eunbil · H00N2B9C78 · 2013-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning för Rådet för Utrikes frågor (utveckling) Godkännande av den preliminära dagordningen Den elfte europeiska utvecklingsfonden () Informationspunkt samt rådsbeslut om gemensam EU-position inför högnivåmöte med AVS-länderna Information om nästkommande europeiska utvecklingsfond (), vilken fastslogs i och med Europeiska Rådets överenskommelse om EU:s nästkommande fleråriga budgetram . Europeiska Rådets överenskommelse innebar att inbetalningsnyckel fastslogs till av fondens totala storlek, en ökning jämfört med nuvarande för . KOM, EEAS och ORDF väntas välkomna upprättandet av fonden, som finansierar EU:s utvecklingssamarbete med 78 stater i , och (AVS-staterna) inom ramen för det s.k. . Fonden kommer fortsatt finnas utanför EU:s reguljära budget och dess totala storlek kommer att uppgå till ca . Utslaget motsvarar detta en ökning på jämfört med nuvarande . Medlemsstaterna förväntas kunna underteckna den så kallade interna överenskommelsen (Internal Agreement) för under årets andra hälft. Rådet väntas därtill, genom rådsbeslut, anta en gemensam position att anföra vid det gemensamma ministermötet mellan EUoch AVS-länderna som äger rum . Denna position kan ses som procedurell och innebär att AVS-länderna informeras om att inrättas, samt att medlemsstaterna godkänner att ett annex baserat på innehållet i den interna överenskommelsen fogas till efter det att AVS-länderna kunnat godta EU:s position, under förutsättning att medlemsstaterna undertecknar den interna överenskommelsen. Regeringens ståndpunkt: Regeringen välkomnar inrättandet av en elfte europeisk utvecklingsfond, men hade gärna sett att denna redan nu införlivats i EU:s reguljära budget (budgetisering). Regeringen välkomnar att budgetisering förutses vid bortre gräns, samt att EU:s uppdaterade utvecklingspolicy Agenda for Change väntas vägleda fondens genomförande. Jämfört med nuvarande väntas den interna överenskommelsen för innehålla skrivningar om ökat fokus på resultat- och uppföljningsrelaterade aktiviteter, vilket är något prioriterat under förhandlingsprocessen och därmed välkomnar. ligger fortsatt till grund för genomförandet av , vilket gör att fondens övergripande inriktning inte ändras i och med övergången till . återkommande punkt som handlar om att återbekräfta EU:s gemensamma åtagande och tidsplan för att nå FN:s mål om biståndsflöden på av BNI till 2015. Statistik visar att EU-ländernas bistånd har minskat från till , vilket är en minskning . Åtagandet blir mycket svårt att uppnå och möts därför av allt större motstånd från många MS. EU:s egen prognos pekar på att man landar . I likhet förväntas ODA-förhandlingarna bli komplicerade. Regeringens ståndpunkt: fortsätter att vara pådrivande för att EU och MS står fast vid målet på till 2015 samt återbekräftar individuella och kollektiva ODA-åtaganden. menar att det, trots utmaningarna, är viktigt att stå fast vid åtagandet för att inte skada såväl EU:s trovärdighet som övriga staters biståndsvilja. Samstämmighet för utveckling (Policy Coherence for Development, PCD) På begäran av är denna punkt med på dagordningen. föreslår även att samstämmighet för utveckling blir en återkommande stående punkt på FAC för biståndsministrarna. Kommissionär kommer att redogöra för nuvarande läge vad gäller EU:s arbete med Samstämmighet för utveckling (Policy Coherence for Development, PCD). Regeringens ståndpunkt: ser positivt på att samstämmighet för utveckling (PCD) blir en återkommande stående punkt. I ljuset av att andra politikområden har en allt större betydelse för global utveckling och fattigdomsminskning är det viktigt att tydligt verka inom EU för PCD. I ett läge då den nya agendan för rättvis och hållbar global utveckling post 2015 håller på att tas fram är det viktigt att betona andra politikområdens betydelse i linje med PCD-agendan. Framåt ser det som en möjlighet att använda denna stående punkt för att diskutera andra politikområden och processer utanför biståndet för att tidigt och strategiskt kunna påverka dessa utifrån ett utvecklingsperspektiv. Tryggad livsmedelsförsörjning och nutrition (Food and ) Nutrition är en högt prioriterad fråga för och ordförandeskapet kommer vid denna dagordningspunkt att presentera innehållet i rådsslutsatserna. Rådsslutsatserna uppmanar EU och MS att prioritera insatser för tryggad livsmedelsförsörjning och lyfter särskilt fram behovet av investeringar i forskning och utbildning kring nutrition och hälsa och behovet av ökat stöd till länder med hög andel av befolkning som lider av undernäring. Rådsslutsatserna innebär också åtaganden om transparens och rapportering om EU och MS insatser samt antagandet av en and Implementation Plan. Handlingsplanen innebär att EU och MS åtar sig att prioritera och koordinera sina insatser inom detta område samt stärka komplementariteten och synergierna mellan insatserna. Handlingsplanen innehåller också mål som ska rapporteras mot . Regeringens ståndpunkt: välkomnar rådsslutsatserna och handlingsplanen. I förhandlingen har verkat för att det inte ska bli ett för ensidigt fokus på nutrition och att rådsslutsatserna ska ta hänsyn till de underliggande orsakerna till bristande livsmedelsförsörjning såsom bristande produktivitet i jordbruket, svaga markrättigheter för småbrukare samt ineffektiva och icke inkluderande marknader. har också framfört att EU bör ha ett enhetligt språkbruk i denna fråga och använda den mer etablerade termen Food security and nutrition. Lokala myndigheter () Ett meddelande från kommissionen om lokala myndigheter () tas fram och rådsslutsatser förbereds. Syftet med meddelandet är att tydliggöra hur EU:s bistånd bör utformas för att vara effektivt och för att förbättra god samhällsstyrning på lokal nivå. Meddelandet tar bland annat upp vikten av lokala myndigheter och dess stora potential inom utveckling. Decentraliseringsprocessen med överförande av makt och ansvar till lokal nivå tas upp, frågan om kapacitetsutveckling för att möjliggöra en bättre lokal samhällsstyrning berörs och även hållbar urbanisering och vikten av Associations of tas upp. EU bör enligt meddelandet anpassa sitt bistånd till den växande roll, den potential och de behov som lokala myndigheter har. Regeringens ståndpunkt: anser att det är viktigt att inte bara makt och ansvar utan även resurser delegeras till lokala myndigheter för en väl fungerande lokal demokratisk process och för att ansvar ska kunna utkrävas. Decentraliseringsprocessen bör bestå dels av delegering av betydande och tydligt definierade maktbefogenheter, dels av delegering av finansiella resurser och dels av utvecklande av mekanismer för ansvarsutkrävande. Det är viktigt att det finns ett diskretionärt utrymme i lokala myndigheters budget så att en lokal demokratisk process kan drivas om vilka lokala prioriteringar som ska göras. Viktigt är också att rättighetsperspektivets fyra principer, deltagande, icke-diskriminering, öppenhet och insyn samt ansvarsutkrävande tydliggörs. föreslår starkaskrivningar om demokratisk samhällsstyrning (democratic governance). Rådsslutsatserna är under förhandling. I utkastet till rådsslutsatser anges principer och några viktiga beståndsdelar som bör ingå i det nya ramverket för global utveckling. EU kommer att agera utifrån rådsslutsatserna i kommande förhandlingarna inom FN som ska mynna ut i ett ramverk för global utveckling . Vid biståndsministermötet förväntas en diskussion kring rådsslutsatser om ett övergripande ramverk efter 2015 äga rum. Rådsslutsatserna kommer även att diskuteras senare vid miljöministermötet och antas vid det allmänna rådet (GAC) . Diskussionerna antas ta i beaktande övriga processer inom ramen för post-2015 arbetet, inklusive Högnivåpanelen som presenterar sin rapport för FN:s Generalsekreterare den 30/5. EU:s roll i de kommande förhandlingarna i FN liksom hur EU kan arbeta för att få genomslag för sina positioner lär vare ett fokus för diskussionerna. planerar att ge en uppdatering om panelarbetet. Regeringens ståndpunkt: anser att rådsslutsatserna väl avspeglar syn och preliminära prioriteringar. har drivit och i stor utsträckning fått gehör för att språk om bland annat demokrati, mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning, jämställdhet och fred och säkerhet stärks. Andra viktiga områden som har verkat för är biologisk mångfald, nationellt ansvarsutkrävande, samstämmighet mellan olika politikområden (Policy Coherence for Development) och ett brett partnerskap för genomförande. har också verkat för, men inte fått gehör för, att bl.a. kemikalier tas upp i rådsslutsatserna som ett exempel på ett viktigt område att inkludera i ett kommande ramverk. har tillsammans med , , och verkat för starkare skrivningar om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Agenda for Change (AfC) tas upp på begäran av 17 av EU:s biståndsministrar (inkl ), i brev till HR/VP , daterat . Diskussionen kommer att fokusera på implementeringen av AfC med fokus på programmering av biståndet. Det är rådsslutsatserna för EU:s uppdaterade biståndspolicy, Agenda for Change, antogs och MS har därför begärt en uppdatering från KOM och EEAS om hur genomförandet framskrider. Diskussionen förväntas inriktas på hur de två tematiska huvudpelarna i AfC tas om hand i programmeringen; (i) främjande av mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstatens principer och god samhällsstyrning, och (ii) inkluderande och hållbar tillväxt för mänsklig utveckling. Diskussionen förväntas också reflektera kring hur EU bättre kan koordinera sina insatser och förbättra samstämmigheten för utveckling (Policy Coherence for Development). Regeringens ståndpunkt: välkomnar en diskussion om AfC och vill, i likhet med en majoritet av MS, ha större öppenhet och ökat informationsutbyte om hur AfC implementeras, för att säkerställa att EU gemensamt framgångsrikt kommer att kunna genomföra agendan, något som också har betydelse för EU:s trovärdighet i de kommande post-2015-förhandlingarna.