlingen) – Riktlinjedebatt Dokumentbeteckning Dokument har ännu inte distribuerats. Rättslig grund Artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt(TFEU), ordinarie lagstiftningsförfarande. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet i medbeslutande med . Bakgrund Kommissionen presenterade lagförslag för den framtida inriktningen av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP), där förslaget till horisontell förordning ingår. Förslaget har diskuterats ett flertal gånger i rådet. har omröstningar om förslaget skett i jordbruksutskott, och plenum förväntas rösta om desamma . enades om en budgetram för , och förhandlingar inleds nu med som ska ge sitt godkännande. Förhoppningen är att en interinstitutionell överenskommelse kring CAP-reformen ska kunna nås . Inför detta planerar det irländska ordförandeskapet att medlemsstaterna vid rådet ska enas om en allmän inriktning, vilken ska ge ordförandeskapet mandat att inleda trilogförhandlingar med . Inför denna överenskommelse kommer reformförslagen att diskuteras vid rådsmötet . Det är inte klarlagt huruvida hela förordningen eller utvalda delar kommer att behandlas. Förordningen har diskuterats vid två rådsmöten, dock aldrig som en egen dagordningspunkt. Vissa medlemsstater anser att förordningen inte innehåller några politiskt viktiga frågor, medan andra anser det motsatta och har problem med delar av förordningen. Problemen relaterar främst till reglerna om kontroller, sanktioner, öppenhet och tvärvillkor. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens övergripande handlingslinje för sektorsförhandlingarna om den gemensamma jordbrukspolitiken är att uppnå ökad marknadsorientering, lika konkurrensvillkor, ökad miljönytta och en förbättrad samstämmighet med handels- och utvecklingspolitiken. Regeringen prioriterar även förenklingar av den gemensamma jordbrukspolitiken. Regeringen anser att den horisontella förordningen utgör en viktig del av förhandlingarna eftersom det finns en stor potential för förenklingar. Regeringens ståndpunkt är därför att ska verka för att förenklingsperspektivet beaktas i förhandlingarna. Detta kan företrädelsevis göras genom anpassningar av tvärvillkoren samt av reglerna om kontroller och sanktioner. ska vara en konstruktiv förhandlingspart i syfte att få så stort inflytande som möjligt över det kommande slutresultatet. Det är helt centralt att fortsatt aktivt kan delta i förhandlingarna av en överenskommelse om GJP. bör således vara berett att visa flexibilitet såväl inom denna förordning som inom det paket av förordningar som förhandlas. Regeringen anser att förenkling och minskad administrativ börda för både lantbrukare och myndigheter ska vara de vägledande principerna för vad gäller denna förordning. och Frågan var senast föremål för samråd med och information i MJU inför Jordbruks- och fiskerådet . d) Förslag till och rådets förordning om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) (första behandlingen) –Riktlinjedebatt Dokumentbeteckning Dokument har ännu inte distribuerats. Rättslig grund Artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, ordinarie lagstiftningsförfarande. I rådet tas beslut med kvalificerad majoritet vad gäller den samlade marknadsordningen. Bakgrund Kommissionen presenterade lagförslag för den framtida inriktningen av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP), där förslaget om en samlad marknadsordning ingår. Förslaget har diskuterats ett flertal gånger i rådet. har omröstningar om förslaget skett i jordbruksutskott, och plenum förväntas rösta om desamma . enades om en budgetram för , och förhandlingar inleds nu med som ska ge sitt godkännande. Förhoppningen är att en interinstitutionell överenskommelse kring CAP-reformen ska kunna nås . Inför detta planerar det irländska ordförandeskapet att medlemsstaterna vid rådet ska enas om en allmän inriktning, vilken ska ge ordförandeskapet mandat att inleda trilogförhandlingar med . Inför denna överenskommelse kommer reformförslagen att diskuteras vid rådsmötet . Det är inte klarlagt huruvida hela förordningen eller utvalda delar kommer att behandlas. Diskussionerna i rådet har visat att det finns en stor grupp medlemsstater som anser att marknadsstöden och marknadsregleringarna bör öka i omfattning, även jämfört med kommissionens förslag som redan går relativt långt i denna riktning. finns en mindre grupp, där ingår, som driver en linje som innebär en ökad marknadsorientering av jordbrukssektorn. Stödet för vissa marknadsorienterade reformer, som till exempel en avveckling av exportbidragen, är dock ytterst begränsat även inom denna grupp. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens övergripande handlingslinje för sektorsförhandlingarna om den gemensamma jordbrukspolitiken är att uppnå ökad marknadsorientering, lika konkurrensvillkor, ökad miljönytta och en förbättrad samstämmighet med handels- och utvecklingspolitiken. måste vara en konstruktiv förhandlingspart i syfte att få så stort inflytande som möjligt över slutresultatet. har en viktig roll att spela genom att vara en frihandelsvänlig och marknadsorienterad kraft i dessa förhandlingar. Det är viktigt att fortsatt aktivt kan delta i förhandlingarna om en överenskommelse om den gemensamma jordbrukspolitiken och om den samlade marknadsordningen i synnerhet. måste därför vara berett att visa flexibilitet såväl inom denna förordning som inom det paket av förordningar som förhandlas. Regeringen anser att den vägledande principen för vad gäller den samlade marknadsordningen ska vara en välfungerande marknad och förenkling för svenska företag samt marknadsorientering genom att i möjligaste mån undvika ytterligare marknadsregleringar. och Frågan var senast föremål för samråd med och information i MJU inför Jordbruks- och fiskerådet . Förslag till och rådets förordning om den gemensamma fiskeripolitiken - Antagande av en allmän inriktning Dokumentbeteckning 11322/12 PECHE 227 CODEX 1657 Rättslig grund Rättslig grund är 43.2 i . Beslut fattas av rådet i medbeslutande med i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Bakgrund presenterade kommissionen ett förslag till reformpaket för den gemensamma fiskeripolitiken. enades rådet om en delvis allmän inriktning vad gäller förslaget till en ny grundförordning inom ramen för reformen. Inriktningen baserades på ett kompromissförslag från ordförandeskapet och de huvudsakliga frågorna rörde maximalt hållbart uttag (MSY), samråd med tredje land, utkastförbud, fleråriga planer och regionalisering. Dock lyftes några frågor ut från den allmänna inriktningen. Det gäller kopplingen till miljölagstiftningen (artikel 12), utkastförbudets tidsfrister och undantag (delar i artikel 15 samt 16.2), utövande av delegering (artikel 55) och definitioner (artikel 5). Vid jordbruks- och fiskerådet ska rådet enas kring dessa utestående frågor. Förslag till svensk ståndpunkt Förenlighet med skyldigheter enligt unionens miljölagstiftning (artikel 12) I enlighet med åtagandena i de direktiv som nämns i art 12.1 måste EU:s medlemsländer skydda vissa områden och naturtyper i Natura 2000-områden samt skyddsområden enligt havsmiljödirektivet. Regeringen anser att denna artikel är viktig och verkar för att det inte förs in skrivningar som innebär att de aktuella åtgärderna i artikel 12 blir de enda verktygen för att reglera fiske eller fartygstrafik i områden till havs. Regeringen anser att det bör göras tydligt att fiskeverksamhet i ett skyddat område ska regleras i enlighet med de krav som naturskyddsdirektiven ställer och som medlemsstaterna ska ha genomfört i nationell rätt. Skyldighet att landa alla fångster (artikel 15) Införandet av utkastförbud är en av regeringens mest prioriterade frågor inom ramen för reformen. Utestående frågor i artikel 15 rör tidsfrister för när landningsskyldigheten inträder för olika fisken samt undantag från landningsskyldigheten. Regeringen anser att landningsskyldigheten ska införas , men att en regional anpassning av tidsfristerna kan vara acceptabel. Det är dock viktigt att det för alla fisken finns angivna slutdatum för när landningsskyldigheten ska gälla. Regeringen anser vidare att eventuella undantag från landningsskyldigheten ska baseras på vetenskapliga grunder och faktiska problem. Utövande av delegering (artikel 55) I valet mellan delegerade akter eller genomförandebefogenheter är regeringen öppen för fördragstrogna lösningar som ger en effektiv och förenklad lösning. Regeringen anser att regelförenkling är en viktig princip som bör genomsyra besluten samt att besluten bör tas på lämplig nivå. Definitioner (artikel 5) Regeringen anser att begreppen som anges i grundförordningen ska återspeglas i definitionerna. och Frågan var senast föremål för samråd med och information i MJU inför antagandet av den delvisa allmänna inriktningen vid Jordbruks- och fiskerådet . – nytt protokoll enligt partnerskapsavtalet om fiske - Lägesinformation från kommissionen Dokumentbeteckning 6333/13 LIMITE PECHE 54 Rättslig grund Med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43 jämförd med artikel 218.5. Bakgrund antog rådet med kvalificerad majoritet ett förhandlingsmandat för kommissionen att inleda förhandlingar om ett nytt protokoll under fiskepartnerskapsavtalet mellan och . röstade nej till förhandlingsmandatet då det inte garanterar att protokollet kommer att överensstämma med internationell rätt. Förhandlingar mellan och inleddes i . Kommissionen kommer att redogöra för förhandlingsläget vid rådsmötet och har inför detta skickat ut en skriftlig sammanställning alla medlemsstater (dok 6333/13). Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen vidhåller den tidigare fastslagna positionen, att protokollet ska överensstämma med internationell rätt. Eftersom inte är en del av territorium kräver folkrätten att fiskeresurserna nyttjas till förmån för befolkningen i och i enlighet med dess intressen och önskemål. och Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU.