rfr · H00WRFR9 · 2013-01-01 00:00:00 — –Utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande Riksdagstryckeriet, , 2013 olika utskott har en viktig uppgift att fylla då det gäller att följa upp och utvärdera beslutade reformer och satsade resurser. har under /13 genomfört en rad aktiviteter rörande uppföljning och utvärdering. I denna rapport publiceras två rapporter som har utarbetats inom ramen för detta arbete. Rapporterna har syftat till att fördjupa utskottets kunskap inom områdena förskolan och utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande. genomförde utbildningsutskottet även en uppföljning av resultatredovisningen i budgetpropositionen , om utbildning, universitetsforskning och studiemedel. Denna uppföljning publicerades i utskottets budgetbetänkande UbU1 och UbU2. Rapporterna har utarbetats inom . Avsikten med denna skrift är att ge en vidare krets möjlighet att ta del av dessa rapporter. Ordförande i utbildningsutskottets styrgrupp för uppföljning och utvärdering – (S) Ledamot i utbildningsutskottets styrgrupp för uppföljning och utvärdering Förstudie om förskolan.................................................................................... Allmänt om förskolan................................................................................ Den svenska förskolan......................................................................... Tillgången på förskollärare................................................................ Satsningar på förskolan ..................................................................... Aktuella frågor om förskolan i motioner, betänkanden och debatter....... Introduktion till utvärderingarna.............................................................. Förskolans förstärkta pedagogiska uppdrag ............................................ – gjorda erfarenheter............................................................... Konkretiseringar och strategier.......................................................... Initieringsprocess – ett huvudmannaansvar ....................................... Förskolornas egna utvärderingar ....................................................... Flerspråkighet i förskolan........................................................................ Förskolans betydelse för elevers framgångar i skolan ............................. Särskilda effekter för barn från resurssvaga familjer......................... Kvalitet och organisatoriska villkor................................................... Förstudie om hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande .............. Bakgrund – hållbar utveckling ................................................................ Begreppet hållbar utveckling................................................................... Utbildning för hållbar utveckling ............................................................ nationella kartläggning 2002.......................................... arbete med utbildning för hållbar utveckling ............................ Entreprenörskap inom utbildningsområdet .............................................. Grund- och gymnasieskolan............................................................... och den kvalificerade yrkesutbildningen ....................... Ytterligare insatser för entreprenörskap och innovation..................... Kansliets förslag på en fortsatt förstudie eller eventuellt en Denna promemoria syftar till att ge en bred kunskapsöversikt över aktuella frågor om förskolans verksamhet och att ge utbildningsutskottet underlag till beslut om eventuella fördjupningsstudier. Den innefattar en redovisning av Skolinspektionens granskningar och utvärderingar och rapporter samt redan publicerade forskningsbidrag. Promemorian består av tre huvudsakliga områden. Det första området berör utvärderingar av arbetet med läroplanens (Lpfö 98, reviderad 2010) fördjupade pedagogiska uppdrag. Det andra området berör erfarenheter och forskning om flerspråkighet i förskolan. Det tredje området belyser forskning om förskolans effekter för senare skolgång samt forskning om relationen mellan organisatoriska villkor och förskoleverksamheternas kvalitet. Den sammantagna bilden som framträder är att det görs många och ambitiösa satsningar på förskolans område. I samtliga tre områden som berörs i denna promemoria kan emellertid, trots dessa ambitioner, en rad områden där det finns utrymme för utveckling och förbättring identifieras. När det gäller det förstärkta pedagogiska uppdraget i förskolans läroplan visar Skolinspektionens granskningar att många förskolor behöver fördjupa sitt arbete med att förankra läroplanen i det dagliga pedagogiska arbetet. Framför allt gäller detta planering och organisering av verksamheten utifrån läroplanens mål, liksom systematiska utvärderingar mot bakgrund av målen. Många kommuner och huvudmän behöver även arbeta mer med genomförandet och även innefatta all personal, inte bara utvalda medarbetare eller yrkeskategorier. De två granskningarna är genomförda under en genomförandefas av den reviderade läroplanen, men Skolinspektionen pekar också på en variation mellan olika förskolor i hur mycket arbete som lagts ned på att förbereda ikraftträdandet av läroplanen. I fråga om forskningen om flerspråkiga barn och modersmålsstöd i förskolan framgår det av forskningen att det finns en ganska bred enighet i fråga om att språkutveckling och identitetsutveckling går hand i hand (dvs. att det är svårt att arbeta med det ena uppdraget utan att också arbeta med det andra). Enighet tycks även finnas i fråga om att intresse och kunskap från förskolan liksom uppmuntran från hemmiljön utgör en förutsättning för att modersmålsstödet ska fungera. Utvärderingar visar emellertid att personalen tycks stå handfallen inför hur de kan bidra till att utveckla barns modersmål, och att förskolor tycks arbeta mer med hur de kan utveckla det svenska språket. Detta trots att forskning visar att ett väl utvecklat modersmål ger bättre förutsättningar för att erövra ett nytt språk, som det svenska. I det avsnitt i promemorian som berör de effekter som kan urskiljas av barns förskolevistelse i deras senare skolgång framkommer i huvudsak att det är tydligt att det till stora delar saknas svensk forskning på området. FÖRSTUDIE OM FÖRSKOLAN 2012/13:RFR9 del beror detta på avsaknaden av statistik på individnivå (som har fått till uppgift att ta fram ). Vidare framkommer även att den (i huvudsak internationella) forskning som finns tyder på att det finns ett delvis positivt samband mellan förskolevistelse och effekter för senare skolgång. Därutöver tycks, föga förvånande, verksamheternas kvalitet ha betydelse för sådana effekter. Det är dock problematiskt att jämföra dessa studier på ett direkt sätt med svenska förhållanden, eftersom förskolesystemen i sig är olika, men även för att kvalitet definieras på olika sätt i de olika studierna. När det gäller sambandet mellan kvalitet och organisatoriska villkor (som bl.a. personaltäthet och barngrupper) visar promemorians sammanställning att forskningen tyder på att det inte finns något självklart samband. I stället är det olika faktorer som samspelar, och utöver detta är det även avgörande hur faktorerna hanteras, vilket i sig är beroende av personalens medvetenhet och kompetens. Mot bakgrund av de många satsningar inom förskolan som pågår skulle det vara av klart intresse att genomföra fördjupade uppföljningar kring hur dessa satsningar faller ut. är det rimligt att satsningarna ges tid att verka, varför en uppföljning av de diskuterade områdena kan rekommenderas . Denna promemoria syftar till att ge en bred kunskapsöversikt över aktuella frågor om förskolans verksamhet och att ge ett underlag till eventuella fördjupningsstudier. Den huvudsakliga delen av promemorian ägnas åt granskningar av genomförandet av förskolans förstärkta pedagogiska uppdrag. Promemorian ger även en överblick över dels forskning om flerspråkighet i förskolan, dels genomförda granskningar av hur arbetet med flerspråkighet fungerar i förskolan. Därtill ger promemorian en överblick över forskning om förskolans effekter för senare skolgång. I promemorian görs en sammanställning av Skolinspektionens granskningar och utvärderingar och rapporter samt redan publicerade forskningsbidrag. Sammanställningen av forskningsbidrag har i huvudsak utgått från publicerade forsknings- och kunskapsöversikter i syfte att kvalitetssäkra underlaget. Promemorian innehåller således inte någon egen framtagen utvärdering eller uppföljning. Promemorian inleds med ett kortare avsnitt som innefattar allmän information om den svenska förskolan, om förskoleutbildningen, tillgången på förskollärare liksom genomförda satsningar. Därefter följer granskningarna av genomförandet av förskolans förstärkta pedagogiska uppdrag, med fokus på vissa identifierade områden. Översikten över forskningen om och arbetet med barns flerspråkighet i förskolan följer därefter, liksom forskningen om försko- lans effekter för senare skolgång. Promemorian avslutas med sammanfattande slutsatser mot bakgrund av det underlag som presenterats. Den svenska barnomsorgen byggdes ut under framför allt och kännetecknas av sin stora omfattning samt av att den är kraftigt subventionerad. var av alla barn mellan ett och inskrivna i förskolan (2012a), och av kostnaderna täcktes av de förskoleavgifter föräldrarna betalar. Det var i och med Lpfö 98 som förskoleverksamheten gick över från välfärds- och familjepolitiken till utbildningssystemet.1 Det huvudsakliga syftet med förändringen var att förstärka förskolans pedagogiska uppdrag, och förskolan fick ett ökat ansvar för att lägga grunden för det livslånga lärandet (, 2012). Genom införandet av den nya skollagen (2010:800) är förskolan numera en egen skolform. Genom skollagen har förskolan numera samma övergripande mål som andra skolformer. I och med den reviderade läroplanen för förskolan från , Lpfö 98/10, förstärktes det pedagogiska uppdraget ytterligare. Därtill lyftes även förskollärarens och förskolechefens roll och ansvar fram och förtydligades.2 I skollagen anges förskolans syfte och uppdrag (1 kap. 4 §). Det anges även vilka grundläggande krav som ställs på verksamheternas kvalitet, bl.a. i fråga om gruppstorlekar, personalens kompetens och lokaler. Det är även i skollagen som kommunernas skyldighet att ge barn plats i förskoleverksamhet och skolbarnomsorg är fastslagen (2 kap. 1–36 §§). Enligt 8 kap. 5 § skollagen ska barn fr.o.m. erbjudas förskola i den omfattning som behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier, eller med hänsyn till barnens egna behov på grund av familjens situation i övrigt. Därtill anges i 8 kap. 6 § att barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga ska erbjudas förskola fr.o.m. under minst eller . beslutade att införa allmän förskola även för treåringar fr.o.m. (prop. 2008/09:115, bet. 2008/09:UbU11, rskr. 2008/09:220). Det innebär att alla barn ska erbjudas minst 525 avgiftsfria timmar i förskola fr.o.m. höstterminen det år de fyller (8 kap. 4 § skollagen). har tillsyn över skolväsendet, där förskolan numera ingår (26 kap. 3 § skollagen). Skollagens allmänna bestämmelser för förskolor, liksom läroplanen, gäller även för förskolor med enskild huvudman 1Därtill övergick även 1996 ansvaret för förskolan från till , och från till . 2Vad detta förstärkta uppdrag innebär framgår längre fram i promemorian. FÖRSTUDIE OM FÖRSKOLAN 2012/13:RFR9 (8 kap. skollagen och Lpfö 98/19). Det är den kommun där verksamheten ska bedrivas som ska godkänna den fristående förskolan. Skolinspektionen har tillsynsansvar för kommunala förskolor. När det gäller fristående förskolor ska kommunen där verksamheten bedrivs såväl ge bidrag till den fristående förskolan som ha tillsyn över verksamheten (26 kap. 4 § skollagen). Av de barn som går i förskola går i fristående förskola (2012a).3 infördes den nya lärarutbildningen och är förskollärarexamen en av de fyra lärarexamina som finns (de övriga tre är grundlärarexamen, ämneslärarexamen och yrkeslärarexamen). Förskollärarutbildningen omfattar 3,5 års heltidsstudier och består av en s.k. utbildningsvetenskaplig kärna, verksamhetsförlagd utbildning, ämnesinriktning (olika universitet och högskolor erbjuder olika profiler) samt examensarbete. Inom ramen för den nya lärarutbildningen är tanken att modersmålslärare ska utbildas inom det reguljära systemet för ämneslärarexamen, där modersmål ska kunna läsas som ett av flera ämnen, men också genom ett undantag som ettämneslärare4 (prop. 2009/10:89, 2009/10:UbU16, rskr 2009/10:248). föreslog regeringen att ett legitimationssystem skulle införas för lärare och förskollärare från . Syftet var att kvalitetssäkra läraryrket och höja dess attraktionskraft. Legitimationen visar vilken behörighet förskollärare (och lärare) har, och för att få den måste man ha examensbevis från en utbildning som ger behörighet för arbetet, samt ha gjort en introduktionsperiod eller tjänstgjort inom förskola eller skola. Den förskollärare (och lärare) som anställs fr.o.m. måste ha en legitimation för att få undervisa och sätta betyg, fr.o.m. gäller legitimationskravet för alla (2 kap. 16–22 §§ skollagen, förordning [2011:326] om behörighet och legitimation samt utnämning till lektor, högskoleförordningen [1993:100]). Enligt skollagen ska modersmålslärare i vissa fall undantas från lärarlegitimationsreformen (2 kap. 20 § skollagen).5 beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att modersmålslärare inte ska vara undantagna från kravet på lärarlegitimation, utan ska ha en lärarutbildning och ämneskompetens i modersmålet (bet. 2011/12:KU17, prot. 2011/12:116, rskr. 2011/12:227).6 Regeringen meddelade dock att lärare i ämnet modersmål även fortsättningsvis bör kunna undantas från kravet på legitimation och behörighet under vissa förutsättning- 3För mer information om friskolor, se t.ex. 2012b. 4I det senare fallet ska studier i det aktuella språket (eller evaluerade verkliga kunskaper) kombineras med tre terminers pedagogisk utbildning. 5Detta gäller om det saknas sökande som har legitimation, om den sökande har tillräcklig kompetens och det finns skäl att anta att den sökande är lämplig att bedriva undervisningen. 6Beslutet om ett tillkännagivande togs mot bakgrund av regeringens skrivelse om en samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering (skr. 2011/12:56). ar (se fotnot 5). Därmed föreslogs inga ändringar av skollagens reglering om behörighet för modersmålslärare (/6626/S). var av förskolans personal förskollärare (43 336 personer anställda), och nivån har varit relativt (2001 var andelen ). Andelen utbildade förskollärare är dock högre i kommunala förskolor (51,) än i fristående förskolor (36,), en skillnad som också ökat med tiden (2012c). I budgetpropositionen redovisas i stället andelen anställda med pedagogisk högskoleutbildning (gruppen omfattar, förutom förskollärare, även lärare och fritidspedagoger). Där följer fördelningen samma tendens, men med något mindre skillnad: andelen personal med pedagogisk högskoleutbildning är i kommunala förskolor och i fristående förskolor (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16 s. 105). Enligt en prognos från SCB över tillgång och efterfrågan på förskollärare har det varit brist på förskollärarutbildade, och efterfrågan väntas öka under i stort sett hela prognosperioden. Enligt prognosen kommer det att saknas ca 20 000 förskollärare 2030. Orsaken till detta framhålls vara bl.a. större krav på att personalen ska ha adekvat utbildning, men även stigande födelsetal. Det är emellertid fortfarande oklart hur den nya lärarutbildningen kommer att påverka den framtida tillströmningen till utbildningen (SCB 2012). Ett antal satsningar på förskolans område har syftat till att stärka kvaliteten i verksamheten. Bland dessa återfinns bl.a. den reviderade läroplanen, den nya lärarutbildningen, lärarlegitimationen samt kompetenssatsningar för förskolans personal. Därutöver noteras även satsningar på bl.a. informationskampanj för att locka fler till att vilja bli lärare eller förskollärare, samt stimulansmedel för ökad tillgänglighet av barnomsorg på obekväma arbetstider. Dessa ska kort beskrivas i det följande. Som tidigare beskrivits har förskolans regelverk, genom den nya skollagen, integrerats och bildar nu en egen skolform inom skolväsendet med samma övergripande mål som andra skolformer. Avsikten är dock inte att förändra förskolans uppdrag som det uttrycks i förskolans läroplan (prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370). Förskolans pedagogiska uppdrag har, genom den reviderade läroplanen för förskolan 98/10, förtydligats och verksamheten har fått mer preciserade nationella mål. I läroplanen anges att förskolan ska lägga grunden för ett livslångt lärande, och i den reviderade läroplanen har framför allt målen för barnens språkliga och kommunikativa utveckling och matematiska utveckling förtydligats och utvecklats, liksom målen för naturvetenskap och teknik. FÖRSTUDIE OM FÖRSKOLAN 2012/13:RFR9 innehåller emellertid inte mål eller normer för vad enskilda barn ska ha uppnått . Andra viktiga förändringar i den nya läroplanen är att förskollärarens pedagogiska ansvar har lyfts fram, att förskolechefens roll som pedagogisk ledare och chef har tydliggjorts samt att förskolans kvalitet kontinuerligt ska utvärderas och dokumenteras. I syftet att förbättra utvärderingsmöjligheterna har regeringen gett i uppdrag att ta fram nationell statistik på individnivå avseende barn som deltar i förskola och pedagogisk omsorg, något som saknats. Insamling av statistik ska påbörjas och statistiken ska därefter finnas tillgänglig (Regleringsbrev för avseende ). Utöver den nya förskollärarutbildningen (och lärarlegitimationsreformen) erbjöds förskollärare fortbildning om 15 högskolepoäng (hp) –2011 i det s.k. Förskolelyftet.7 Den personal som deltog fick av sin lön , och staten stod för såväl den direkta utbildningskostnaden som en löneersättning på sammanlagt av lönesumman (förordning [2007:223] om uppdragsutbildning för fortbildning av lärare, förskollärare och viss annan personal, förordning [2009:280] om statsbidrag för fortbildning av personal inom förskolan, U2009/2216/S, U2011/527/S). –2014 ska ytterligare en satsning genomföras – Förskolelyftet II. Syftet är att stärka förskollärares och förskolechefers kompetens och därmed främja förskolans måluppfyllelse. ska, i samarbete med de lärosäten som utfärdar förskollärarexamen, erbjuda fortbildning dels med inriktning på uppföljning och utvärdering av förskolans verksamhet, dels med inriktning på barn som behöver särskilt stöd i sin språkliga, kommunikativa och matematiska utveckling. Kurserna omfattar 7,5 hp, går på kvartsfart, löper över en termin och bedrivs i stor utsträckning på distans. Det är huvudmannen som ska prioritera vilka personer som ska komma i fråga för fortbildningen. Staten ska stå för utbildningskostnaderna (prop. 2012/13:1 utg.omr. 56–57, förordning [2002:760] om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor, U2011/6674/S). Därtill ska förskollärare ges möjlighet att gå forskarutbildning under och därefter ta licentiatexamen. Förskolläraren studerar då på och arbetar kvar i förskolan på 20 procent8 (U2011/1201/F). Detta i syfte att bygga upp skolans och förskolans kunskapsbas och öka antalet lärare och förskollärare med utbildning på forskarnivå i skolan och förskolan. har på uppdrag av regeringen genomfört det vidare, om lärar- och förskolläraryrkena och de nya lärar- och förskollärarutbildningarna. Kampanjen har syftat till att fler ungdomar och unga vuxna ska vilja bli lärare eller förskollärare. 7Personer med pedagogiskt ledningsansvar erbjöds möjlighet till studier om 30 hp, och barnskötare erbjöds fortbildning på olika nivåer, t.ex vid yrkeshögskola, på folkhögskola eller inom vuxenutbildning på påbyggnadsnivå. 8Enligt förordning (2009:1036) om statsbidrag för utbildning på forskarnivå för lärare och förskollärare kommer regeringen att ge statsbidrag till huvudmannen för av lönekostnaden som man deltar i utbildningen. ligare öka intresset för lärarutbildningarna avser regeringen att fortsätta med kampanjen . Regeringen anger att kampanjen framöver främst bör inriktas på att locka fler till lärarutbildningar med inriktning mot naturvetenskap och teknik. För detta ändamål föreslår regeringen att avsätts , 2014 och 2015 (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16 s. 50, 58). –2012 har söktrycket till förskollärarutbildningen ökat marginellt, från 1,8 sökande per plats ht 2011 till 1,9 ht 2012 (HSV 2012). Därutöver görs satsningar på bl.a. jämställdheten i skolan (se t.ex. U2011/4050/S, U2011/7067/S) och fortbildning om värdegrund och likabehandling i skola och förskola (se t.ex. 2012c). I propositionen om den nya skollagen (prop. 2009/10:165 s. anförde regeringen att det fanns ett behov av att förtydliga regelverket kring omsorg , nätter och . I skollagen anges att kommunerna ska sträva efter att erbjuda omsorg för barn då förskola eller fritidshem inte erbjuds i den omfattning som behövs med hänsyn till föräldrars förvärvsarbete och familjens situation i övrigt. Det finns emellertid inte någon sådan skyldighet för kommunerna. Regeringen har aviserat i budgetpropositionen att ett riktat statsbidrag om sammanlagt ska avsättas –2016 i syfte att stimulera kommunerna att erbjuda barnomsorg , nätter och (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16 s. 58). Regeringen har även tillkallat en särskild utredare (, dir. 2012:54) som bl.a. ska undersöka i vilken omfattning kommunerna lever upp till den s.k. platsgarantin samt vilken typ av åtgärder eller incitament som skulle kunna nyttjas när så inte sker. Uppdraget ska redovisas (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16 s. 57). Aktuella frågor om förskolan i motioner, betänkanden och debatter I de yrkanden som gäller förskolan från allmänna motionstiden /13 framträder i huvudsak tre teman: yrkanden som berör olika sätt att stärka och säkra kvaliteten i förskolan, yrkanden som berör erbjudande av förskola, som t.ex. maxtaxans utformning, platsgarantin och barnomsorg på obekväm arbetstid, och slutligen yrkanden som berör personalen i förskolan, som t.ex. kompetenslyft och validering av barnskötare. Yrkandena från föregående års allmänna motionstid samstämmer i hög grad med denna bild, men /12 fanns även ett antal yrkanden om bl.a. jämställdheten i förskolan, arbetsmiljön, bibliotek, näringsriktig mat samt om familjedaghem och öppna förskolan. Under bägge åren fanns ett antal yrkanden om barnomsorg , nätter och (bet. 2010/11:UbU6, bet. 2011/12:UbU13). Andra frågor som uppmärksammats i fråga om förskolan, utöver de regeringssatsningar som nämnts ovan, berör storleken på barngrup- FÖRSTUDIE OM FÖRSKOLAN 2012/13:RFR9 perna, personaltätheten (2012d), samt vårdnadsbidragsreformen och pedagogisk omsorg. Följande sammanställning utgår i huvudsak från de två utvärderingar Skolinspektionen genomfört . I den första granskningen (nedan kallad 2011:10) ingick 16 kommunala förskolor och i den andra (nedan kallad 2012:7) 42 kommunala och fristående förskolor (28 kommunala och 14 fristående förskolor). Därutöver innefattar översikten vissa särskilda redovisningar av relaterade erfarenheter från forskningen. Den nya läroplanen har inte varit i kraft mer än , därför är förskolorna fortfarande i en genomförandefas vid tiden för granskningarna. Bägge granskningarna visar emellertid i huvudsak på en samstämmighet i de erfarenheter som finns kring just införandet av läroplanen, och vilka utvecklingsområden som identifieras. Dessa ska presenteras i det följande. Förskolans förstärkta pedagogiska uppdrag – gjorda erfarenheter Målen i den nya läroplanen Förändringarna i förskolans läroplan 2010 syftade till att förstärka förskolans pedagogiska uppdrag. Som tidigare beskrivits har målen utökats, såväl till antal som till karaktär, framför allt när det gäller barns utveckling och lärande.