eunbil · H00N2BAFB8 · 2013-01-01 00:00:00 — Fi 2013/147 - enligt den preliminära dagordning som framkom i Coreper Godkännande av den preliminära dagordningen Godkännande av listan över A-punkter Bidrag till Europeiska rådets möte – Europeiska terminen 2013 3 (a). Rådets rekommendationer och yttranden 3 (b). Rådet ska godkänna landspecifika rekommendationer till medlemsstaterna inom ramen för den europeiska terminen (samt gemensamma rekommendationer riktad till alla euroländer). Rekommendationerna baseras på de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och sysselsättningsriktlinjerna samt ländernas nationella reformprogram och stabilitets- eller konvergensprogram. Rådet antar även en gemensam rekommendation som riktar sig till de medlemsstater som har euron som valuta. Endast euroländer har rösträtt avseende denna rekommendation. Rekommendationerna ska godkännas av (de delar som rör de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken) och (de delar som rör sysselsättningsriktlinjerna) i syfte att få politisk stöd vid och slutligen antas av rådet . har ställt sig bakom för den ekonomisk-politiska samordningen, där det bland annat framgår att medlemsstaterna ska betrakta den ekonomiska politiken som en fråga av gemensamt intresse och samordna denna inom rådet. Inom ramen för den ekonomisk-politiska samordningen riktas rekommendationer till medlemsstaterna. ser rekommendationerna som ett viktigt instrument för att uppmuntra till en ansvarfull ekonomisk politik och uppfyllelse av de mål som sätts upp inom ramen för samordningen av den ekonomiska politiken. Rekommendationerna ska respektera nationell praxis och de nationella systemen för lönebildning. En rekommendation är en uppmaning till lämplig handling och är inte bindande. Vad som är lämplig handling är ett politiskt vägval och det är parlamenten i varje medlemsstat som ytterst beslutar om utformningen av den nationella ekonomiska politiken. I är det som avgör detta. Samarbete och granskning av den ekonomiska politiken förekommer inte bara i EU utan även i IMF och samt nationellt genom t.ex. och . har deltagit i och uppmuntrat till nationell och internationell granskning och samarbete med denna inriktning, med syftet att utbyta erfarenheter och i icke bindande former lämna synpunkter på den ekonomiska politiken. Regeringen ställer sig bakom att rekommendationer ges till medlemsländerna. Det är sedan upp till varje medlemsland att välja hur man förhåller sig till rekommendationerna. 3 (c). ekonomiska program har analyserats av kommissionen. väntas godkänna slutsatserna från översynen. Eftersom ännu inte är medlem i EU (inträdesdatum är satt till ) omfattas landet ännu inte av den europiska terminen. Trots det har frivilligt valt att skicka in ett ekonomiskt program enligt tidtabellen för den europeiska semestern 2013. Rådet kommer dock inte att utfärda landspecifika rekommendationer för . Regeringen kan ställa sig bakom kommissionens utkast till slutsatser. Genomförande av stabilitets- och tillväxtpakten väntas anta rekommendationer och beslut inom ramen för stabilitets- och tillväxtpaktens korrigerande del. befinner sig 20 medlemsstater i underskottsförfarande vilket innebär att de bryter mot stabilitets- och tillväxtpaktens regler om alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser. Med anledning av den senaste tidens ekonomiska utveckling och försämrade utsikter för den kommande utvecklingen, rekommenderar kommissionen rådet att förlänga tidsfristerna för korrigering av alltför stora underskott för sex medlemsstater, avbryta underskottsförfarandet för fem medlemsstater, inleda underskottsförfarande för , samt trappa upp underskottsförfarandet för . Regeringen avser att ställa sig bakom kommissionens rekommendationer. Endast länder med euro som valuta har rösträtt då beslut tas gällande andra euroländer. Samtliga medlemsstater deltar i besluten för icke-euroländer. Berörd medlemsstats röst räknas inte. Rapport från kommissionen och EIB till - Presentation och diskussion Vid mötet väntas en presentation av en rapport från kommissionen och EIB om genomförandet av Pakten för tillväxt och sysselsättning, följt av en diskussion. Vid Europeiska rådets möte fastslogs att kommissionen och EIB skulle återrapportera om genomförandet av Pakten för tillväxt och sysselsättning , med specifikt fokus på infrastruktur, den digitala ekonomin, effektivt resurs- och energiutnyttjande, forskning och innovation, samt små- och medelstora företag. I skrivande stund har ingen rapport presenterats. Regeringen återkommer med ståndpunkt efter att rapporten har inkommit. (ev.) Finansiellt stöd till och Rådet väntas formellt besluta att godkänna förlängningarna av EFSM-lånens löptider till och samt förändringarna i respektive rådsbeslut. informerades om förslaget att förlänga löptiden för och EFSM-lån. Kommissionen har föreslagit en 7-årig förlängning av de genomsnittliga löptiderna på lånen från EFSM. Vid informella Ekofin i nådde finansministrarna en informell överenskommelse om denna förlängning. Överenskommelsen villkorades bl.a. med att länderna följer sina respektive ekonomiska anpassningsprogram väl och att nionde programöversyn och sjunde programöversyn godkändes. Regeringen kan ställa sig bakom förlängningen av EFSM-lånens löptider till och och därmed ändringarna i respektive rådsbeslut. (ev.) Medelfristiga budgetmål och operationalisering av investeringsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten väntas diskutera ett meddelande från kommissionen avseende dels medlemsstaternas anpassningsbanor mot sina medelfristiga budgetmål, dels offentliga investeringar inom ramen för den förebyggande delen av stabilitets- och tillväxtpakten. Kommissionen har ännu inte presenterat något meddelande. Enligt Fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom EMU (den s.k. finanspakten) ska de medlemsstater som är bundna av dess finanspolitiska bestämmelser ha ett medelfristigt budgetmål och om detta inte är uppnått säkerställa en snabb konvergens mot detta mål. Kommissionen väntas i den första delen av meddelandet redogöra för respektive berörd medlemsstats konvergens mot sitt medelfristiga budgetmål. Vidare väntas den andra delen av meddelandet redogöra för hur en undantagsklausul i den förebyggande delen av stabilitets- och tillväxtpakten kan tolkas. Detta handlar om att i vissa fall tillåta medlemsstater att avvika från anpassningsbanan mot sitt medelfristiga budgetmål för att kompensera för utgifter förknippade med vissa offentliga investeringar som är samfinansierade av EU. Operationaliseringen väntas inte kräva någon ändring av regelverket eller formellt beslut av rådet. Frågan har tidigare behandlats i underkommittéer till rådet. är inte bundet av de finanspolitiska reglerna i finanspakten. Därför berörs inte av den första delen av meddelandet. Vad gäller den andra delen av meddelandet som förväntas beröra offentliga investeringar i den förebyggande delen av stabilitets- och tillväxtpakten, anser regeringen att investeringar i real- och humankapital är förutsättningar för långsiktig tillväxt. Vid tolkning av undantagsklausuler bör emellertid alltid en avvägning göras gentemot risken att stabilitets- och tillväxtpaktens regelverk kan komma att försvagas. ECB/kommissionens konvergensrapporter och utvidgning av euroområdet 8 (a). Förslag om införande av euro som valuta i 8 (b). Brev från ordförande till ska ta ställning till kommissionens förslag om införande av euro som valuta i på en rekommendation från . Rådet väntas även förbereda ett utkast till brev från ordförande till . Brevet redogör för uppfyllande av konvergenskriterierna. begärde en konvergensprövning med mål att införa euro . ECB och kommissionen har förberett konvergensrapporter som publicerades . Ekonomiska kriterier som ska uppfyllas för eurointräde är prisstabilitet, sunda offentliga finanser, växelkursstabilitet samt att den långa räntan inte avviker alltför mycket från räntan i . Huruvida medlemsstatens nationella lagstiftning överensstämmer med gemenskapsrätten är också en del av bedömningen. Kommissionen och ECB:s slutsats från konvergensprövningen är att uppfyller kriterierna. Formellt beslut om införande av euron i väntas fattas vid Ekofin , där de slutliga rättsakterna ska antas efter samråd med och efter diskussionen inom . rekommendation på kommissionens förslag antas i rådet av medlemsstater med euron som valuta. Uppföljning av – klimat/energifrågor - Uppdatering av läget Dagordningspunkten har tillkommit på polskt initiativ. kommer att uppmärksamma rådet på vikten av att följa upp den ekonomiska dimensionen av kommissionens arbete med det klimat- och energipolitiska ramverket till 2030. Den specifika frågan om att följa upp den ekonomiska dimensionen av det klimat- och energipolitiska ramverket i har inte tidigare behandlats i vare sig eller i något utskott. Samråd med om slutsatser inför Europeiska rådets möte skedde . Återrapportering från Europeiska rådets möte skedde . informerade om kommissionens grönbok om klimat- och energipolitiken till 2030. Kommissionen har publicerat en grönbok om ett ramverk för energi- och klimatpolitiken med inriktning på 2030. välkomnade grönboken vid sitt möte och beslutade då att återkomma till energi- och klimatpaketet inför klimatförhandlingsmötet i . Som regeringen tidigare framfört anser man att EU bör besluta om ett ambitiöst bindande mål för hur mycket unionens utsläpp av växthusgaser bör minska till 2030. Målet bör uppnås genom utsläppsminskningar både inom och utanför EU. Regeringen anser att 2030-målet bör sättas så att målet att minska utsläppen till 2050 kan uppfyllas på ett kostnadseffektivt sätt. För att ta en ledande roll i förhandlingarna om den nya internationella klimatöverenskommelsen och för att kunna påverka andra parter, i syfte att nå ett slutresultat som gör det möjligt att nå tvågradersmålet, anser regeringen att EU bör besluta om utsläppsminskningsmål till 2030 då den nya överenskommelsen ska antas. Regeringen anser att den ekonomiska dimensionen av ett ambitiöst klimat- och energipolitiskt ramverk i sedvanlig ordning föranleder en noggrann uppföljning av kommissionens förslag och analyser av och dess underkommittéer. (ev.) Uppförandekoden (företagsbeskattning) - Antagande av slutsatser - Rapport till rådet Rådet ska anta slutsatser om den rapport som uppförandekodgruppen ska lämna till rådet om sitt arbete under det irländska ordförandeskapet. antog rådet en resolution om en uppförandekod för företagsbeskattning. Syftet med koden är att motverka skadlig skattekonkurrens. En särskild högnivågrupp inom rådet har inrättats för att genomföra uppförandekodens principer. Uppförandekodgruppen ska lämna en rapport till om sitt arbete under det irländska ordförandeskapet. Gruppen har fortsatt sitt arbete med att granska nya skatteåtgärder (frysning) och avveckling av skatteåtgärder som bedömts vara skadliga. Vidare har gruppen arbetat med de frågor som ingår i det arbetspaket som beslutades av rådet . Det rör sig om förhållandet till tredje länder, administrativ praxis, åtgärder för att motverka skattebedrägeri och annat missbruk, övervakning av genomförande av överenskomna riktlinjer, framtagande av riktlinjer för olika typer av förmånliga regimer samt vissa frågor om skatteplanering med hjälp av särskilda skatteregimer för investeringsfonder. Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till slutsatser. (ev.) om skattefrågor till ska godkänna en rapport om skattefrågor vilken ska överlämnas till den 27 – . gav ett uppdrag till kommissionen och rådet att återrapportera dels om konkreta metoder för att stärka kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande, dels om det pågående arbetet med vissa skatteförslag i rådet: energiskattedirektiv, gemensam konsoliderad bolagsskattebas (), transaktionsskatt, sparandedirektivet och förhandlingsmandaten för sparandeavtal med tredje länder. Den första återrapporteringen enligt detta uppdrag skedde och en andra återrapportering . Enligt uppdraget skulle arbetet inriktas på områden där mer ambitiösa insatser är tänkbara, med fokus på hur skattepolitiken kan stödja samordningen av den ekonomiska politiken och bidra till finanspolitisk samordning och tillväxt. Även i uttalandet från finns en uppmaning om framsteg i strukturerade diskussioner om samordning i skattepolitiska frågor och förebyggande av skadliga skatteförfaranden inom ramen för europluspakten. Innehållet i rapporten, vilken beskriver det arbete som bedrivits på skatteområdet under det irländska ordförandeskapet, har behandlats vid möte i rådets högnivågrupp för skattefrågor . Regeringen har inga invändningar emot utkastet till rapport. (ev.) Finansministrarnas rapport om skattefrågor inom ramen för europluspakten ska godkänna en rapport om skattefrågor inom ramen för europluspakten från de deltagande finansministrarna vilken ska överlämnas till den 27 – . De i europluspakten deltagande finansministrarna rapporterade om framstegen som gjorts i de strukturerade diskussionerna om skattepolitisk samordning. Finansministrarna uppmanades av den 28 – att fortsätta detta arbete, särskilt för att utbyta bästa praxis. De deltagande finansministrarna rapporterade även . Även i uttalandet från finns en uppmaning om framsteg i strukturerade diskussioner om samordning i skattepolitiska frågor och förebyggande av skadliga skatteförfaranden inom ramen för europluspakten. Innehållet i rapporten, vilken beskriver det arbete som bedrivits på skatteområdet inom ramen för europluspakten under det irländska ordförandeskapet, har behandlats vid möte i rådets högnivågrupp för skattefrågor . Regeringen har inga invändningar emot utkastet till rapport. Det har i skrivande stund inte presenterats några övriga ärenden. (ev.) Godkännande av listan över A-punkter Mervärdesskattebedrägeri: Mekanism för snabba insatser – Förfarande för omvänd betalningsskyldighet Syftet med behandlingen är att nå en politisk överenskommelse om ett åtgärdspaket mot momsbedrägerier. Förslaget innehåller två direktivförslag från kommissionen; en mekanism för snabba insatser mot mervärdesskattebedrägerier (QRM) samt frivillig och temporär omvänd skattskyldig för vissa tillhandahållanden som är särskilt känsliga för bedrägerier (omvänd skattskyldighet). Samråd om förslaget har skett med . Överläggning har skett med vad avser QRM. Överläggning med om båda kompromissförslagen är inbokad till . Ordförandeskapet har tagit fram kompromissförslag om QRM och omvänd skattskyldighet. Förslaget om QRM innebär att en medlemsstat, som är utsatt för omfattande och plötsliga bedrägerier, har rätt att tillfälligt införa omvänd skattskyldighet på den vara eller tjänst som används för bedrägerierna. Förslaget om omvänd skattskyldighet innebär att en medlemsstat tillfälligt får införa omvänd skattskyldighet på mobiltelefoner, kretskort, spelkonsoler, läsplattor och handdatorer, el och gas (inklusive certifikat), spannmål och industrigrödor samt råmetaller. Förslagen har en begränsad löptid som går ut vid utgången av 2018. Regeringen anser att det är viktigt att ta fram effektiva instrument för att bekämpa momsbedrägeri. Omvänd skattskyldighet kan vara ett sådant instrument. Det är viktigt att slå vakt om principen att skattefrågor i rådet beslutas med enhällighet. Kompromissförslaget innebär att enhälligheten vid beslut om skatteåtgärder respekteras som det ger medlemsstaterna möjligheter att förhindra hastigt uppkomna och omfattande bedrägerier. Regeringen kan stödja ett åtgärdspaket med en sådan inriktning som föreslås. (ev.) Automatiskt informationsutbyte på skatteområdet Kommissionen ska presentera ett förslag om ändring av direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning (handräckningsdirektivet) när det gäller automatiskt informationsutbyte på skatteområdet. Kommissionen arbetar med ett förslag till utvidgning av de kategorier av inkomster och kapital avseende vilka automatiskt informationsutbyte ska ske enligt handräckningsdirektivet. Information om de kategorier av inkomster och kapital som finns med i direktivet när det gäller automatiskt utbyte, behöver endast lämnas av en medlemsstat om uppgifterna av andra anledningar finns tillgängliga hos skattemyndigheterna i medlemsstaten. Förslaget kommer att innebära att information om de nya kategorierna av inkomster och kapital ska utbytas automatiskt även om medlemsstaten inte har informationen tillgänglig av andra anledningar. De nya kategorierna av inkomster och kapital är kontobalanser och samtliga kapitalinkomster på finansiella konton. Bakgrunden till förslaget är att samtliga medlemsstater förväntas ingå bilaterala avtal med om att lämna ut denna information om amerikanska kontoinnehavare till den amerikanska skattemyndigheten (s.k. ). I handräckningsdirektivet föreskrivs att en medlemsstat som har ingått ett avtal med ett tredjeland om ett mer omfattande samarbete än det som följer av direktivet inte får vägra en annan medlemsstat att inleda ett lika omfattande samarbete. (ev.) Förslag till EU:s årsbudget - Presentation av kommissionen Kommissionen väntas presentera sitt förslag till EU:s årsbudget . Dagordningspunkten kommer att vara en informationspunkt. En förutsättning för att kommissionen ska kunna presentera sitt förslag 2014 för är att kommissionen har antagit sitt årsbudgetförslag. finns inte någon bekräftad information om när förslaget antas. Årsbudgetförfarandet inleddes redan vid Ekofin då rådet antog riktlinjer för budgetförfarandet . I riktlinjerna betonas nödvändigheten av att vid upprättandet av EU-budgeten ta hänsyn till de budgetära begränsningar som återfinns på nationell nivå i syfte att reducera underskott och skuldsättning samt behovet av att bevara budgetdisciplin på alla nivåer. förväntas årsbudgetförslaget behandlas i rådets och därefter förväntas rådet anta sin läsning av förslaget vid Ekofin budget . genomför sin läsning . Slutförhandlingen mellan rådet och genomförs vid Ekofin budget och Europarlamentet ska fastställa budgeten . Regeringen avser återkomma till med sin ståndpunkt och förslag till förhandlingsposition inför den fortsatta behandlingen i rådet. (ev.) Reviderade regler för finansiella instrument (MiFID/MiFIR) ska nå en allmän inriktning om ett kompromissförslag från det irländska ordförandeskapet rörande reviderade regler för marknader för finansiella instrument. Överläggning har skett med och information har lämnats , . Samråd med har skett . lade fram förslag till en förordning och ett nytt direktiv om marknader för finansiella instrument (MiFIR/ MiFID II). Förslagen innebär ändringar i de regler som gäller enligt direktivet om marknader för finansiella instrument (MiFID I), som i svensk rätt har genomförts huvudsakligen genom lagen om värdepappersmarknaden. Förslagen ingår som en del i reformeringen av det EU-rättsliga regelverket på finansmarknadsområdet och tar sikte på att uppnå ett säkrare, sundare, mer genomlyst och ansvarstagande finansiellt system samt att uppfylla åtaganden i G20 att ta itu med finanssystemets mindre reglerade delar och förbättra genomlysning och tillsyn, inte minst för finansiella instrument som främst handlas vid sidan av handelsplatser (OTC). Förslagen tar främst sikte på verksamhet som drivs av värdepappersföretag och börser. Förslagen beskrivs i faktapromemoria 2011/12:FPM34. Förhandlingarna i rådet pågår i skrivande stund. Förhandlingsläget är svårbedömt eftersom många viktiga frågor fortfarande inte är lösta. Nya kompromissförslag läggs fram löpande. Regeringen har som ambition att ge sitt stöd till att nå en allmän inriktning i syfte att en bred kompromiss ska föra förhandlingarna framåt. Regeringen återkommer med vidare information i ärendet. Återhämtning och rekonstruktion av banker (BRRD) Ordförandeskapet avser att ska besluta om en allmän inriktning rörande krishanteringsdirektivet (Directive, BRRD). Överläggning har skett med . har dessutom informerats vid fyra tillfällen, . Samråd med har skett , . Kommissionen presenterade ett direktivförslag till för hantering av banker, kreditmarknadsföretag och värdepappersföretag i kris. Direktivet syftar till att säkerställa att myndigheter har trovärdiga verktyg för att avveckla institut på ett sätt som minimerar spridningsrisker och bibehåller tillgången på grundläggande finansiella tjänster. För vidare information (se faktapromemoria 2011/12:FPM165). Regeringen välkomnar att en minimiharmonisering av krishantering av banker, kreditmarknadsföretag och värdepappersbolag sker inom EU. Regeringen är dock tveksam till om det aktuella förslagets innehåll innebär att en systemkris kommer att kunna hanteras bättre än med befintliga verktyg. måste vara flexibelt och de avvecklingsverktyg som listas i förslaget måste vara en minimilista som ger utrymme för medlemsstaterna att vidta ytterligare åtgärder på nationell nivå, utöver de verktyg som listas i ramverket. Nationell flexibilitet är särskilt betydelsefull för de medlemsstater som inte har euro som valuta. Möjligheten till lagreglerad nedskrivning av skulder, s.k. bail-in, är ett av flera avvecklingsverktyg som anges i direktivet. Bail-in är i stor utsträckning ett oprövat verktyg och kommer sannolikt inte alltid att vara möjligt att använda (t.ex. vid en fullskalig systemkris då risken för spridningseffekter är överhängande) vilket kommer att kräva flexibilitet vid tillämpningen. Vidare anser regeringen att förslaget i sin nuvarande form ger alltför stora befogenheter till Europeiska bankmyndigheten () vad gäller möjlighet att utöva bindande medling och utfärda bindande tekniska standarder. Slutligen avser regeringen bevaka att den föreslagna obligatoriska lånemekanismen som utgått i nuvarande kompromissförslag inte återinförs. -Information från ordförandeskapet Ordförandeskapet väntas informera om arbetet med lagstiftningsakter, inklusive insättningsgarantidirektivet (Deposit Guarantee Schemes Directive, DGS). Överläggning har skett med . har därutöver informerats , senast . Information och samråd med skedde . presenterade kommissionen ett förslag till ett omarbetat insättningsgarantidirektiv (se faktapromemoria 2009/10:FPM121). Förslaget syftar till att harmonisera och stärka insättningsgarantisystemen i EU och därigenom öka konsumenternas skydd samt främja den finansiella stabiliteten. Förslaget innebär bl.a. att det införs harmoniserade regler för finansieringen av insättningsgarantisystemen, att utbetalningstiden vid ersättningsfall förkortas och att informationen till insättarna förbättras. Förhandlingar har förts i rådet . Vid Coreper enades medlemsstaterna om en allmän inriktning. har förhandlingar förts med . Förhandlingarna är ännu inte avslutade Kommissionen presenterade ett förslag till krishanteringsdirektiv (BRRD). Krishanteringsdirektivet har direkta kopplingar till insättningsgarantidirektivet vad gäller frågor om finansiering och hur medel i insättningsgarantifonderna kan få användas vid avveckling av banker. Krishanteringsdirektivet förhandlas fortfarande i rådet. Det har varit ett uppehåll i förhandlingarna avseende insättningsgarantidirektivet . Regeringen anser att på grund av finansieringskopplingarna till krishanteringsdirektivet måste de båda direktiven hanteras parallellt.