rfr · H00WRFR12 · 2013-01-01 00:00:00 — Den alternativa pensionsåldern anger den pensioneringstidpunkt som krävs för att få samma pension som andel av slutlönen som man hade fått vid om livslängden inte hade ökat sedan införandet av det nya pensionssystemet. Den alternativa pensionsåldern är ett sätt att beskriva livslängdsökningens effekt på pensionerna. har de alternativa pensionsåldrarna ökat jämfört med tidigare redovisade beräkningar. Skälet till detta är att SCB har publicerat nya befolkningsprognoser med ökade livslängder. De som är födda och som blir 2025 förväntas leva till i den senaste prognosen, vilket är drygt längre än tidigare prognos. Det motsvarar ca 3 procents ökning av den förväntade livslängden. För dem som är födda beräknas livslängden bli längre i den nya prognosen jämfört med den tidigare, och för dem som är födda har den för- 2 Alternativ pensionsålder, . UNDERLAG OM ERFARNA I ARBETSLIVET BILAGA 2012/13:RFR12 väntade livslängden ökat , en ökning med . Alternativ pensionsålder och tid som pensionär när(= förväntad år och 5 mån år och 10 mån år och 4 mån år och 3 mån år och 3 mån år och 5 mån år och 8 mån år och 10 mån år och 2 mån år och 3 mån år och 5 mån år och 7 mån Källa: , 2013. Det sker således en snabb utveckling av bl.a. medellivslängden som har betydande effekter på bl.a. välfärdssystemens finansiering och hållbarhet. Erfaren och äldre arbetskraft Arbetskraftsdeltagande och sysselsättning faller kraftigt . Här har dock andelen sysselsatta i åldrarna 65–ökat tydligt, från år år 20103. Internationellt sett har ett högt arbetskraftsdeltagande bland äldre. Män i åldersgruppen har ett högre deltagande än i exempelvis och och lika högt arbetskrafts- 2012/13:RFR12 BILAGA UNDERLAG OM ERFARNA I ARBETSLIVET deltagande som män i . Bland kvinnor i åldern i är arbetskraftsdeltagandet högre i än i , och men lägre än på . Kvinnors inträde på arbetsmarknaden syns tydligt i statistiken. För både män och kvinnor går det att utläsa två trender: sysselsättningen i åldersgruppen 60–minskade kraftigt från ungefär för att återigen öka . Över hälften av de förvärvsaktiva männen och drygt en tredjedel av kvinnorna är egna företagare. Egenföretagandet för männen har dock minskat något . av de förvärvsarbetande kvinnorna i åldern 65–var egenföretagare 2011, vilket är lägre än 20054. är av respektive årskull ålderspensionärer, de allra flesta uppbär hel pension. Åtskilliga pensionärer arbetar dock som de har hel pension. Enligt beräkningar genomförda av har allt fler äldre löneinkomster. Till exempel har andelen 66-åringar med löneinkomst ökat från . Om egenföretagare räknas med är andelen 66-åringar med arbetsinkomst . Bland 71-åringarna har arbetsinkomst. Det framgår även att äldre ofta hittar nya sammanhang de får lön från, exempelvis ideella föreningar, trossamfund och bostadsrättsföreningar5. utträdesålder är hög i ett europeiskt perspektiv, frånsett . Den genomsnittliga utträdesåldern är ungefär i . I utanför är utträdesåldern vanligen mer i nivå med den svenska, och i några länder klart högre. Utträdesåldern har stigit något i ett flertal andra länder. Arbetslivets längd i är , vilket placerar nära toppen i . Det är bara , och som har högre arbetslivslängd. Långa arbetsliv finner man också i utanför , i , , och Kanada6. Arbetskraftsdeltagande och 2007 bland män och kvinnor i åldern 55–64 4Längre liv, längre arbetsliv, SOU 2012:28 s. 152 f. 5SOU 2012:28 s. 459 f. 6SOU 2012:28 s. 462 f. UNDERLAG OM ERFARNA I ARBETSLIVET Källa: (2008). som har en hög utträdesålder och ett relativt långt arbetsliv är det en stor andel som lämnar arbetslivet tidigare än de kanske hade önskat. I åldersgruppen 60–har 12–ålderspension, men är inte sysselsatta. Många av dessa har lämnat arbetsmarknaden genom sjukersättning, tjänstepension eller avgångsvederlag från arbetsgivaren7. I gruppen återfinns högre andel lågutbildade, utrikes födda, psykiskt sjuka och rörelsehandikappade8. De flesta undersökningar pekar på att ju högre utbildning en person har, desto senare lämnar denne arbetskraften. De som har högre utbildning har i regel andra arbeten – oftast fysiskt mindre krävande och psykiskt mer stimulerande arbeten. Högutbildade lämnar arbetskraften än de med förgymnasial utbildning.9 Konkurrerar äldre ut yngre från arbetsmarknaden? När äldre stannar i arbetskraften, innebär det då att yngre härigenom får det svårare att etablera sig i arbetslivet? har studerat frågan och funnit att några sådana belägg inte finns10. Ju fler som arbetar desto större blir inkomsterna och desto högre blir efterfrågan på företagens produkter, och därmed deras efterfrågan på arbetskraft. Det finns inte en viss förutbestämd mängd arbete som behöver utföras i samhället. Till detta kommer argumentet att äldre och yngre personer kan ha olika slags kompetenser som inte alltid konkurrerar med varandra. Hinder för ett längre arbetsliv och faktorer som leder till att människor lämnar arbetsmarknaden före 65 år Hinder för ett längre arbetsliv kan vara krävande fysiska miljöer, men också brister i den psykosociala miljön eller i arbetslivets organisation, exempelvis vad gäller arbetstider och tillgången till utbildning. Frågeställningarna är omfattande, komplicerade och spänner över en rad områden. De griper in i svåranalyserade frågor, som vilka samband som finns mellan arbetsförhållan- 7SOU 2012:28 s. 461 f. 8Gabriella , bl.a. SNS-seminarium . 9Arbetsmarknaden för de äldre. Rapport till 2009/7 s.17 f. 10SOU 2012:28 s. 171 f. 2012/13:RFR12 BILAGA UNDERLAG OM ERFARNA I ARBETSLIVET den och hälsa, vilka faktorer styr utvecklingen av förtidspensioneringen och hur man kan förebygga utslagning från arbetsmarknaden. Av tidigare nämnda utredningar framgår att man har forskat på dessa frågor utan att nå konsensus. Orsaker till att gå i pension gjorde 2011 en enkätstudie för att identifiera huvudsakliga skäl till pensionering. Tid för fritid och att personen länge planerat att gå vid en viss ålder är de vanligaste orsakerna till att vilja gå i pension. Anledning till att man vill gå i pension Beslutet att gå i pension Faktorer som kan bidra till att minska arbetsutbudet är exempelvis ohälsa, nedsatt arbetsförmåga och att man har ett slitsamt eller enformigt arbete. Andra faktorer är exempelvis närståendes pensionering, önskan om att ägna sig åt fritid och fritidsaktiviteter och att vilja tillbringa med familj, släkt och vänner. Även normer i samhället kan styra pensioneringsbeslutet. Statistiken visar att det är en väl etablerad norm att ansöka om uttag av allmän ålderspension vid , vilket blir tydligt både därför att majoriteten går i pension vid just vid och att åtskilliga signaler sänds ut om att arbetslivet tar slut . Även faktorer som pensionssystemets konstruktion, skattesystemet och ersättningsgrader i transfereringssystem kan påverka individens beslut att gå i pension. Trygghetssystemens ersättningar som komplement till löneinkomster har i välfärdsstaten höjt den allmänna levnadsstandarden i samhället, vilket skulle kunna bidra till tidigare pensionering eftersom fler anser sig ha råd med detta. Förbättrad hälsa, bättre och längre utbildning, längre semester, möjligheter till generös föräldraledighet och hög inträdesålder driver antagligen utvecklingen mot att fler önskar förlänga arbetslivet. Det finns också ett antal faktorer som påverkar efterfrågan, som negativa attityder mot äldre, åldersdiskriminering, upplevda brister i de äldres kunskaper, höga arbetskraftskostnader och produktivitet. UNDERLAG OM ERFARNA I ARBETSLIVET BILAGA 2012/13:RFR12 Enligt Pensionsåldersutredningen11 visar forskningen och experternas bedömningar på att pensionsregler och pensioneringsnormer är de viktigaste faktorerna som styr besluten att sluta arbeta och pensionera sig. Det är emellertid svårt att direkt mäta reglernas effekter så därför grundas bedömningarna på indirekta resonemang. Olika studier och enkäter till äldre indikerar att reglerna formar pensioneringsnormer, en allmänt accepterad föreställning om när arbetslivet bör avslutas. Trots att det numera är flera som stannar något längre på arbetsmarknaden, så är det stora grupper äldre som lämnar arbetslivet . Ungefär hälften har sin försörjning huvudsakligen från någon social ersättning. De vanligaste vägarna från arbetslivet är ersättningar på grund av arbetsoförmåga, arbetslöshetsersättning och ersättning från kollektivavtalade försäkringar. Hur ska arbetsplatser utformas och arbete organiseras för att tillgodose äldres behov? Hur påverkar äldres fortsatta närvaro på arbetsplatsen säkerheten i olika branscher? Tekniska förändringar bidrar till förändrade villkor för alla men kanske särskilt för äldre. Två utmaningar är att dels förbättra för anställda inom en rad riskyrken och branscher så att de orkar fortsätta fram till pensionsåldern, dels att underlätta för dem som önskar fortsätta arbeta bortom pensionsåldern. En rad rapporter har pekat på behovet av en förbättrad arbetsmiljö för att öka äldres sysselsättningsgrad. Det är svårt att hitta bevis för att sådana åtgärder har genomförts. Det som avspeglas i statistiken är en fortsatt osäker arbetsmiljö för många yrken och branscher. Slutsatsen av tillgängliga forskningsresultat är att åtgärderna för att möta utmaningarna är dels förbättringar av arbetsmiljön, dels mer individualiserade lösningar.12 statistik visar att både sjukfrånvarons längd efter det att man råkat ut för en olycka på arbetet och anmälningar av sjukdomar man ådragit sig i arbetet är starkt relaterade till ålder. av alla anmälda arbetsolycksfall med en beräknad sjukfrånvaro med återfinns bland personer i åldersgruppen 60–. Förekomsten av arbetsolyckor är för kvinnor högst i åldrarna eller äldre. För män är den högst för ungdomar (16–) samt för dem i åldern 55–59 år.13 Antalet anmälningar av arbetssjukdomar per 1 000 sysselsatta ökar med stigande ålder. Hälften av anmälningarna gällde personer som var eller äldre. En fjärdedel gjordes av personer som var eller äldre. För män är den åldersrelaterade ökningen mer tydlig än för kvinnor. Antalet fall per 1 000 kvinnor ökar markant upp till åldersgruppen 45–för att sedan ligga relativt . Övervägande delen av dessa anmälningar bedöms vara belastningsskador. av anmälningarna avser arbeten inom utbildning och vård och omsorg. Man misstänker att dessa har sin grund i organisatoriska 11SOU 2012:28 s. 485 f. 12Jobba längre s. 31. 13Jobba längre s. 10. 2012/13:RFR12 BILAGA UNDERLAG OM ERFARNA I ARBETSLIVET och sociala faktorer.14 Fler yrken inom kvinnodominerade områden har kommit att medföra ökade risker, bl.a. psykologer, socialsekreterare och vård- och omsorgspersonal.15 Aspekter och krav på arbetsmiljön till följd av åldrandets fysiska och mentala förändringar Ljus och belysning: När man blir äldre (märkbart från 40–50-årsåldern) blir ögats lins stelare. Om man inte är närsynt från början medför detta att man får svårt att fokusera objekt nära ögonen utan korrektion. Linsens stelnande fortskrider sedan under hela livet, varvid korrektionen efter hand behöver ökas. Linsens tilltagande stelhet medför också att det blir svårare att arbeta med olika synavstånd eftersom ackommodationen tar och eftersom skärpedjupet i seendet blir mindre. Många arbeten kräver andra synavstånd för närseende, t.ex. längre avstånd för bildskärmsarbete och kortare för viss avsyning. Det ställs alltså högre krav på synkorrektion för äldre om arbetet kräver stor variation i synavstånd.16 Hörsel och buller: Normalt åldrande medför att hörförlusten dels ökar med åldern, mer påtagligt från 50–, dels ökar med frekvensen, mer påtagligt över ca . Män har något större hörförluster än kvinnor vid hög ålder. Bullrets påverkan på vårt beteende eller vårt välbefinnande är ett växande fält inom miljöpsykologi som relaterar hörsel till stress, kortvarig och långvarig. Hit hör även social stress. En annan negativ effekt av buller är att önskvärt ljud i form av t.ex. samtal och varningssignaler maskeras. I arbetsmiljösammanhang är maskering av samtal kanske den vanligaste negativa effekten medan maskering av varningssignaler, i vissa farliga arbetssituationer, säkert kan vara den viktigaste. Sammantaget har ljudmiljön stor betydelse för äldre i arbetslivet både med tanke på att kommunikation genom tal ska fungera och för att varningssignaler av olika slag ska kunna uppfattas.17 Klimatförändringar: Klimatförändringarna och arbete i värme och kyla kommer sannolikt att påverka arbetskraften generellt, i synnerhet äldre arbetskraft som har sämre förutsättningar att svettas och stå emot värmeböljor. Toleransen för värme och kyla minskar med åldern. I takt med klimatförändringarna kan behovet av längre vilopauser och anpassade arbetstider öka drastiskt och därmed kraven på hälsa, arbetsförmåga och komfort.18 Fysisk belastning: Besvär i muskler och leder förekommer oftare bland äldre arbetskraft och är en av orsakerna till förtidspension eller att man sliter ut kroppen . Det påverkar bl.a. förmågan att utföra fina eller detaljerade rörelser. Dessutom finns en rad yrken där man kan anta att människor arbetar nära gränsen för sin fysiska förmåga, t.ex. städare som tillhör katego- 14Jobba längre s. 10. 15Jobba längre s. 13. 16Jobba längre s. 18. 17Jobba längre s. 20. 18Jobba längre s. 21. UNDERLAG OM ERFARNA I ARBETSLIVET BILAGA 2012/13:RFR12 rin av riskyrken. Problem i muskulatur och leder är vid sidan av mentala problem den största orsaken till förtidspensionering.19 Stress och oregelbundna arbetstider: Åldrandet karakteriseras av försämrad sömnkvalitet med kortare perioder av sömn och fler perioder av vakenhet. Paradoxalt nog visar forskning att äldre tycks vara mer motståndskraftiga mot effekterna av sömnbrist jämfört med yngre människor.20 Inlärningsförmåga och erfarenhetsbaserat lärande: De förändrade kraven i arbetslivet, inte minst den tekniska utvecklingen, ställer högre krav på att lära om och att lära nytt. En generell förändring hos äldre är att arbetsminnets funktion och därmed informationsbearbetningen går långsammare. Det är också ett välkänt faktum att åldrandet medför långsammare respons och längre reaktionstid. Längre respons är inte enbart negativt eftersom kunskaper, färdigheter och erfarenheter bidrar till andra värden i arbetslivet som bättre överblick och fördjupade perspektiv.21 Bland dem som använder internet är användningsmönstret lika i alla åldersgrupper. Här finns ingen skillnad. De äldre är lika aktiva som de yngre. De använder internet för att lösa praktiska problem som att söka efter vägbeskrivningar, hitta information om resor, köpa och sälja eller för att söka fakta kring sina hobbyer eller specialintressen.22 Motivation och andra psykosociala faktorer: Det är upplevelsen av bekräftelse, stimulans och inre tillfredsställelse med arbetsuppgiften som motiverar till själva arbetet. Företag som skapar arbetsmiljöer som är stimulerande och inkluderar äldre arbetskraft kan därför få en konkurrensfördel på marknaden.23 Attityder mot äldre arbetskraft 2009 fick en lag som förbjuder åldersdiskriminering i arbetslivet. Diskriminering är i många fall svår att påvisa. Både forskning och erfarenheter24 på arbetsmarknaden talar för att det i finns negativa stereotyper om äldre och deras arbetsförmåga, kanske grundade på förhållanden för många årtionden sedan, som försämrar de äldres chanser att få och behålla sina jobb. Forskarna konstaterar att det förefaller finnas ett allvarligt diskrimineringsproblem som berör personer redan . Flera forskare påpekar att det är svårare att bevisa åldersdiskriminering än andra former av diskriminering, eftersom det kan finnas sakliga skäl till varför ålder kan påverka anställningar och uppsägningar, t.ex. skillnader i fysisk kapacitet, kunskaper och produktivitet som beror av ålder. En studie från visar bl.a. att det är rekryteringssituationer som är särskilt kritiska och att både yngre och äldre diskrimineras i dessa situationer. Ett annat exempel på diskriminering är att äldre inte 19Jobba längre s. 23. 20Jobba längre s. 23. 21Jobba längre s. 25. 22Jobba längre s. 26 f. 23Jobba längre s. 28. 24SOU 2012:28 s. 249 f. 2012/13:RFR12 BILAGA UNDERLAG OM ERFARNA I ARBETSLIVET får tillgång till eftertraktade resurser som möjliggör meritering och utveckling. Studien visar också att åldersskämt mot både yngre och äldre finns som en form av en sällan ifrågasatt vardagsdiskriminering.25 En studie av TRR Trygghetsrådet26 bland 1 053 svenskar visade att en tredjedel av dem som söker jobb har upplevt att deras ålder är ett problem, främst i de yngsta och äldsta ålderskategorierna samt bland dem som är arbetslösa. Drygt hälften av alla tillfrågade anser att åldersfixeringen på arbetsmarknaden har ökat . visar studiens resultat samt statistik vid TRR att fler erfarna får nya jobb än vad myten säger. Åtta av tio 50-åringar som lämnade TRR fick ett nytt jobb. Av alla som lämnade TRR med nytt jobb tillhörde gruppen 50- plussare, den siffran har ökat stadigt . En annan studie 27 om attityderna för och emot yngre respektive äldre visade att attityder som talar för äldre i arbetslivet är att de är pålitliga, har perspektiv på saker, mer stabilitet och säkerhet och långsiktighet och lugn. Det som talar för yngre är att de har högre prestationsvärde, förmåga att snabbt inhämta och anamma nya kunskaper, en positiv inställning, energi och drivkrafter. Attityder i studien som talar emot äldre är att de har en lägre energinivå, lägre mobilitet, förändringsrädsla och är dyrare att anställa. Attityder som talar emot yngre är att de är ansvarslösa och otåliga, har bristande erfarenheter och människokunskap och har en benägenhet att skaffa barn, vilket ger högre risk för frånvaro. Faktorer som kan leda till fler år i arbete I en Sifostudie som låtit utföra28 fick äldre personer frågan om vilka faktorer som skulle kunna leda till att de övervägde att arbeta längre än planerat. Möjlighet att arbeta deltid visade sig vara den faktor som flest angav. Ekonomiskt utbyte är också viktigt enligt enkäten, särskilt för äldre som vill gå i pension vid . För kvinnor är bättre friskvård och bättre företagshälsovård viktigt, liksom flexibel arbetstid och mindre stress. För män är förändrade attityder hos arbetsgivaren viktigt, särskilt för dem som planerar att gå . Intressant är att enligt enkäten riktad till arbetsgivare om attityder till äldre arbetskraft var det framför allt på de mansdominerade arbetsplatserna som de äldres kompetens ifrågasattes som mest. Mindre stress och anpassad arbetsmiljö är också viktigt för män, liksom flexibel arbetstid för dem som planerar att gå . 25Åldersdiskriminering i svenskt arbetsliv, 2009. 26Du har fel ålder! 27Jobba längre s. 29. 28SOU 2012:28 s. 244–246. UNDERLAG OM ERFARNA I ARBETSLIVET BILAGA 2012/13:RFR12 Olika arbetsmarknadspolitiska insatser, t.ex. via arbetsförmedlingen, gäller självklart även för erfarna äldre som av olika skäl vill ha ett nytt jobb. Det verkar inte finnas några särskilda insatser vid arbetsförmedlingen riktade huvudsakligen till äldre för att t.ex. ändra bana i arbetslivet. I de fall erfarna äldre personer blir friställda kan de omfattas av insatser. erfarenheter är, som ovan nämnts, relativt goda vad gäller möjligheterna att hitta ny sysselsättning för äldre. En annan väg är fort- och vidareutbildning, och då är studiefinansiering en viktig komponent. I erbjuds studiestöd upp till via CSN. Från och med det år man fyller 45 begränsas rätten till studielån. Antalet veckor studielån kan tas minskar t.o.m. det år man fyller 54. Detta gäller oavsett vilken nivå man studerar på. Från och med det år man fyller 55 får man varken lån eller bidrag. Däremot är det fritt för alla att söka sig till studier vid universitet och högskolor, avgiftsfritt och utan åldersgränser. Det har funnits långt utvecklade förslag om att underlätta individuell kompetensutveckling senare i livet. 2012/13:RFR12 BILAGA UNDERLAG OM ERFARNA I ARBETSLIVET förslag, bl.a. med individuellt kompetenssparande (IKS)29. Förslaget innebar att det för varje individ skall finnas en möjlighet att med skattesubvention avsätta medel till ett individuellt kompetenssparande (IKS) som kan användas till individuell kompetensutveckling. Sparandet skulle ge individen möjligheten att kunna utvecklas i jobbet, kunna byta jobb senare i livet och öka möjligheten att vara kvar i arbetslivet fram till pensionsåldern. Ett begrepp som används bl.a. i är . Det innebär att en organisationsledning är medveten och vill förändra attityderna till erfarna och äldre i arbetslivet. En utgångspunkt är kartläggning av situationen på arbetsplatsen och utbildning av chefer i . Metoden är flexibel och utgår från varje individs behov och förutsättningar. Det kan handla om att gå ned i arbetstid, minskad fysisk belastning, skräddarsydda datorkurser för seniorer eller exempelvis uppgifter där den ökade sociala förmågan kommer till sin rätt. 1989 kom arbetsmarknadens parter i överens om att gemensamt verka för de äldres arbetsförmåga, och detta finns nu även inskrivet i lagen. utbildades flera tusen äldrecoacher. 2009 slöts ett kollektivavtal inom teknologiindustrin, där arbetsgivarna samt ett flertal fackförbund förband sig att verka för förlängda arbetskarriärer.30 30Medveten ledning och metodiskt arbete kan få äldre att jobba längre, . Nedan listas de huvudsakliga källorna till detta underlag. Längre liv, längre arbetsliv – Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre. Vad vet vi om arbete, hälsa och ålder – En kunskapsöversikt. Jobba längre – Vad vet vi om äldre i arbetslivet? Arbetsmarknaden för de äldre. Rapport till 2009/7 Efter 65 – inte bara pension. En analys av de äldres ekonomiska situation. Längre arbetsliv när befolkningen åldras – behövs det och hur ska det gå till? SNS och , %E2%80%93-behovs-det-och-hur-ska-det-ga-till Uppföljning av ekologisk produktion och offentlig 2010/11 RFR2 Uppföljning av statens satsning på hållbara städer 2010/11 RFR3 CIVILUTSKOTTET, TRAFIKUTSKOTTET, MILJÖ- OCH Hållbara städer – med fokus på transporter, boende och Offentlig utfrågning om vinterberedskapen inom järn- Utvärdering av penningpolitik och arbete med finansiell stabilitet 2005–2010 Evaluation of the Riksbanks monetary policy and work with financial stability 2005–10 offentliga utfrågning om barns och ung- as rätt till kultur Biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft – offentliga utfrågning om forsk- Offentlig utfrågning om biologisk mångfald i rinnande seminarium om en nordisk same- eHälsa – nytta och näring Frågeinstituten som kontrollinstrument Volym 1 och 2 öppna utfrågning på temat Missbruks- och beroendevård – vem ska ansvara för vad? Tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg – En 2011 om järnvägens vinterberedskap Verksamheten vid scenkonstallianserna – En utvärdering Kunskapsöversikt om nationella minoriteter Förstudie – utbildningsvetenskaplig forskning Breddad rekrytering till högskolan Uppföljning av undantag från normalskattesatsen för Del 1 Offentligt seminarium Offentlig utfrågning om life science-industrins framtid i Statlig styrning och ansvarsutkrävande Utfrågningsprotokoll EU, euron och krisen offentliga utfrågning om framtida MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTET OCH NÄRINGSUT- Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet Forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde Kontraheringsplikt vid tecknandet av barnförsäkringar KU, FiU, KrU, UbU, MJU och NU Öppet seminarium om mål- och resultatstyrning: vilka mål, vilka resultat? offentliga utfrågning om gymnasiereformen – Utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande Hur kan ny kunskap komma till bättre användning i skolan öppna seminarium om folkhälsofrågor onsdagen