rfr · H10WRFR2 · 2013-11-27 00:00:00 — Fokus i redovisningen ligger på svenskt deltagande i olika EU program med kulturanknytning, t.ex. EU:s Mediaprogram, EU:s ramprogram Kultur (2007– 2013), EU:s regionala strukturfonder, socialfonden och landsbygdsprogrammet. Av redovisningen framgår utfallet hur mycket medel som tilldelades svenska projekt. Till exempel var utfallet vad gäller tilldelning av medel från kulturprogrammet det bästa för del under innevarande programperiod. Detta var bl.a. resultatet av att regeringen hade gett i uppdrag att främja ansökningar från svenska aktörer till kulturprogrammet. Därutöver redovisas deltagande i andra internationella sammanhang, t.ex. och de utsända kulturråden. 2013/14:RFR2 3 RESULTATREDOVISNINGENS STRUKTUR, UTFORMNING OCH REDOVISADE RESULTAT Insatser för att främja kulturella och kreativa näringar Handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar, vars syfte är att bl.a. stärka entreprenörskap och företagande inom kulturområdet, redovisas. Därutöver redovisas andra insatser som har gjorts i syfte utveckla och främja kulturella och kreativa näringar, bygga nätverk och profilera som en kreativ region. Insatser för utvärdering av kulturpolitiken Myndigheten för kulturanalys och dess verksamhet beskrivs kortfattat. Insatser för forskning inom kulturområdet Statens stöd till forskning inom kulturområdet redovisas, t.ex. fördelning av medel till kultur- och kulturarvsforskning samt konstnärlig forskning och konstnärligt utvecklingsarbete. Insatser inom området kultur och hälsa Regeringen redogör för satsningen på stimulansmedel riktat till offentliga och privata aktörer inom sjukvårds- och omsorgsverksamhet. Ett högt söktryck innebar att av de sökande erhöll medel. Resultaten av projekten kommer att sammanställas i en rapport. Insatser när det gäller jämställdhet samt tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning Inledningsvis betonar regeringar vikten av likabehandling och jämlika villkor inom kulturområdet. Det bedöms nödvändigt att fortsätta arbetet för att uppnå jämställdhet mellan könen. Regeringens satsning på ytterligare på jämställdhet inom kulturområdet –2014 lyfts fram. Regeringens strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken i –2016 beskrivs, samt det arbete som bedrivs hos ansvariga myndigheter på kulturområdet. Insatser för det civila samhället Resultatbeskrivningen betonar betydelsen av det civila samhällets engagemang för ett rikt kulturliv. Regeringen lyfter fram det uppdrag som regeringen har gett till ett antal myndigheter att ta fram en rapport med exempel på hur kulturinstitutioner kan involvera det civila samhället i sina respektive verksamheter. I avsnittet redogörs för Kulturbryggans ansökningar, uppdelat i antal ansökningar respektive antal beviljade ansökningar, samt bidragsfördelningen uppdelat i bifall per konstområde. Annan information som redogörs för inklu- 3 RESULTATREDOVISNINGENS STRUKTUR, UTFORMNING OCH REDOVISADE RESULTAT derar total bidragsgivning, hur mycket som det genererar i medfinansiering, samt andelen ansökningar fördelat på kön. Den regionala fördelningen av statens bidragsgivning I avsnittet redogörs för den regionala fördelningen av Statens kulturråds bidragsgivning 2010–2011 uppdelat på olika konstområden. Andra indikatorer som förekommer är hur beslutade bidrag 2011 fördelades länsvis över landet, dels mätt per invånare och dels i absoluta tal. Regeringens analys och slutsatser I sin analys av barn- och ungdomskultur lyfter regeringen fram bl.a. de statliga och regionala kulturinstitutionernas arbete för barn och unga, bildandet av Myndigheten för kulturanalys samt regeringens satsning på . Regeringen gör ingen sammanfattande bedömning om i vilken utsträckning regeringens insatser har bidragit till att nå målen för den kulturområdesövergripande verksamheten. Regeringen menar att kultursamverkansmodellen har fått genomslag i stora delar av landet. Värt att notera är att regeringen betonar att både och landstingen vidareutvecklar en kvantitativ och kvalitativ uppföljning av modellen och dess effekter. Det betonas att de nationella kulturpolitiska målen bör få ett ökat genomslag när det gäller bidragsgivningen med statliga medel. I analysen betonar regeringen att det svenska deltagandet i EU:s kulturprogram har ökat , vilket bl.a. har breddat kulturområdets finansieringsmöjligheter. Regeringen betonar att det finns utrymme att utveckla samarbetet nationellt, t.ex. när det gäller kultur och bistånd. bör vidareutveckla och följa upp effekterna av arbetet när det gäller att stimulera internationaliseringen inom kulturområdet på alla nivåer i samhället. Regeringen menar att handlingsplanen är värdefull när det gäller att fortsätta utveckla kulturella och kreativa näringar. Därtill betonas vikten av ett horisontellt arbetssätt mellan politikområden och över sektorsgränser för att nå en positiv utveckling. Myndigheten för kulturanalys har relativt startat sin verksamhet. Regeringen förväntar sig att det analysarbete som myndigheten har startat upp inom ett stort antal områden innebär väsentligt bättre förutsättningar att framgent bedöma resultat och strategier inom kulturpolitiken. Regeringen skriver att Myndigheten för kulturanalys behöver tillföras resurser för att myndigheten ansvar för den officiella statistiken på kulturområdet ska kunna utvecklas. Regeringens övergripande bedömning är att institutionerna har en god forsknings- och utvecklingsverksamhet. Statliga myndigheter inom kulturområdet som ingick i en undersökning om kvalitetssäkring visade att dessa generellt sett håller en hög nivå i kvalitetssäkringen av sin forskningsverksamhet. 2013/14:RFR2 3 RESULTATREDOVISNINGENS STRUKTUR, UTFORMNING OCH REDOVISADE RESULTAT Regeringen betonar emellertid att det finns ett behov av att utveckla samverkan mellan kulturområdet och relevanta forskningsdiscipliner. Flera av de insatser inom området kultur och hälsa som regeringen har initierat har fört kulturpolitiken närmare andra politikområden, vilket kan bidra till t.ex. höjd livskvalitet och välbefinnande. Det finns behov av fortsatta insatser för att uppnå jämställdhet inom kulturområdet. Myndigheten för kulturanalys har därför fått i uppdrag att särskilt bedöms utvecklingen av jämställdhet inom området. Regeringen betonar att tillgängligheten till kulturområdet har förbättrats , dock kvarstår mycket arbete innan målet att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet på lika villkor har uppnåtts. Den nya tekniken bedöms kunna bidra till att öka måluppfyllelsen. Det finns, enligt regeringen, ett behov av att tydliggöra formerna för dialogen med det civila samhället inom ramen för kultursamverkansmodellen. Betydelsen av Kulturbryggans bidragsgivning lyfts fram av regeringen, som menar att många nya idéer och projekt därmed har kunnat genomföras inom kulturområdet. Kulturbryggan utgör ett viktigt komplement till den stödgivning som ges från övriga statliga myndigheter. Regeringen noterar att Statens kulturråds bidragsgivning har varit relativt stabil . Detta avspeglar demokratiska förutsättningar men också hur enskilda regioner har valt att satsa på kultur. Regeringen gör ingen sammanfattande bedömning om i vilken utsträckning de insatser som gjorts har bidragit till att uppfylla de nationella målen för kulturpolitiken. Avsnittet kulturområdesövergripande verksamhet består i huvudsak av en kvalitativ analys av de uppnådda resultaten för de olika bedömningsgrunderna. Resultatbeskrivningen består i huvudsak av allmänna beskrivningar av bedömningsgrunderna och resultatindikatorer används endast i begränsad omfattning. 3.2.2 Teater, dans och musik Regeringens redovisning av uppnådda resultat Vid bedömningen av resultat inom teater, dans och musik utgår regeringen från följande bedömningsgrunder: Fördelade bidrag till statliga och regionala kulturinstitutioner samt till utövare inom den fria scenkonsten. Redovisad statistik om utvecklingen av besökssiffror, antalet föreställningar, andel besökare som utgörs av barn och ungdomar, tv-sändningar samt digitala sändningar via biograf. Därutöver redovisas insatser rörande bl.a. barn och unga, jämställdhet och personer med funktionsnedsättning, samt internationell och interkulturell verksamhet. Bedömningen av resultatet utgår även från insatser för att främja kvalitet och för att förnya och utveckla verksamheten. 3 RESULTATREDOVISNINGENS STRUKTUR, UTFORMNING OCH REDOVISADE RESULTAT Följande indikatorer/prestationer redovisas för nationella scenkonstinstitutioner (Operan, och ) för åren 2009–2011: antal föreställningar, antal besökare föreställningar (samt visningar ), andel besökare barn och ungdomar, snittbeläggning, tv-sändningar och digitala sändningar via biografer. För redovisas följande prestationer för åren 2009–2011: lokala riksteaterföreningar, anslutna föreningar, antal medlemmar, egna produktioner, produktioner i samarbete, arrangerade föreställningar och publik totalt. Därutöver redovisas vissa indikatorer för och insatser som har gjorts via , bl.a. fördelning av bidrag. Statlig bidragsgivning till regionala scenkonstinstitutioner –2011 redovisas fördelat på verksamhet, regionala orkestrar, regional musikverksamhet, musikteater och operaverksamhet, teater- och dansinstitutioner och utvecklingsbidrag. Därtill specificeras den statliga finansieringsandelen av institutionernas offentliga finansiering. Det totala stödet till den fria scenkonsten fördelat på verksamhet redovisas för åren 2009–2011, samt andel av bidrag till barn och unga samt samverkan. Dessutom redovisas könsfördelningen inom vissa delar av det fria musiklivet. Regeringens analys och slutsatser Regeringen bedömer att i stort sett är måluppfyllelsen god vad gäller teater, dans och musik. Införandet av kultursamverkansmodellen innebär att formerna för fördelning av statens bidrag till regionala och lokala kulturinstitutioner har förändrats, dock betonas att de nationella kulturpolitiska målen alltjämt ska gälla även när landstingen ansvarar för att fördela medlen. 2013/14:RFR2 3 RESULTATREDOVISNINGENS STRUKTUR, UTFORMNING OCH REDOVISADE RESULTAT 3.2.3 Litteraturen, läsandet och språket Regeringens redovisning av uppnådda resultat Bedömningen av resultatet utgår från fördelade bidrag och utvecklingsbidrag till folkbibliotek, region- och länsbibliotek, lånecentraler, och Internationella fördelade bidrag till litteratur, kulturtidskrifter, litterära evenemang, läsfrämjande insatser, inköpsstöd till folk- och skolbibliotek, litterära projekt i utlandet och översättningsstöd samt produktion och utlåning av talböcker och punktskriftsböcker insatser inom språkområdet med utgångspunkt i språklagen (2009:600) insatser för anpassad litteratur och nyhetsinformation. Därtill specificeras att bedömningen av resultatet utgår från mål för berörda verksamheter som regeringen beslutat. Bedömningen av resultatet utgår vidare från insatser avseende jämställdhet, mångfald, barn och unga, samt från insatser för att främja kvalitet och förnya och utveckla verksamheten. Ett antal prestationer redovisas för talboks- och , uppdelat på talrespektive punktskriftsböcker: antal producerade och förvärvade böcker, antal utlånade böcker, antal låntagare etc. Litteratur, läsfrämjande och tidskrifter Statens kulturråds stöd till litteratur och läsfrämjande 2009–2011 redovisas uppdelat på totalt litteraturstöd respektive läsfrämjandebidrag, antal ansökningar för respektive bidragsslag samt antal beviljade ansökningar. och fornminnens verksamhet beskrivs. Regeringens analys och slutsatser Regeringen uttalar sig inte explicit om i vilken utsträckning den anser att beslutade insatser rörande bibliotek etc. har bidragit till att nå målen för den nationella kulturpolitiken. När det gäller litteratur, läsfrämjande och tidskrifter bedömer regeringen att beslutade insatser på området har bidragit till att bredda tillgången till och intresset för litteratur och kulturtidskrifter. I takt med att medvetenheten om språklagens krav ökar skriver regeringen att behovet av insatser kommer att öka. 3 RESULTATREDOVISNINGENS STRUKTUR, UTFORMNING OCH REDOVISADE RESULTAT 3.2.4 Bildkonst, arkitektur, form och design Regeringens redovisning av uppnådda resultat För arkitektur, form och designområdet utgår resultatbedömningen från bl.a. besökssiffror, utställningar och fördelade bidrag. Bedömningen av resultatet inom bildkonst utgår från fakta om bl.a. inköpta konstverk, antal konstnärliga gestaltningar, antal inkomna konstansökningar och fördelade bidrag. Insatser för att öka intresset för och kunskapen om offentlig konst redovisas. Andra bedömningsgrunder är insatser i syfte att främja kvalitet och förnya och utveckla verksamheten samt jämställdhetsinsatser. Arkitektur, form och design Verksamheterna vid ,21 och Svensk form redogörs för. Det noteras att besöksutvecklingen vid uppvisar en positiv utveckling, samt att enkäter visar att genomsnittsbesökaren är nöjd med sitt besök. för hemslöjdsfrågor redovisas bl.a. fördelningen av kansliets arbetsinsatser och kostnader per verksamhetsgren för åren 2010–2011. Ett flertal indikatorer för åren 2010–2011 redovisas för Statens konstråds verksamhet, bl.a. antal avslutade konstprojekt (uppdelat i statligt respektive icke-statligt lokalbruk), antal genomförda konstprojekt, antal inkomna ansökningar, antal placerade konstverk och värdet av placerade konstverk. Därutöver redovisas konstnärernas fördelning på kön uppdelat i bl.a. uppdrag. När det gäller redovisas antal bidragsansökningar, antal beviljade bidrag och det totala värdet av beviljade bidrag till bild och form för åren 2009–2011. Regeringens analys och slutsatser Ingen sammanfattande bedömning görs av resultatutvecklingen inom delområdet arkitektur, form och design. Regeringen lyfter fram att ansvaret för området delas av flera politikområden, däribland närings-, utrikes, miljö- och socialpolitiken. Regeringen menar att det finns utrymme för att utveckla sin verksamhet så att den i högre utsträckning ska fungera som en nationell samlingsplats inom arkitektur-, form- och designområdet. Regeringen bedömer att insatserna inom bildkonstområdet har bidragit till att den offentliga miljön berikas med konst. 21 Statens centrum för arkitektur och design. 2013/14:RFR2 3 RESULTATREDOVISNINGENS STRUKTUR, UTFORMNING OCH REDOVISADE RESULTAT Regeringens redovisning av uppnådda resultat Bedömningen av resultatet inom området kulturskaparnas villkor utgår från bl.a. fördelade bidrag inom de olika konstområdena arbetet med att bevaka och informera om konstnärernas sociala och ekonomiska villkor insatser för att stärka konstnärernas arbetsmarknad insatser avseende jämställdhet och insatser på det internationella området. Därutöver utgår bedömningen av resultatet från insatser för att främja kvalitet och förnya och utveckla verksamheten. redovisas antal stipendie- och bidragsärenden –2011, uppdelat på män respektive kvinnor. Därutöver redogörs för fördelningen på områden för beslutade bidrag 2009–2011. Regeringens analys och slutsatser Det görs ingen tydlig koppling mellan fastställda mål och uppnådda resultat när det gäller kulturskaparnas villkor. Regeringen lyfter fram att allianserna på scenkonstområdet liksom Centrumbildningarna genom sina arbeten bidrar till att vidga och stärka kulturskaparnas arbetsmarknad. Detta bedöms vara viktigt då utgångspunkten för regeringens politik på området anges vara att öka möjligheten för kulturskapare att leva på sitt skapande. Andra insatser som lyfts fram är ersättningarna inom kulturbudgeten för utfört konstnärligt arbete samt vikten av att ha öppna och rättvisa stödsystem. Regeringens redovisning av uppnådda resultat Resultatredovisningen fokuserar på verksamhet och det stora omställningsarbete av organisationen som har upptagit mycket tid och resurser . Bedömningen av uppnådda resultat utgår från resultatet av verksamheten när det gäller kärnuppgifterna, vilket inbegriper tillsynsverksamhet, bevarande och tillgängliggörande av arkivmaterial samt tvärsektoriellt samarbete. Därtill utgår bedömningen från insatser för att främja kvalitet och förmågan att förnya och utveckla verksamheten. God arkivhantering och tillsyn Prestationer inom arkivhantering och tillsyn presenteras för åren 2009–2011, antal inspektioner genom besök, antal besök med rådgivning och antal kurser (statliga, kommunala, enskilda och ). 3 RESULTATREDOVISNINGENS STRUKTUR, UTFORMNING OCH REDOVISADE RESULTAT Ta emot, bevara och vårda Prestationer inom ta emot, vårda och bevara redovisas för åren 2009–2011, antal leveranser av arkivmaterial, mottagna pappershandlingar (hyllmeter), antal mottagna kartor och ritningar och antal mottagna elektroniska fler. Prestationer inom tillhandahålla och tillgängliggöra för åren 2009–2011, antal forskarbesök, antal framtagna volymer, digitalisering, antal exponeringar och antal besök på webbplatser. Regeringens analys och slutsatser Regeringen menar att verksamhet bidrar till att främja ett antal viktiga mål, bl.a. avseende möjlighet till bildning och kulturupplevelser, tillgänglighet och bevarandefrågor. Regeringens redovisning av uppnådda resultat Resultatredovisningen fokuserar på sammanhängande roll i kulturmiljösektorns arbete. Bedömningen av det nationella och det regionala kulturmiljöarbetets verksamhet och resultat utgår i från måluppfyllelsen inom kärnuppgifterna avseende bl.a. kunskapsuppbyggnad, tillgänglighet, bidragsgivning och tvärsektoriellt samarbete. Därtill utgår bedömningen från insatser för att främja kvalitet och förmågan att förnya och utveckla verksamheten. Redovisningen av arbete görs utifrån parametrarna för ett antal olika insatsområden som myndigheten organiserar sin verksamhet utifrån, nämligen, kulturminnen, samhällsbyggnad, internationellt arbete, arkeologisk uppdragsverksamhet, kulturförvaltning och besöksmåltillgänglig kulturarvsinformation, samverkan, regionalt kulturmiljöarbete samt bidrag till kulturmiljövård. Presentationen baseras på en i huvudsak kvalitativ genomgång av de olika parametrarna. Kvantitativa data som redovisas inkluderar antal fälttimmar inom uppdragsarkeologi och antal besökare vid museum där myndigheten bedriver en publik verksamhet. Regeringens analys och slutsatser Regeringen lyfter fram att de statliga insatserna på området bidrar till att främja målet om ett levande kulturarv och främjar en hållbar utveckling. Mål och styrmedel bör fortsätta att utvecklas så att kulturmiljöarbetet ska kunna fortsätta att vara en stark kraft i samhällsutvecklingen också . 2013/14:RFR2 3 RESULTATREDOVISNINGENS STRUKTUR, UTFORMNING OCH REDOVISADE RESULTAT 3.2.8 Museer och utställningar Regeringens redovisning av uppnådda resultat Bedömningen av resultaten utgår från regeringens beslutade uppgifter för institutionerna enligt vad som fastställts i myndighetsinstruktioner, regleringsbrev, riktlinjer och villkor samt övriga regeringsbeslut. Vidare görs bedömningen utifrån institutionernas resultat vad gäller bl.a. deras förvaltning av samlingarna, deras publika verksamhet, jämställdhet, kunskapsuppbyggnad inom berört område samt samverkan med andra myndigheter och aktörer. Därtill utgår bedömningen från gjorda insatser för att främja kvalitet samt förmågan att förnya och utveckla verksamheten. Som indikator för den publika verksamheten redovisas antal besökare vid de centrala museerna 2009–2011, uppdelat på män och kvinnor. Därutöver redovisas antal barn- och ungdomsbesök för vissa museer. Betydelsen av kvalitativa bedömningar betonas av regeringen. I syfte att kunna få större jämförbarhet mellan museerna lyfter regeringen fram det uppdrag som Riksutställningar har fått att föreslå enhetliga metoder för kvalitativa publikundersökningar. Andra områden som tas upp i resultatredovisningen inkluderar kulturarv för framtiden, Forum för levande historia, Riksutställningar, digitalisering av kulturarvet, barns och ungas rätt till kultur, samverkan, jämställdhet, internationellt arbete och tillgänglighet. Regeringens analys och slutsatser Regeringen gör bedömningen att resultaten av de statliga museernas verksamhet i relation till de kulturpolitiska målen samt de uppgifter som regeringen har beslutat generellt är goda. I sin redovisning betonar regeringen museernas verksamhet riktad mot barn och unga, dvs. målet att särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Regeringens redovisning av uppnådda resultat I redovisningen redogör regeringen bl.a. för stöd till trossamfunds fördelning av medel till trossamfund och samverkansorgan, samt för ett kvalitativt resonemang om det arbete som bedrivs hos trossamfunden. Regeringens analys och slutsatser Regeringen konstaterar att statens stöd till trossamfund används i enlighet med målen för stödet. 3 RESULTATREDOVISNINGENS STRUKTUR, UTFORMNING OCH REDOVISADE RESULTAT Regeringens redovisning av uppnådda resultat Bedömningen baseras bl.a. på uppgifter om stöd till regionala insatser, bevarande av film, jämställdhet på filmområdet, stöd till film i skolan, stöd till visningsorganisationer och festivaler samt stöd för att göra svensk film tillgänglig för personer med syn- och hörselnedsättning. Därutöver anges att bedömningen av resultatet också utgår från insatser för att främja kvalitet och för att förnya och utveckla verksamheten. Det kan konstateras att bedömningen av måluppfyllelsen görs utifrån olika mål, å ena sidan målen för den nationella kulturpolitiken och å andra sidan målen för filmpolitiken. Detta kommenteras särskilt i iakttagelserna. I resultatredovisningen redogörs för filmavtalet och statens stöd till svensk filmproduktion och vissa stöd till distribution och visning av film i hela landet, digitalisering av biografer, stöd till regional och lokal filmverksamhet, stöd till film i skolan och stöd till visningsorganisationer och filmfestivaler. Andra områden som presenteras rör antalet premiärsatta filmer, stöd till syntolkning och textning, bevarande och tillgängliggörande av filmarvet och internationellt utbyte och samarbete. När det gäller jämställdhet på filmområdet presenteras andel kvinnor som regisserat, manusförfattat och producerat långa spelfilmer, med eller utan stöd från för . Regeringens analys och slutsatser Betydelsen av att det nya filmavtalet kommer att skapa långsiktiga och stabila spelregler för svensk film lyfts fram. Regeringens satsning på digitalisering av biografer för att främja ett levande kulturarv betonas. Ytterligare insatser för att förbättra jämställdheten på filmområdet krävs. Regeringens redovisning av uppnådda resultat Bedömningen av resultatet inom området medier utgår bl.a. från bedömning huruvida programföretagen i allmänhetens tjänst har uppfyllt uppdraget i allmänhetens tjänst antalet tillstånds- och tillsynsärenden rörande radio och tv utbetalat presstöd i form av driftsstöd och distributionsstöd fördelat på antal tidningar antalet utgivna taltidningar, kostnader samt antalet abonnenter för dessa antalet beslut i och tv insatser för att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare och skydda dem mot skadlig mediepåverkan. 2013/14:RFR2 3 RESULTATREDOVISNINGENS STRUKTUR, UTFORMNING OCH REDOVISADE RESULTAT Radio och tv i allmänhetens tjänst Regeringen redogör för beslutade riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst. I resultatredovisningen redogörs för radios och televisions programutbud fördelat på programområden respektive utbudskategorier för åren 2010–2011. Annan resultatinformation som presenteras inkluderar t.ex. allmänproduktion utanför , andelen egenproducerade förstasändningar och andelen timmar program för barn och ungdomar. För redovisades sändningsstatistik i tv och radio. bedömning att de s.k. public service företagen som helhet har uppfyllt sina uppdrag i allmänhetens tjänst lyfts fram. De tveksamheter som noterar rör i huvudsak utbudet och krav som gäller för barn och unga. Utbyte av tv-sändningar mellan och beskrivs kortfattat. Kommersiell radio och tv