eunbil · H00N2B6023 · 2013-01-01 00:00:00 — Rubrik: Årliga konsultationer med - meningsutbyte Dokument: 14502/12 PECHE 386 N 11 behandlad vid samråd med : Inför förra årets förhandlingar inför rådsmötena samt . Bakgrund EU förhandlar med om fiskekvoter och övriga regler för fisket på gemensamma och gemensamt förvaltade bestånd i , och . Årsförhandlingarna baseras på långsiktiga fiskeavtal mellan och . Förhandlingsresultaten förs in i EU:s kvotförordning som fastställs vid jordbruks- och fiskerådet . Rättslig grund och beslutsförfarande Avseende förhandlingsresultatet med : artikel 218 i . Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter godkännande. Vad gäller fastställandet av fiskemöjligheter artikel 43.3 i . Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Vad gäller kontroll och tekniska regleringar artikel 43.2 i , ordinarie beslutsförfarande. Regeringen anser att målsättningen att uppnå MSY till 2015 samt gällande förvaltningsplaner bör vara de övergripande prioriteringarna för fastställandet av nästa års fiskemöjligheter mellan och . Beträffande kvotnivåer och associerade åtgärder anser regeringen att förvaltningsplaner ska följas, alternativt revideras, och att den vetenskapliga rådgivningen ska utgöra grunden för kvoterna. Regeringen kan även lyfta fram att sillen i /, som är av centralt svenskt intresse, bör få en kvot som inte avviker väsentligt från ICES råd i förhållande till kvotnivåerna för de två övriga ingående bestånden (vårlekande Östersjösill och höstlekande Nordsjösill). Beträffande utbyte av fiskemöjligheter kan regeringen understryka att EU inte bör acceptera mer arktisk torsk än man kan kompensera för utan att det blir orimliga bördor för de medlemsstater som inte får del av den värdefulla torsken. Regeringen kan också understryka att enligt ska huvuddelen av kvoterna sökas utanför . Regeringen menar att EU bör försöka lösa balansen vid förhandlingarna och inte ta upp diskussionerna igen , då det är viktigt för medlemsstaterna och dess fiskare att kunna planera fiskeåret enligt klara förutsättningar. inställning - Förslaget Förslag saknas då dagordningspunkten avser ett meningsutbyte inför årets förhandlingar. ber kommissionen om vägledning från rådet vad gäller TAC:er och associerade åtgärder för de delade bestånden, samt vad gäller möjliga arter för kvotutbyte (bytesbalansen) i avtalet. De årliga förhandlingarna är planerade att äga rum , i samt i Bergen den 3 - . Huvudfrågorna som diskuteras är: - Förvaltning av sju gemensamma bestånd i (nordsjötorsk, kolja, rödspotta, vitling, sill, makrill och sej) inklusive fastställandet och fördelningen av TAC:er. - Förvaltning av gemensamma bestånd i - Överenskommelse om utbyte av fiskemöjligheter - Kontroll och andra tekniska åtgärder av gemensamt intresse. För svensk del ligger de största fiskeintressena inom ramen för (ursprungligen ett avtal mellan NO, SE och DK) samt det så kallade som omfattar svenskt fiske i norsk zon samt i och som förvaltas av gemenskapen. Fiskemöjligheterna i är fastställda enligt en förutbestämd fördelningsnyckel. TACer och associerade åtgärder för delade bestånd I omfattas samtliga av de sju gemensamt förvaltade arterna av förvaltningsplaner. EU och har åtagit sig att se över förvaltningsplanerna för torsk, nordsjösill och sej under årets förhandlingar. Utvärderingen av förvaltningsplanen för torsk visar att fiskeridödligheten för torsk inte minskat så som förutses i planen och att en av orsakerna till detta är en oförklarig fiskeridödlighet i kombination med höga utkastnivåer. Inför översynen av de nu aktuella förvaltningsplanerna har EU och rådfrågat om olika skörderegler och avvägningar mellan att maximera den årliga avkastningen å ena sidan och stabiliteten och förutsägbarheten å andra sidan. ICES rådgivning är ännu inte tillgänglig men väntas inkomma innan förhandlingarna. Traditionellt har parterna vid förhandlingarna även enats om vissa tekniska regleringar och kontrollåtgärder. I samband med översynen av 1966-års tillträdesavtal för har parterna enats om att harmonsiera de tekniska regleringarna i samt införa ett utkastförbud. Denna överenskommelse ska nu införlivas i EU:s lagstiftning. Överenskommelsen innebär att EU och inom ramen för årsförhandlingarna måste konvertera nuvarande landningskvoter till fångstkvoter. Kvotutbyte i avtalet Avtalet innehåller ett utbyte av fiskemöjligheter mellan parterna. Enligt ramavtalet för ska bytena vara balanserade. En del av bytesbalansen är ett erbjudande från om arktisk torsk, som enligt åtagit sig att erbjuda EU. EU kompenserar för detta genom andra fiskemöjligheter, traditionellt genom arter från och blåvitling. Kompensationen den arktiska torsken ska enligt sökas i huvudsak utanför . har det blivit allt svårare att finna betalningsmedel till då kvoten för arktisk torsk ökat och kvoten för blåvitling och andra arter minskat. har EU inte kunnat finna nog betalningsmedel för hela erbjudandet. Utbyte av kvoter mellan parterna, den så kallade bytesbalansen är en svår och känslig fråga där i första hand små MS menar att de får betala ett orimligt högt pris för arktisk torsk som bara kommer stora MS till del. menar att de redan betalat för detta historiskt då fått marknadstillträde genom , och att MS bör relatera detta till vad som kommer EU i stort till del.