eunbil · H10N2C3D51 · 2013-12-02 00:00:00 — Rådets möte (social-, jämställdhets- och arbetsmarknadsministrarnas möte) Adoption of the agenda 2.(poss.) Approval of the list of "A" items (Public deliberation in accordance with Article 16(8) of the Treaty on European Union) 3.(poss.) Approval of the list of "A" items 4.(poss.) Förslag till och rådets direktiv om genomförande av direktiv /71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (första behandlingen) 8040/12 SOC 224 MI 193 COMPET 168 CODEC 833 Kompletteras när slutligt dokument inför rådsmötet inkommit Förslaget har tidigare behandlats och samt i inför , , respektive . Regeringen har överlagt med , och , och . Kommissionens förslag till ett s.k. tillämpningsdirektiv syftar till att skapa ett allmänt regelverk för utstationeringar med en bättre och mer enhetlig tillämpning av direktivet 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (utstationeringsdirektivet). Genom att klargöra och förtydliga hur bestämmelserna i utstationeringsdirektivet ska tillämpas kan skyddet för utstationerade arbetstagares villkor säkerställas och en sund konkurrens på den inre marknaden främjas, som missbruk av utstationeringsreglerna motverkas. Förslaget antogs och har behandlats i rådsarbetsgruppen och senare under förhandlingarna har vissa frågor lyfts upp till Coreper. På presenterades en lägesrapport och På presenterade ordförandeskapet en lägesrapport och dessutom fördes en riktlinjedebatt. Även på presenterades en lägesrapport. På förhandlade arbetsmarknadsministrarna artiklarna 9 och 12 i förhoppningen om att komma överens om en allmän inriktning. Förhandlingarna avbröts utan överenskommelse nåddes. De utestående frågorna rör artikel 9 (om nationella kontrollåtgärder) samt artikel 12 (om entreprenörsansvar). På Coreper konstaterade ordförandeskapet att en enighet rådde vad gällde att sätta upp frågan för allmän inriktning på EPSCO. Ordförandeskapet kommer att skicka ut ett förslag till kompromiss i slutet på . Det som har diskuterats är justeringar av artikel 9 och artikel 12. Diskussionerna som förts ligger inom det med avstämda förhandlingsmandatet. Se även rådspromemoria för dagordningspunkt 3 Förslag till preliminär svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att ställer sig bakom ordförandeskapets förslag till allmän inriktning, under förutsättning att förslaget till justerad artikel 9 och artikel 12 ligger inom det med tidigare avstämda förhandlingsmandatet. 5.Förslag till och rådets beslut om ett utökat samarbete mellan offentliga arbetsförmedlingar Förslaget har inte tidigare behandlats i . Överläggning i AU . Samarbete mellan offentliga arbetsförmedlingar på EU-nivå går då kommissionen inrättade en informell rådgivande grupp kallad HOPES, i syfte att främja samarbete och ömsesidigt lärande. Trots framsteg med det nuvarande samarbetet har enligt kommissionen den nuvarande samarbetsmodellen avsevärda begränsningar. Deltagande för nationella offentliga arbetsförmedlingar är frivilligt vilket enligt kommissionen hämmar likartat deltagande av alla medlemsstater. Det saknas också enligt kommissionen en rapporteringsmekanism, vilket innebär att beslutsfattare inte informeras systematiskt om resultaten om nuvarande metoder för benchmarking och ömsesidigt lärande. Den svenska myndigheten tillhör en av de mer aktiva medlemmarna i det informella nätverket. För svensk del innebär därför förslaget ingen väsentlig utökning av åtaganden. Förhandlingarna har pågått . SE har i förhandlingen drivit att samarbetet ska begränsas till att vara rådgivande, att befintliga resurser ska användas och att nätverkets arbete ska drivas i samklang med pågående arbeten inom EU-samarbetet och inte dubblera det arbete eller de strukturer som finns. Under förhandlingarnas slutskede ifrågasatte rådets rättstjänst valet av rättslig grund (art 149)och menade att denna rättsliga grund inte kan göra deltagande i nätverket obligatoriskt, vilket var kommissionens avsikt med förslaget. Det kompromissförslag som föreläggs rådet för allmän inriktning innebär att den rättsliga grunden behålls men att förslaget kompletteras med ett skäl (2 a) som uppmuntrar medlemsstaterna att delta i nätverket. Väljs deltagande så gäller regelverket som det nu föreligger. I kompromissen som läggs fram ingår även ett uttalande från rådet, där samtliga medlemsstater uttrycker sin avsikt att delta i nätverket. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att det är viktigt att ett utökat samarbete mellan de offentliga arbetsförmedlingarna beaktar att sysselsättningspolitiken är en nationell kompetens och där det nu föreslagna nätverkets mandat är begränsat till en samordnande och stödjande roll. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att vid mötet ställer sig bakom förslaget till allmän inriktning. Förslag till och rådets direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder COM (2012) 614 final (ursprungsförslaget) 16437/13 SOC 956 EGS 24 ECOFIN 1034 DRS 202 CODEC 2633 (lägesrapport) Frågan har tidigare behandlats i , och . Förslaget innehåller i huvudsak en reglering av hur styrelseledamöter ska tillsättas. Målet med direktivet är att uppnå en viss kvot kvinnliga styrelseledamöter. har röstat i plenum om kommissionens förslag. En majoritet av ledamöterna stödjer förslaget. Parlamentet föreslår några ändringar, bl.a. en skärpning av sanktionerna, men i stort sett instämmer man i kommissionens förslag. har, i likhet med regeringen, ansett att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen. Flera andra medlemsstaters parlament har gjort samma bedömning. När direktivet behandlades i förklarade sammanlagt tio medlemsstater, däribland , att förslaget strider mot subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Förslag till svensk ståndpunkt tar del av informationen. (För svensk del är direktivet problematiskt bl.a. i ett aktiebolagsrättsligt perspektiv. Valet av styrelseledamöter sker inte på samma sätt som vid en anställning. Det sker på bolagsstämman av aktieägarna, och det finns inte några sökande. Styrelseuppdraget är ett förtroendeuppdrag. Styrelsens sammansättning är i grunden en fråga för ägarna. Regeringen arbetar aktivt med att försöka förändra ägarnas attityder och uppmuntra självreglering. Frågan hanteras bäst på nationell nivå.) Förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning 16438/13 SOC 957 EGC 25 JAI 1025 MI 1045 FREMP 187 Förslaget har behandlats i och , och , och , och , , samt . Med stöd av artikel 13 i EG-fördraget (nu artikel 19.1 EUF-fördraget) presenterade kommissionen ett förslag till direktiv med förbud mot diskriminering på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Direktivet ska tillämpas på alla personer, såväl inom den offentliga som den privata sektorn i fråga om socialt skydd, inklusive social trygghet och hälso- och sjukvård, sociala förmåner, utbildning samt tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster, som är tillgängliga för allmänheten, inklusive bostäder. Syftet med förslaget är att alla EU:s diskrimineringsgrunder får likvärdigt skydd. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgruppen för sociala frågor. Vid kommer ordförandeskapet presentera en lägesrapport. I den framgår att ytterligare framsteg har gjorts främst genom förtydligande av begreppen diskriminering och tillgång till. Det krävs enhällighet för antagande av förslaget. Förslaget har sedan det lades fram blockerats av några länder. Till följd av de nationella val som har hållits i dessa länder är deras positioner oklara. Förslag till svensk ståndpunkt har verkat för ett brett direktiv mot diskriminering och välkomnar förslaget i stort. Det är angeläget att inom EU säkerställa en gemensam miniminivå av skydd mot diskriminering oavsett diskrimineringsgrund. Regeringen föreslår att instämmer i lägesrapportens huvudbudskap. 8.Annual Growth Survey 2014 (AGS), draft Joint Employment Report (JER) and Alert Mechanism Report (AMR) Tillväxtrapporten (AGS) behandlades i den 15 och inför allmänna rådet respektive konkurrenskraftsrådet. sker även samråd i frågan inför Ekofin. presenterade kommissionen sin årliga tillväxtrapport (AGS) . Rapporten anger förslag till övergripande prioriteringar för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken för , inom ramen för den europeiska terminen 2014. I tillväxtrapporten konstaterar kommissionen att den största utmaningen blir att upprätthålla reformtakten för att förbättra konkurrenskraften och säkra en varaktig återhämtning. Rapporten åtföljs av ett utkast till gemensam sysselsättningsrapport (JER). Rapporten visar på att utvecklingen gått åt fel håll och att det kommer krävas ett kraftigt trendbrott för att nå 2020-strategins mål för sysselsättning och social delaktighet. I samband med tillväxtrapporten publicerade kommissionen också förvarningsrapporten om makroekonomiska obalanser (AMR). Den innehåller en resultattavla som visar hur medlemsstaterna ligger till i förhållande till ett antal indikatorer och är det första steget i processen för övervakningen av makroekonomiska obalanser. Övervakningen syftar till att förebygga uppkomsten av makroekonomiska obalanser i medlemsstaterna. Kommissionens årliga tillväxtrapport kommer att ligga till grund för behandlingen vid , då stats- och regeringscheferna ska lämna vägledning inför medlemsstaternas rapportering inom 2020 och Stabilitets- och tillväxtpakten. Rapporten kommer att diskuteras i berörda rådskonstellationer och beröras på . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar, mot bakgrund av de aktuella rapporterna, en diskussion om den fjärde europeiska terminen. (a)Scoreboard of employment and social indicators - Chapter 3 of the JER Den sociala resultattavlan (kapitel 3 i sysselsättningsrapporten) har inte tidigare behandlats i . Vid Europeiska rådets möte beslutades att den sociala dimensionen av EMU skulle stärkas genom att bättre övervaka och beakta den sociala situationen och läget på arbetsmarknaderna. Som ett led i detta arbete presenterade kommissionen sitt bidrag till diskussionen om hur den sociala dimensionen borde stärkas. I meddelandet föreslog kommissionen bland att övervakningen av problem som rör sysselsättningen och den sociala situationen behöver stärkas, bland annat genom inrättande av en resultattavla. Vid Europeiska rådets möte anvisades fortsatta arbete med en social resultattavla inom ramen för 2020 med målet att kunna använda den inom den europeiska terminen. Följaktligen presenterade kommissionen den sociala resultattavlan som en integrerad del, kapitel 3, i det s.k. utkastet till gemensam sysselsättningsrapport som åtföljde kommissionens tillväxtrapport . Resultattavlan är baserad på en rad arbetsmarknads- och sociala indikatorer. Förändringar i medlemsstaterna och landets utveckling i förhållande till EU- och Eurozonsnitt redovisas. Resultattavlan visar på mycket stora skillnader i den sociala utvecklingen mellan nord och syd inom EU. Förslag till svensk ståndpunkt (b)Bedömning av sysselsättningssituationen och riktmärken - Godkännande av uppdaterad Den uppdaterade rapporten har inte tidigare behandlats i . Verktyget för bedömning av sysselsättningssituationen och riktmärken ((EPM) av engelskans Employment Performance Monitor) är tänkt att ge en lättöverskådlig översikt över de stora utmaningarna inom sysselsättningsområdeti EU och fungera som ett stöd till genomförandet av EU2020–strategin. Indikatorerna i EPM hämtas från JAF (Joint Assessment Framework) vilket är ett kvantitativt uppföljningsverktyg för EU 2020 som omfattar närmare 30 huvudindikatorer med en stor mängd underindikatorer inom arbetslivsområdet, sociala området samt utbildning. Syftet med EPM är att lyfta fram de mest relevanta JAF-indikatorerna relaterade till sysselsättningen och presentera dessa på ett överskådligt och lättbegripligt sätt. På rådsmötet ställde sig EPSCO bakom det första verktyget för bedömning av sysselsättningssituationen. innehåller verktyget även riktmärken (s.k. benchmarks) för medlemsländerna vad gäller 2020-målet för sysselsättning och huvudindikatorerna för utvecklingen på arbetsmarknaden. Riktmärkena syftar till att jämföra medlemsstaterna och tillföra grupptryck. Riktmärkena presenteras för varje medlemsstat i alla huvudindikatorerna. I den inför mötet aktuella versionen av EPM har endast en statistisk uppdatering gjorts. Den föregående uppdateringen gjordes inför EPSCOs möte . Förslag till svensk ståndpunkt (ev.) Rapport från kommittén för socialt skydd om förhandssamordning av större reformer Frågan har inte tidigare behandlats i . Vid rådsmötet presenteras en rapport om förslaget om förhandssamordning av större reformer. Frågan om ex ante koordinering har behandlats inom ramen för diskussioner om den sociala dimensionen av EMU ochinnefattar förhandsgranskning av omfattande sociala reformer. Syftet med en sådan förhandsgranskning är att analysera hur sociala reformer i ett medlemsland kan komma att påverka andra länders system. Förhandsgranskning ska vara frivillig för icke euroländer. Förslaget har behandlats i trygghet . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen ställer sig kritiskt till förslaget om förhandsgranskning av större reformerinom det sociala området. Det är viktigt att subsidiaritetsprincipen beaktasoch en utgångspunkt för regeringen är att medlemsstaternas befogenheter när det gäller att sociala frågor inte ska försvagas.Därtill finns redan fungerande strukturer för samordning av medlemsstaternas politik på det sociala området, genom t.ex. öppna samordningsmetoden. (i) Meddelande från kommissionen om "Quality framework for traineeships" (ii) Implementation av ungdomsgarantin /Sysselsättningsinitiativet Dagordningspunkten som sådan har inte tidigare behandlats i nämnden. Mot bakgrund av den höga ungdomsarbetslösheten i har arbetslösheten bland unga pekats ut som en av de viktigaste frågorna på EU:s dagordning. Vid mötet ska dels ett meddelande presenteras "Quality framework for traineeships", och dels ska kommissionen redogöra för läget i genomförandet av ungdomsgarantin respektive sysselsättningsinitiativet för unga. antog medlemsstaterna en rekommendation om etablerandet av en ungdomsgaranti. Rekommendationen är inte bindande. Implementeringsarbetet pågår nu i de länder som inte har en ungdomsgaranti. enades om att inrätta ett särskilt sysselsättningsinitiativ för ungdomar. Initiativet syftar till att stödja ungdomar mellan som varken studerar eller arbetar. Bland annat ska initiativet bidra till medlemsstaternas inrättande av ungdomsgarantier. Medlen – totalt – ska fördelas till de s.k. NUTS II-regioner som 2012 hade en ungdomsarbetslöshet i gruppen . tilldelas i EU-medel, vilket ska medfinansieras med . Tre regioner omfattas: , och Mellersta . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att vid rådsmötet tar del av informationen. Om diskussion uppstår kan lämna stöd till de pågående processerna. 10.Förslag till rådsrekommendation om romsk inkludering i medlemsstaterna 16250/13 SOC 942 EGC 21 POLGEN 224 JAI 1010 EDUC 438 FREMP 184 COHOM 256 FSTR 145 FC 83 REGIO 261 Har inte tidigare behandlats i nämnden. Information gavs till och . Europeiska kommissionen presenterade ett förslag till en rådsrekommendation om effektiva åtgärder för romsk inkludering i medlemsstaterna. Rådsrekommendationen är ett icke-bindande instrument. Kommissionens förslag till en rådsrekommendation syftar till att vägleda medlemsstaterna för att effektivisera åtgärderna i de nationella strategierna för romsk integrering och till att förstärka genomförandet av dem. Rekommendationen tar upp särskilt riktade åtgärder för romsk integrering inom de fyra nyckelområdena, utbildning, sysselsättning, hälso- och sjukvård och bostäder. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att stöderett antagande av rådsrekommendationen. Institutionella mekanismer för jämställdhetsarbetet - Antagande av rådets slutsatser Överläggning i arbetsmarknadsutskottet . Frågan har ej tidigare behandlats i . granskar hur EU:s medlemsstater och institutioner genomför sina åtaganden enligt för jämställdhet som antogs i . Inom denna process har det litauiska ordförandeskapet valt att följa upp området institutionella mekanismer för jämställdhetsarbetet. Med institutionella mekanismer avses till exempel förekomsten av ansvarig myndighet, handlingsplaner, lagstiftning eller arbete med jämställdhetsintegrering. Slutsatserna pekar på behov av att utveckla och stärka nationella strategier och handlingsplaner och på behovet av konkreta och mätbara mål. I slutsatserna föreslås också ny indikator om framtagande och spridning av könsuppdelad statistik. Som underlag till slutsatserna har i (EIGE) presenterat rapporten of the implementation of the Platform for Action in the EU Member States. Institutional mechanisms for the Advancement of Gender Equality. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar slutsatserna och . De utgör ett viktigt bidrag i de aktuella diskussionerna om institutioners roll och av betydelsen av jämställdhetsintegrering. (offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) 12.a) Förslag till och rådets förordning om medicintekniska produkter och om ändring av direktiv /83/EG, förordning (EG) nr 178/2002 och förordning (EG) nr 1223/2009 (första behandlingen) b) Förslag till och rådets förordning om medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik (första behandlingen) 16609/13 PHARM 67 465 MI 1061 COMPET 862 CODEC 2672 16610/13 PHARM 68 466 MI 1062 COMPET 863 CODEC 2673 Överläggning skedde med och informeras även om frågan och . Kommissionen presenterade två förslag på det medicintekniska området. Ett förslag till förordning om medicintekniska produkter och om ändring av direktiv /83/EG, förordning (EG) nr 178/2002 och förordning (EG) nr 1223/2009; och ett förslag till förordning om medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik. Mer ingående redogörs i FaktaPM 2012/13: FPM17 samt i FaktaPM 2012/13: FPM18. Syftet med förslagen ska vara att främja innovation och konkurrenskraft inom det medicintekniska området som folkhälsan ska säkerställas. Det är också viktigt att nya medicintekniska produkter snabbt och kostnadseffektivt når ut på marknaden. Medicintekniska produkter behöver inte godkännas på förhand av en myndighet, utan genomgår i stället en bedömning av överensstämmelse utförd av en oberoende part, ett s.k. anmält organ (i fråga om mellanrisk- och högriskprodukter). Det finns ca 80 anmälda organ i , som utses och övervakas av medlemsstaterna och verkar under de nationella myndigheternas kontroll. Certifierade produkter CE-märks, så att de kan cirkulera fritt i EU, Eftaländerna och . Medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik godkänns inte heller på förhand av en myndighet utan genomgår i stället en bedömning av överensstämmelse somnär det gäller de flesta produkter utförs på tillverkarens eget ansvar. För högriskprodukteroch för produkter avsedda för självtestning anlitas en oberoende part, de s.k. anmälda organen, i bedömningen av överensstämmelse. De befintliga regelverken har fungerat väl, men måste anpassas till den inre marknaden. Dessutom finns det luckor eller oklarheter i regelverken. Förslaget till revidering från kommissionen syftar till att åtgärda detta och öka patientsäkerheten ytterligare. Arbetet i rådsarbetsgruppen inleddes och har pågått . Då båda förslagen är mycket omfattande rör sig förhandlingarna sakta framåt och det återstår ännu en hel del att behandla i Rådet. Vid rådsmötet har ordförandeskapet tagit fram två frågor för ministrarnas diskussion. Hur kan övervakningen av medicintekniska produkter förbättras i syfte att uppnå det övergripande syftet med de två förordningarna utan att öka den administrativa bördan Under vilka villkor kan en produkt som tillverkaren klassificerat som en engångsprodukt reprocessas? Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen ställer sig i huvudsak positiv till inriktningen i kommissionens förslag till förordning om medicintekniska produkter. Angående fråga 1 anger kommissionens förslag krav på de anmälda organensom bygger på att nationella myndigheter utser anmälda organ för bedömning av överensstämmelse i enlighet med rättsakten. Regeringen ser positivt på att man stärker kraven på de anmälda organen samt övervakningen av dessa. Kommissionen föreslår även att ett urval av högriskprodukter ska förhandsgranskas av myndigheter innan de får CE-märkas och släppas ut på marknaden. Regeringen anser att ett system med förhandsgodkännande av medicintekniska produkter avsevärt skulle öka den administrativa bördan. Regeringenställer sig principiellt emot att införa något som kan likna vid en godkännandeprocess för klass-III produkter och aktiva implantat. Istället bör kriterierna för CE-märkning, dvs. kriterierna för när en produkt är att anses som säker och uppfyller den prestanda som avses, klargöras. Angående fråga 2 motsätter sig regeringen att rekonditionering av engångsprodukter ska tillåtas. Engångsprodukter är konstruerade och tillverkade för att användas en gång och är inte konstruerade för att kunna re-steriliseras vilket medför en risk för smittospridning vid återanvändning. Regeringen anser att detta är en viktig patientsäkerhetsfråga. 13.Moderna, flexibla och hållbara hälso- och sjukvårdssystem –Antagande av rådets slutsatser 16570/13 462 Frågan har inte tidigare behandlats i . fick information om frågan . Det litauiska ordförandeskapet har valt att lyfta fram frågan om hållbara hälso- och sjukvårdssystem under sitt ordförandeskap och förslag till rådsslutsatser på området har arbetats fram. Rådsslutsatserna följer på den "reflektions process" om hållbara hälsosystem som pågått och som är i färd att avslutas. Reflektionsprocessen i sin tur följer på de rådsslutsatser som antogs , "Mot moderna, flexibla och hållbara hälso-och sjukvårdssystem".Inom ramen för reflektionsprocessen har varit ordförande i en arbetsgrupp om hur man kan använda indikatorer för att mäta och jämföra resultat i hälso- och sjukvården. Rådsslutsatserna som föreslås tar utgångspunkt i de utmaningar som medlemsstaternas hälsosystem möter, och som till exempel rör en åldrande befolkning och ökande kostnader för sjukvårdsinsatser. Medlemsstaterna inbjuds bland annat till att utveckla strategier för ökad kunskap om bättre koordinerad och integrerad vård, och för metoder vad gäller uppföljning av vad hälso- och sjukvården uppnår på olika områden. Rådslutsatserna inbjuder även medlemsländerna och kommissionen att bland annat överväga hur hälso-frågor på ett lämpligt sätt representeras inom ramen för EU2020-strategin och till att samarbeta i syfte att utvärdera EU-initiativ för att stärka patientens ställning. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att bör ställa sig bakom rådets slutsatser och välkomnar bland annatskrivningar som främjar utveckling av metoder för uppföljning inom hälso- och sjukvårdsystemen. Sysselsättning och sociala frågor Meddelande från kommissionen om fri rörlighet COM(2013) 837 final presenterade kommissionen ett meddelande om fri rörlighet. Meddelandet innehåller fem åtgärder som enligt kommissionen ska gynna medborgare, tillväxt och sysselsättning i EU. I meddelandet beskrivs EU-medborgarnas rättigheter och skyldigheter enligt EU:s lagstiftning. Det förtydligar de krav medborgare måste uppfylla för att ha rätt till fri rörlighet, socialt bistånd och sociala förmåner. Mot bakgrund av de problem som har uppstått i vissa EU-länder förklaras även skyddsåtgärderna för att motverka missbruk, bedrägerier och fel. Meddelandet innehåller vidare en översikt över de instrument för social inkludering som finns att tillgå för EU-länder och lokalsamhällen som ställs in för särskilda påfrestningar i samband med inflyttning av rörliga EU-medborgare.