rir · H1B519 · 2013-12-05 00:00:00 — Grunden för regleringen av handelssystemet fastställs genom gemensamma EU-beslut. I vissa frågor måste rätta sig efter om handelssystemet, men i andra frågor finns det ett nationellt handlingsutrymme. Detta beskrivs närmare i avsnitt 5.3. 1.3.1Mål och grundläggande principer i klimatpolitiken Klimatpolitiken utgår från flera mål och principer som ska vägleda genomförandet. Parterna i har kommit överens om att den globala medeltemperaturen inte ska tillåtas öka med mer än jämfört med förindustriell nivå.11 För EU:s del har och rådet uttalat att de globala växthusgasutsläppen bör ha minskats med jämfört med nivåer, vilket för de industrialiserade länderna innebär utsläppsminskningar på 80–95 procent.12 Ställningstagandet avser samlade utsläpp från både den handlande och den icke handlande sektorn.13 EU:s klimatmål till 2020 innebär att utsläppen ska minska jämfört med nivå.14 Utsläppsminskningarna fördelas mellan den handlande och den icke handlande sektorn utifrån utsläppsnivån . På EU-nivå ska den handlande sektorn minska utsläppen fram till 10I de totala svenska utsläppen ingår inte utsläpp och upptag av växthusgaser från skogs- och markanvändning. 11Sverige antog om klimatförändringar 1993, se SÖ 1993:13. Erkännandet av tvågradersmålet gjordes i United Nations, Conference of the Parties Report of the Conference of the Parties on its sixteenth session, held in Cancùn from to Addendum Part Two: Action taken by the Conference of the Parties at its sixteenth session, 15 2011, FCCC/CP/2010/7/Add.1. , 29–30 October 2009 Presidency Conclusions, , 15265/1/09, REV 1, punkt II 7. 13E-post från tjänstemän vid DG Climate Action . 2008/09:162 s. 33, bet. 2008/09:28, rskr. 2008/09:300. Målet utgår från utsläppsnivån . KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 2020 jämfört med . Den icke handlande sektorn ska minska utsläppen jämfört med 2005.15 Utgångspunkten för klimatpolitik är miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan, som även det utgår från FN:s tvågradersmål. Målet har ett delmål och ett etappmål. Delmålet gällde för perioden –2012 och innebar att de svenska utsläppen av växthusgaser i genomsnitt skulle vara lägre än utsläppen . Det gällde för de samlade utsläppen från både den handlande och icke handlande sektorn. Etappmålet till 2020 gäller den icke handlande sektorn och innebär att utsläppen ska vara lägre än 1990. En tredjedel av utsläppsminskningarna ska nås med hjälp av klimatinsatser utomlands. Regeringen presenterade 2009 visionen har en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären.16 Visionen gäller för som helhet och har ingen avgränsning mellan den handlande och den icke handlande sektorn. EU:s system för handel med utsläppsrätter syftar till att minska utsläppen av växthusgaser på ett kostnadseffektivt sätt,17 vilket är en viktig utgångspunkt även i den svenska klimatpolitiken. Dessutom ställer budgetlagen krav på att en hög effektivitet ska eftersträvas i statens verksamhet. Med detta menas att den statliga verksamheten ska bedrivas så att de mål har satt uppnås i så hög grad som möjligt inom ramen för tillgängliga resurser.18 Principen om att förorenaren ska betala (Polluter Pays Principle) för sina föroreningar/utsläpp är grundläggande i miljö- och klimatpolitiken. EU:s miljöpolitik bygger bland annat på denna princip. Principen är etablerad i 15Enligt EU:s beslut om bördefördelning ska minska utsläppen till 2020 jämfört med nivå. Se och rådets beslut nr 406/2009/EG av om medlemsstaternas insatser för att minska sina växthusgasutsläpp i enlighet med gemenskapens åtaganden om minskning av växthusgasutsläppen till 2020, EUT L 140/136, . 2008/09:162 s. 12, se även prop. 2010/11:100 s. 58. och rådets direktiv /87/EG. 18Lagen (1996:1059) om statsbudgeten, prop. 1995/96:220 avsnitt 5.1. Även har som vägledande princip att klimatåtgärder ska vara kostnadseffektiva. Se United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC), art. 3.3. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT internationella miljökonventioner och i den svenska (1998:88).19 Vidare utgör den en av hållpunkter för skattepolitiken.20 Regeringen har också betonat att principen är en riktig utgångspunkt för miljö- och klimatpolitiken.21 1.3.2Riksdagens uttalanden – effektivitet och transparens utifrån en långsiktig utsläppsbana har efterfrågat en bättre uppföljning och redovisning av regeringen avseende klimatområdet. uttalanden avser behoven av kostnadseffektivitet, effektivitet, transparens och en långsiktig utsläppsbana: Det är viktigt att regeringen löpande följer upp och utvärderar de åtgärder som görs inom klimatområdet samt redovisar och analyserar uppnådda resultat till . Resultatredovisningen bör vara tydligare inriktad på resultat och effekter av de insatser som görs.22 Huvuddelen av statens insatser inom klimatområdet görs inom ramen för andra utgiftsområden.23 Det behövs både en sammanhållen redovisning av vilka de viktigaste statliga insatserna är för respektive område och en redogörelse för resultatet av insatserna. Det kan vara lämpligt att med jämna mellanrum redovisa resultat också i en särskild resultatskrivelse.24 Det skulle vara en fördel om regeringens redovisning också innehöll den trend som kan iakttas – det vill säga om utsläppen bedöms minska i önskad omfattning.25 Miljö- och jordbruksutskottet har även framhållit behovet av att välja den mest kostnadseffektiva åtgärdskombinationen för att långsiktigt uppnå det önskade målet. Utskottet har också betonat att möjligheter till synergier mellan insatser inom klimat- och energipolitiken bör tas tillvara.26 19Se J , Miljörätt, 2:a upplagan s. 36. Det saknas dock en definition av principen om att förorenaren ska betala och det finns skilda meningar om hur långtgående principen är. exempel är om principen gäller för kostnader som motsvarar den nationalekonomiskt teoretiskt optimala föroreningsnivån. 2007/08:100 avsnitt 5.3, bet. 2007/08:FiU20, rskr. 2007/08:259–260. Se även 2011/12:SkU1y s. 12. 2011/12:150 s. 6 och skr. 2012/13:105 s. 6. 2008/09:MJU1, rskr. 2008/09:103. 2012/13:MJU1 s. 9, rskr. 2012/13:120 återkommer utskottet och till att det är av stor betydelse att utskottet får fortlöpande information för att löpande kunna följa den fortsatta händelseutvecklingen beträffande klimatpåverkande utsläpp. 23Utskottets betänkande avser utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. 2009/10:MJU1, rskr. 2009/10:129. 2010/11:MJU1, rskr. 2010/11:119. 2011/12:MJU1, rskr. 2011/12:99. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 1.3.3Utgångspunkter för styrning och uppföljning av klimatpolitiken Klimatpolitiken är komplex, sträcker sig över och berör flera sektorer och många olika aktörer. Detta ställer särskilda krav på styrning och samordning.27 utgår från ett antal grundläggande förutsättningar för att styrningen ska bidra till att klimatmålen nås till rimliga kostnader. De grundläggande förutsättningarna har utarbetats i samarbete med , tidigare professor i statskunskap vid Universitet.28 För att ge myndigheter, företag och konsumenter rimliga planeringsförutsättningar behöver och regeringen klargöra hur utsläppen av växthusgaser ska minska . spelregler och en samlad rapportering för att berörda aktörer ska kunna fatta rationella beslut, exempelvis om investeringar och andra åtgärder med lång tidshorisont.29 Målen för klimatområdet som helhet och för enskilda insatser behöver vara välformulerade, mätbara och uppföljningsbara för att styrningen ska bli meningsfull och för att måluppfyllelsen ska kunna ställas i relation till kostnaderna. Det är också viktigt att klimatinsatserna kan följas upp mot För att olika mål ska kunna uppnås till låga kostnader och utan oönskade sidoeffekter behövs en samlad bedömning.30 Därmed ställs stora krav på förmåga att hantera målkonflikter, prioritera och samordna insatser och olika kunskapsunderlag. Styreffekten riskerar att utebli om inte regeringen preciserar hur klimatmålen ska prioriteras och vägas mot andra mål och samhällsintressen. Kunskap och kunskapsspridning är väsentliga förutsättningar för politisk styrning i allmänhet och demokratiskt ansvarsutkrävande i synnerhet. Fungerande ansvarsutkrävande förutsätter att det går att följa vilka insatser som genomförts, resultatet av dessa samt vem som är ansvarig.31 Insatser som väsentligt påverkar förutsättningarna att nå klimatmålen bör därför redovisas samlat och transparent. Kostnader, effekter och sidoeffekter bör redovisas för varje separat insats och i ett helhetsperspektiv.32 Därigenom kan 27I tillämpas mål- och resultatstyrning, en styrmodell som innebär att regeringen styr myndigheterna med mål och krav på resultatuppföljning. Myndigheterna rapporterar till regeringen, som i sin tur förser med det underlag som behöver för att följa upp genomförandet av politiska beslut. 28En utförligare beskrivning finns i utlåtande från i bilaga 1. Se även Hagainitiativet (2013) Remissvar på underlag till Färdplan 2050, (2012) Ökad energieffektivitet i näringslivet – ett idédokument, s. 14, Motormagasinet . 30Även miljö- och jordbruksutskottet har efterfrågat detta, se bet. 2011/12:MJU1, rskr. 2011/12:99. 31Ahlbäck , , 2010 s. 171–172. 2009/10:MJU1, rskr. 2009/10:129. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT och andra berörda aktörer få en aktuell lägesbild av om den förda politiken är framgångsrik eller inte. Denna slutrapport inom granskningsstrategi Hållbar utveckling – klimat grundar sig på och kompletterar de elva granskningar33 som publicerats inom strategin . De granskade insatserna har valts utifrån bland annat ekonomisk betydelse och effekt på utsläppen. I de olika granskningarna har både kvalitativa och kvantitativa metoder använts.34 I denna rapport sammanfattas väsentliga resultat från de tidigare granskningarna, kompletterat med viss uppföljning av förändringar som genomförts efter respektive granskning. Uppdateringar av data om utsläpp, utsläppsrätter och kostnader har samlats in från , och . har även gjort egna beräkningar och sammanställningar utifrån data från bland annat dessa myndigheter.35 har även bearbetat nya uppgifter från om preliminär tilldelning av utsläppsrätter för handelsperioden –2020 i EU:s handelssystem. I kapitel 2 redovisar delvis nya underlag från och för att beskriva olika perspektiv på svenska utsläpp. Ny empiri har samlats in framförallt om regeringens styrning och rapportering till . Den nya empirin avser också erfarenheter från klimatarbete, mot bakgrund av den särskilda lagstiftning som har infört på klimatområdet. Insamling av ny empiri har skett genom granskning av styr- och uppföljningsdokumentation från regeringen36 och myndigheterna samt kompletterade intervjuer med tjänstemän vid , myndigheterna, och departement i . Vissa intervjuer har också genomförts med företrädare för företag och tankesmedjor för att få en fördjupad inblick i området. 33Följande granskningar har ingått i granskningsstrategin Hållbar utveckling – klimat: RiR 2009:6, RiR 2009:21, RiR 2011:8, RiR 2011:10, RiR 2011:29, RiR 2012:1, RiR 2012:2, RiR 2012:7, RiR 2012:27, RiR 2013:8, RiR 2013:9. 34För mer detaljerad information om metoderna i de olika granskningarna, se respektive granskningsrapport. 35Riksrevisionens egna beräkningar har genomförts i flertalet av de tidigare granskningsrapporterna. Där beskrivs beräkningarna närmare. 36Riksrevisionen har granskat regeringens rapportering i budgetpropositionerna för åren 2008– 2013, utgiftsområdena 20–24. En genomgång av regeringens redogörelser för behandlingen av riksdagsskrivelser till regeringen har också gjorts. När det gäller den övergripande klimatrapporteringen har granskat ett antal centrala rapporter från och med kontrollstation 2004 (se även tabell 6.1, avsnitt 6.2.2). KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 Professor vid på vid har bidragit i granskningen som kvalitetssäkrare utifrån ett nationalekonomiskt perspektiv. , tidigare professor i statskunskap vid har bidragit i granskningen som kvalitetssäkrare i de delar som avser styrning. Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av , och programansvarig . och har också medverkat i delar av granskningen. 1.4.1Ansvariga myndigheter och departement Klimat- och energifrågor berör flera olika departement och flera ansvariga myndigheter. De departement och myndigheter som berörs av granskningen är framförallt37: Samtliga granskningar inom området Hållbar utveckling – klimat avser statens insatser med betydelse för den sammanhållna klimat- och energipolitiken. Granskningarna berör däremot inte insatser för att anpassa samhället till nya klimatförhållanden, exempelvis insatser vid översvämningar. Fokus i denna slutrapport är om regeringens styrning ger förutsättningar för effektiva klimatåtgärder, om kostnaderna för olika styrmedel är rimliga och om rapporteringen är transparent. Befintliga insatser i med betydelse för regeringens klimat- och energipolitik som inte explicit har berörts är exempelvis . Se tabell nedan. 37Ansvariga myndigheter och departement som varit berörda i de tidigare granskningarna redovisas i respektive granskningsrapport. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Tabell 1.1 Insatser inom klimat- och energipolitiken* strin (PFE) *Insatser som har granskat är markerade med fetstil. Källa: och , Report for on assessment of projected progress, , s. 7. Insatsen extra investeringsstöd till pumpar med biogas har upphört. Enligt regeringen är EU plattformen för den svenska internationella klimatpolitiken, och representeras genom EU i de internationella klimatförhandlingarna.38 har i denna slutrapport inte granskat det förhandlingsarbetet. 38 Regeringens webbplats . KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 1.5Centrala termer och begrepp EU:s system för handel med utsläppsrätter, ett styrmedel för att minska utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser från anläggningar inom EU. Anläggningar som ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter. Exempelvis kraftverk, förbränningsanläggningar, oljeraffinaderier och järn- och stålverk samt fabriker som tillverkar cement, glas, keramik, pappersmassa, papper, papp. De verksamheter som inte ingår i den handlande sektorn exempelvis bostäder, transporter, service, och jordbruk. Nationella utsläppsrätter (Assigned Amount Units) Dessa utsläppsrätter tilldelades varje deltagande stat som har ett åtagande i Dessa genereras från utsläppsminskande projekt i andra länder. En utsläppskredit motsvarar ett ton koldioxid . Ett annat uttryck som används är utsläppsminskningsenhet. Uttrycket används som ett samlingsbegrepp för växthusgaserna koldioxid, metan, dikväveoxid (lustgas), svavelhexafluorid, fluorkarboner och fluorkolväten. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT 2Perspektiv på utsläpp av växthusgaser Den nya rapporten från FN:s klimatpanel visar att den globala uppvärmningen fortsätter att öka.39 Vid sidan av FN-rapporteringen finns det alternativa sätt att beräkna utsläpp. vill med detta kapitel illustrera vikten av olika analyser som grund för arbetet med att åstadkomma en effektiv styrning mot minskade utsläpp. 2.1Utvecklingen av utsläpp globalt och i I detta avsnitt beskriver inledningsvis utvecklingen av de svenska utsläppen i förhållande till framför allt utvecklingen inom EU. Därefter beskrivs påverkan av utsläpp från utrikes luft- och sjöfart. redogör också för den så kallade frikopplingen mellan utvecklingen av utsläppen och den ekonomiska tillväxten, samt vilka faktorer som påverkar utsläppen. Globala utsläpp av växthusgaser har ökat kraftigt De globala utsläppen har ökat mycket kraftigt till följd av en stark ekonomisk tillväxt och befolkningsökning . Se bilaga 4. Särskilt hög har utsläppsökningen varit från fossilberoende el- och värmeproduktion i tillväxtekonomier, inte minst , . Dessa utsläpp har fördubblats medan industriländernas utsläpp ligger kvar på ungefär samma nivå.40 Utvecklingen i och EU De svenska utsläppen har ökat kraftigt till följd av att förbränningen av fossila bränslen har stigit i takt med en växande befolkning, ökad produktion, ökad handel och ökade transporter. I och med oljekrisen inleddes en energipolitik för att göra mindre oljeberoende med hjälp av en ökad användning av biobränslen och utbyggnad av 39Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) WGI AR5, Climate Change : The Physical Science Basis. 40Naturvårdsverket 2013, rapport 6557 s. 26. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 Därmed halverades utsläppen av koldioxid , redan innan hade en uttalad klimatpolitik.41 beslutade om det första målet för att begränsa utsläppen av växthusgaser. Grunden i den svenska klimatpolitiken var koldioxidskatten, men det fanns även riktade insatser, exempelvis investeringsstöd och stöd till forskning och utveckling.42 minskade utsläppen av växthusgaser med ytterligare 20 procent.43 Utvecklingen av utsläppen i har i stort sett följt utvecklingen för EU- 27. Se figur 2.1. Jämfört med övriga EU-länder har bland de lägsta inhemska utsläppen per capita. Figur 2.1 Utsläpp av växthusgaser i jämfört med EU-27 och EU-15 Index 1990 = 100 Europeiska unionen (27 länder) Europeiska unionen (15 länder) 41Naturvårdsverket 2012, rapport 6525, Bilaga 6 s. 24. 42Koldioxidskatten är inte enhetlig och i några sektorer saknas fortfarande en prissättning av koldioxidutsläppen. Se till exempel RiR 2012:1 sid. 111. 43Preliminära data från . SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Utsläpp från internationella transporter ökar men ingår inte i rapporteringen mot klimatmålet Utsläpp från internationella transporter med flyg och sjöfart ökar stadigt, men ingår inte i rapporteringen om klimatmål eftersom dessa utsläpp inte ingår i åtagande enligt Kyotoprotokollet. Utsläppen i är högre än rapporteringen visar, om utsläpp från dessa så kallade bunkerbränslen räknas med.44 Utsläppen från bunkerbränslen har ökat , till skillnad från vad rapporteringen enligt klimatmålet visar. Se figur 2.2. Figur 2.2 Svenska utsläpp av växthusgaser med och utan utsläpp från utrikes luft- och sjöfart Miljoner ton utsläpp (koldioxidekvivalenter) Utsläpp av växthusgaser (exklusive bunkerbränslen) Utsläpp från utrikes luft- och sjöfart (bunkerbränslen) Källa: bearbetning av data från , Miljöräkenskaper och Nationalräkenskaper. Frikoppling mellan ekonomisk tillväxt och utsläpp I har tillväxten mätt som BNP ökat som de totala koldioxidutsläppen har minskat. Detta sätt att räkna visar att det har skett en frikoppling mellan utsläpp och tillväxt. Några av orsakerna är minskat fossilberoende och ökad andel förnybar energi samt ökad energieffektivitet i energisektorn och bostadssektorn. Se figur 2.3. 44Bunkerbränslen avser bränsle till fartyg och flygplan, oavsett nationalitet, som köper sitt bränsle i men som har sin första destination utanför . I de totala svenska utsläppen ingår inte heller utsläpp och upptag av växthusgaser från skogs- och markanvändning. Upptag från skog och mark ingår däremot i rapporteringen till FN. Upptag från skog och mark uppgick till . Se , National Inventory Report , s. 16. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 Figur 2.3 Utvecklingen av BNP och utsläpp av växthusgaser i , index 1990=100 Källa: , Miljöräkenskaper och Nationalräkenskaper. Frikoppling förklaras bara delvis av styrmedel Frikopplingen mellan ekonomisk tillväxt och utveckling av utsläpp kan bara delvis förklaras av statens insatser. Det är framförallt andra faktorer som har bidragit. Den ekonomiska tillväxten och befolkningstillväxten bidrar till att utsläppen ökar, medan strukturomvandling i näringslivet och en mer fossilfri energimix dämpar utsläppen. Strukturomvandling kan också leda till att utsläppen flyttas till andra länder. Figuren 2.4 nedan visar hur olika faktorer bidrar till förändringar i utsläpp av växthusgaser mellan olika år.45 Den näst nedersta delen av staplarna indikerar att vid en lågkonjunktur, exempelvis under finanskrisen då järn- och stålindustrin använde mindre energi i produktionen och mindre marginalel46 (fossila bränslen i elproduktionen) så dämpas utsläppen. I den näst nedersta delen av staplarna ingår även energieffektivisering som också bidrar till att minska behovet av energi från fossila bränslen. Den nedersta delen av staplarna visar att den pågående strukturomvandlingen från varuproduktion mot mer tjänsteproduktion bidrar till minskade utsläpp. 45För metodbeskrivning se (2003) Decomposition analysis of carbon dioxideemission changes in – Conceptual framework and empirical results. 46Marginalel är ofta el från fossila bränslen. Marginalel är den elproduktion som tillkommer vid en ökning av elanvändningen eller vid avveckling av elproduktion. Begreppet används också för det motsatta, det vill säga att marginalel är den elproduktion som försvinner vid en minskning av elanvändningen eller vid tillkommande elproduktion. Se Elforsk (2006) rapport 06:52, Marginalel och miljövärdering av el, s. 6. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Vid tillväxt i ekonomin ökar energibehovet, vilket leder till att utsläppen ökar på grund av ökad försäljning av varor och tjänster (näst översta delen av staplarna). Utsläppen ökar också under kalla vintrar exempelvis 1996. Då var även tillgången på vattenkraft och kärnkraft låg, vilket ökade användningen av marginalel. Figur 2.4 Faktorer som påverkar svenska utsläpp. * Procentuell förändring jämfört med . Faktiska utsläpp i produktionen Försäljning av varor och tjänster (volym) Utsläppsintensitet Ändrade strukturer i produktion och efterfrågan * Diagrammet visar utsläpp från produktion som går till svensk konsumtion. Direkta utsläpp från svensk konsumtion, exempelvis oljeuppvärmning och bilkörning ingår ej. Ändrade strukturer innefattar fördelningen mellan varor och tjänster och handelsutbyte i produktionen. Utsläppsintensitet innefattar exempelvis minskad andel fossila bränslen. Källa: , Miljöräkenskaper och Nationalräkenskaper. 2.2Svensk konsumtion har lett till ökade utsläpp utomlands via ökad import I detta avsnitt ger Riksrevisonen ytterligare exempel på behov av kompletterande analys och redovisning utöver den sedvanliga rapporteringen. Den officiella47 svenska utsläppsstatistiken redovisar utsläpp i , vilket är standard även i den internationella utsläppsrapporteringen och inte något som kritiserar. Men för att åstadkomma en effektiv styrning behöver underlag och analys kompletteras, exempelvis med de utsläpp 47 Här avses den officiella utsläppsstatistiken som använder (UNFCCC/IPCC). KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 som svensk konsumtion orsakar internationellt. Svensk produktion och konsumtion är beroende av produkter som tillverkas i andra länder som inte har samma styrning mot minskade utsläpp som , vilket illustreras nedan. De svenska klimatmålen syftar ytterst till tvågradersmålet, det vill säga att de globala utsläppen ska minska. Information om de utsläpp som svensk konsumtion orsakar i andra länder bidrar till ökad kunskap om vad som skulle behövas för att minska de globala utsläppen. Även de varor som importeras orsakar betydande utsläpp i de länder där produktion sker. Utsläpp från de varor som produceras i , det vill säga även utsläpp från varor som exporteras, ingår i rapporteringen av svenska utsläpp. Däremot ingår inte utsläpp från varor som producerats i andra länder men som konsumeras i Sverige.48 I figuren nedan har utsläpp i för varor och tjänster som exporterats dragits ifrån och utsläpp i andra länder från varor och tjänster som importerats för svensk användning har lagts till. Utsläppen från svenskars konsumtion ökar när import inkluderas och har uppskattats till omkring per år.49 Utsläpp i och i andra länder orsakade av produktion av varor och tjänster som konsumeras i Miljoner ton utsläpp (koldioxidekvivalenter) 48Naturvårdsverket (2012), rapport 6500 s. 10. Rapporteringen av utsläpp enligt bygger på mätningar av utsläppen vid källan.