rir · H1B52 · 2013-02-21 00:00:00 — Korruption, maktmissbruk och legitimitet. , och (2012) The Eroding Effect of Corruption on System Support in . An international journal of policy, administration, and institutions. (2011a) Anvisningar avseende redovisning och uppföljning av bisysslor för arbetstagare vid . STATLIGA MYNDIGHETERS SKYDD MOT KORRUPTION (2011b) Revisionsrapport: Skydd mot oegentligheter. (2011c) Skyddet mot oegentligheter (rapport från internrevisionen). (2011d) Skyddet mot oegentligheter (rapport från internrevisionen). (2012) Skyddet mot oegentligheter inom . (2011) Risk och sårbarhetsanalys för 2011. (2012) Policy angående mutor och otillbörliga belöningar. Kompletterande svar på fråga rörande implementering av incidentrapporteringsprocessen. , , och (2011) Sustainable Governance Indicators 2011. (2005a) Skydd mot mutor. (2005b) Skydd mot mutor. (2005c) Skydd mot mutor. (2006) Skydd mot korruption i statlig verksamhet. (2012) Revisionsrapport löpande granskning . , Bo (2010) Nycklarna till politisk legitimitet, i m.fl. Korruption, maktmissbruk och legitimitet. , Bo (2011) The Quality of Government. Corruption, social trust and inequality in international perspective. Statskontoret (2012) Köpta relationer. Om korruption i det kommunala . Säkerhetspolisen (2012) Nationell hotbild. Den grova organiserade brottslighetens otillåtna påverkan på viktiga samhällsfunktioner. , (2006) Mutor i det godas tjänst? Biståndsarbetare i samtal om vardaglig korruption. (2012) Corruption Perceptions Index. (2012) Etik och korruptionsrisker i samhällsbyggnadssektorn. Rapport nr 3, 2012. (2011) Verksamhetsanalys 2011 – Risker där direktionen är ägare. (2012) uppförandekod. (2006) Allmänna råd och information om mutor, ersättning och gåvor. (2008) Beslut om inrättande av en Ansvarsgrupp mot mutor och liknande korruptionsbrott. (2012a) Revisionsrapport. Granskning av process för att hantera interna oegentligheter. (2012b). riktlinjer, policys och regler om korruption. , (2011) Känsliga gåvor: mutblickens sociala förvecklingar. Intervju med representanter för . Intervju med representant för . Intervju med representant för . Intervju med representant för . Intervju med representant för . Intervju med representanter för . Intervju med representanter för . Intervju 1 och 2 med representanter för . Intervju 1, 2 och 3 med representanter för . Intervju 1, 2 och 3 med representanter för . Intervju med representanter för och . Intervju med representant för . Intervju 1 och 2 med representanter för . STATLIGA MYNDIGHETERS SKYDD MOT KORRUPTION Intervju med representant för . Intervju med representanter för . Intervju 1 och 2 med representanter för . Anställda på tros ha sålt uppehållsrätter. (Hämtad ). Inget tyder på att blivit ett mer korrupt land. (Hämtad ). Nätverket mot korruption, mutor och jäv. (Hämtad ). En ny mutpolicy – som det ska pratas om. Frågor ställda till . (Hämtad ). My news desk. Nationellt nätverk mot korruption bildat. (Hämtad ). Kunskapen om korruption på myndigheter är väldigt dålig. (Hämtad ). Svårt att få svar om mutor i staten. (Hämtad ). Åtal väcks i Kriminalvårdens muthärva. (Hämtad ). inställning till korruption. (Hämtad ). Regeringen satsar på värdegrundsfrågor inom statsförvaltningen. (Hämtad ). Revisorn ska inte vara detektiv. (Hämtad ). Dags för varningssystem i svenska företag. (Hämtad ). Vad är korruption? (Hämtad ). The Worldwide Governance Indicators, 2012 update. (Hämtad ). STATLIGA MYNDIGHETERS SKYDD MOT KORRUPTION Bilaga 1 Granskade myndigheter lista över myndigheter som 2012 ska följa internrevisionsförordningen (2006:1228) STATLIGA MYNDIGHETERS SKYDD MOT KORRUPTION 35.Myndigheten för samhällsskydd och beredskap 42.Rådet för Europeiska socialfonden i () 55.Styrelsen för internationellt utvecklingsarbete () Bilaga 2 Enkät till myndigheterna I denna bilaga redovisas den enkät om myndigheternas skydd mot korruption som skickade ut till de 65 myndigheter som skulle följa förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll (se bilaga 1). Enkäten skickades till myndigheterna . Enkäten innehåller åtta frågor, samt ett antal underfrågor. Svarsfrekvensen är , men samtliga frågor har inte besvarats av alla myndigheter. Enkäten riktades till myndigheternas ledningar med instruktion att den skulle besvaras anonymt av den eller de medarbetare som ledningen ansåg vara bäst lämpade att svara. Har myndigheten genomfört någon värdering eller analys av riskerna för korruption och oegentligheter på myndigheten? (Analysen eller värderingen kan vara fokuserad enbart på risker för korruption och oegentligheter, eller vara del av en större analys av verksamheten och dess risker.) Ja, av hela verksamheten Ja, av delar av verksamheten Nej (Gå vidare till fråga 2.) Om Ja, är riskanalysen dokumenterad? Om Ja, hur stor är risken för korruption och oegentligheter på myndigheten enligt analysen? Varken stor eller liten STATLIGA MYNDIGHETERS SKYDD MOT KORRUPTION Inom vilka områden anser du att riskerna för korruption och oegentligheter är som störst på myndigheten? (Ange ett eller flera områden.) Utbetalning av pengar (bidrag, bistånd, löner etc.) Tillgång till strategisk och känslig information Påverkan på tillsyn (brotts-) utredning och forskning Inbetalning av pengar (intäkter till myndigheten) Ej tillämpligt – risker för korruption och oegentligheter saknas Vilka förebyggande åtgärder har myndigheten på plats som bidrar till skydd mot korruption och oegentligheter? (Ange en eller flera åtgärder.) Nära ledarskap, råd och stöd till anställda I vilka av myndighetens utbildningar har kunskaper om korruption och oegentligheter ingått ? (Ange en eller flera insatser.) Introduktionsutbildning (för nyanställda) Temadagar med t.ex. dilemmaträning Ej tillämpligt – ingår inte i någon utbildning Ungefär hur stor andel av de anställda har berörts av eventuella utbildningsinsatser som omfattar korruption och oegentligheter ? (Ange andel i procent.) Andel chefer (genomsnitt av myndigheternas svar) Andel övriga anställda(genomsnitt av myndigheternas svar) Har myndigheten egna skriftliga etiska riktlinjer? (Med etiska riktlinjer menar vi här skrivna regler som omfattar hela eller delar av myndigheten. Områden där risken för oegentligheter och korruption bedöms vara störst bör vara identifierade. Riktlinjerna bör ge en praktisk vägledning för anställda och en tydlig signal till omvärlden om hur myndigheten ser på oegentligheter och korruption.) Om Ja, vilka områden omfattas? (Ange ett eller flera områden.) STATLIGA MYNDIGHETERS SKYDD MOT KORRUPTION På vilket sätt har myndigheten arbetat för att sprida kunskap om etiska frågor på myndigheten? (Ange en eller flera insatser) Utvecklings- och andra uppföljningssamtal Råd och stöd från chefer/ledning Rekrytering av nyckelpersoner med kunskap om frågorna Kurser, seminarier eller liknande från externa aktörer med kunskap om korruption Har myndigheten skriftliga rutiner för handläggning av misstänkta eller upptäckta oegentligheter? Har myndigheten ett så kallat whistleblowersystem? Whistleblowing är ett signalsystem som innebär att anställda och allmänheten anonymt kan lämna tips om korruption och oegentligheter. Tipslämning kan ske antingen internt på myndigheten (exempelvis till chef, internrevision eller tipsbrevlåda) eller externt (exempelvis till ett fristående revisionsbolag eller advokatbyrå). Ja, internt organiserat Ja, externt organiserat Planerar att införa /2013 Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Klimatrelaterade skatter – Vem betalar? Svensk klimatforskning – Vad kostar den och vad har den gett? Att styra självständiga lärosäten Besparingar i försvarets materielförsörjning. Regelförenkling för företag – regeringen är fortfarande långt från Infrastrukturplanering – på väg mot klimatmålen? Effektivitetsmätning som metod för att jämföra Statens försäljningar av apotek Den nordiska stridsgruppen – Nordic Battlegroup 2011 Tandvårdsreformen 2008 – når den alla? Skattekontroll av företag – urval, volymutveckling och uppföljning upphandling av vägar och järnvägar – leder den till hög produktivitet? Staten på spelmarknaden – når man målen? Vem tar ansvar? – Statens tillsyn av information på – Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän Bemanningen av marinens och flygvapnets stående insatsförband – mervärde, mångfald och konkurrens? Statens insatser inom ambulansverksamheten Statens satsningar på transportinfrastruktur – valuta för pengarna? Mer att förenkla! Början på något nytt – Etableringsförberedande insatser för STATLIGA MYNDIGHETERS SKYDD MOT KORRUPTION Regeringens redovisning i budgetpropositionen – tydlig och transparent? Den kommunala ekonomin och hållbara offentliga finanser Etablering genom företagande – är statens stöd till företagare effektiva för utrikes födda? Utsläppshandel för att begränsa klimatförändringen – fungerar det? Svensk rymdverksamhet – en strategisk tillgång?