urf · H0A5URF3 · 2013-09-26 00:00:00 — Det innebär enligt riksdagsstyrelsen att varje ledamot i samarbete med sitt parti själv avgör hur han eller hon ska sköta sitt uppdrag under den löpande valperioden, vilka prioriteringar som ska göras och på vilket sätt arbetsinsatsen ska genomföras. Det finns inga formella krav på hur stor arbetsinsats en ledamot ska göra (framst. 2005/06:RS4). 2012/13:URF3 6 VALFRÅGOR OCH VISSA LEDAMOTSFRÅGOR behandlades en ansökan om föräldraledighet från en riksdagsledamot. Föräldrapenningen skulle i det fallet dock bara kunna utbetalas eftersom barnet gick i skola. Huvuddelen av ledigheten skulle således inte avse föräldraledighet med föräldrapenning. av ledigheten skulle i stället avse annat skäl. Frågan blev då hur man skulle förhålla sig till en ledighet som till huvuddelen inte var föräldraledighet. Om ledigheten hade behandlats som annan ledighet/enskild angelägenhet skulle ett bifall till ansökan ha fått konsekvenser för den praxis för hanteringen av tjänstledigheter som hanterats restriktivt och som avråtts från. Ledigheten beviljades inte. Det förekommer att en ledamot ansöker om en sjukskrivningsperiod på en månad men att underlaget för ledigheten inte hinner komma in till kammarkansliet för att kunna behandlas i kammaren förrän en del av månaden har passerat. Eftersom beslutstillfället då ligger närmare slutet för sjukskrivningsperioden än en månad har möjligheten att tillsätta en ersättare fallit, trots att den faktiska beviljade bortavaron från kan bli längre än en månad och att en ersättare därför enligt lag skulle ha kunna träda in i den ordinarie ledamotens ställe. Sjukskrivning för planerad operation Ett annat problem är hur man ska hantera en begäran om ledighet för en planerad operation. Inte sällan förkommer det att en planerad operation skjuts . Skulle kammaren ha beviljat ledighet har ersättaren för ledamoten rätt till arvode för minst en månad även om den ordinarie ledamoten återtar sin plats för att operationen inte blev av. Förtroendeuppdraget som riksdagsledamot är av en speciell natur, och den praxis som har utvecklats när det gäller skäl som ger rätt till ledighet från uppdraget bör inte ändras. Ett skäl för att införa ett system med partiell ledighet skulle kunna vara att dagens system är otidsenligt och inte förenligt med hur samhället i övrigt har utvecklats. Detta gäller såväl i fråga om exempelvis föräldraledighetens uppdelning mellan föräldrarna som sjukskrivna personers återanpassning till arbete. Skäl mot att införa en möjlighet till partiell ledighet är bl.a. de som har framförts av i samband med frågan om deltidsjuk- 6 VALFRÅGOR OCH VISSA LEDAMOTSFRÅGOR 2012/13:URF3 skrivning, att riksdagsarbetet och det uppdrag ledamöterna har fått från väljarna knappast låter sig förenas med partiell ledighet med mycket korta perioder av arbete i . Just frågor som rör omfattningen av uppdraget som ledamot, att det inte är begränsat till arbetstider, inte omfattas av semester och omväxlande utövas i respektive den egna valkretsen gör att det framstår som mycket svårt att se hur en lösning med exempelvis föräldraledighet på deltid skulle kunna se ut. Detsamma gäller deltidssjukskrivning då variationen av möjliga begränsningar i arbetsförmågan hos en sjukskriven person är otaliga. Riksdagsledamöters uppdrag och ställning är mycket speciella, och den lämpligaste lösningen är att varje fråga som faller utanför den nuvarande regleringen får lösas efter förutsättningarna i det enskilda fallet. Det finns mot bakgrund av detta inte tillräckliga skäl att genomföra någon förändring av rådande regler och praxis. Regeln om att en ersättare ska träda in vid en ledamots ledighet för tid om minst en månad kan i många fall i praktiken inte följas vid ledighet på grund av sjukdom. Anledningen är att beslut om ledighet på ska fattas av kammaren och att ett sådant beslut inte kan fattas förrän läkarintyget getts in. för beslutet i kammaren är det möjligt att det inte längre återstår en månads sjukskrivning, varför det inte finns grund för att låta en ersättare träda i ledamotens ställe. Bestämmelsen om ledighet bör därför ändras så att ledighetsbeslutet kan fattas i ett tidigare skede så att en ersättare faktiskt kan träda in. För att förkorta tiden från det att en ansökan kommer in till dess ett beslut om ledighet kan fattas föreslås talmannen få en generell beslutanderätt i fråga om ledigheter. Från den generella beslutanderätten bör göras undantag bara i fråga om ledighet av särskilda skäl, dvs. annat än sjukdom och föräldraledighet, som är planerad till än en månad. Enligt förslaget ska sådana beslut även fortsättningsvis fattas i kammaren. Om ansökan kommer in av längre uppehåll i kammarens arbete får dock talmannen besluta i frågan, i likhet med dagens ordning. Den föreslagna ordningen skulle inte förändra den överenskommelse som finns om att en ledamot inför första ledighetsperioden ska samråda om förläggningen av hela föräldraledigheten, dvs. klargöra om ledigheten planeras till en eller flera perioder samt när i tiden. Samrådet ska i första hand ske med partigruppen. Detta innebär att partigruppen, talmannen, ersättaren och får kännedom om samtliga kommande ledighetsperioder. Den föreslagna ordningen kan inte antas lösa problemet fullt ut men i vart fall minska antalet fall där möjligheten att kalla in en ersättare går förlorad. 2012/13:URF3 6 VALFRÅGOR OCH VISSA LEDAMOTSFRÅGOR Sjukskrivning för planerad operation När det gäller sjukskrivning för en planerad operation är problematiken annorlunda. Läkarintyg om sjukskrivning upprättas, och ges in till kammarkansliet, först när operationen är genomförd. Det är heller inte ovanligt att planerade operationer ställs in. Det är inte lämpligt att besluta om ledighet och ersättare i förväg. Om operationen inte blir av kommer den ordinarie ledamoten inte att lämna sin plats. har ersättaren rätt till arvode för minst en månad. Den ändrade reglering av beslutsordningen vid sjukskrivningar som föreslås i detta avsnitt löser inte problemet men kan åtminstone förkorta tiden från det att en ansökan kommer in till dess ett beslut om ledighet kan fattas. Förslag till lagtext återfinns i 5 kap. 4 § i förslaget till ny riksdagsordning. 6.6 Suppleant som ordförande i ett utskott Det finns inte något hinder för ett utskott att välja en suppleant i utskottet till ordförande i utskottet. Frågan är om en suppleant i ett utskott kan väljas till ordförande i utskottet i samband med att ordföranden är ledig från uppdraget som riksdagsledamot. I förarbetena till den gällande riksdagsordningen anförs att vad som gäller för ledamöterna i ett riksdagsorgan, t.ex. i fråga om tidpunkt för val, valsätt, mandatperiod, behörighetskrav och avgångsskyldighet, ska tillämpas också på suppleanterna (prop. 1973:90 s. 573). Av detta kan anses följa att en suppleant kan väljas till ordförande. Det finns inte heller någon bestämmelse som innebär att en sådan ordning kan ifrågasättas. har valt en suppleant som ordförande i utskottet i samband med att ordföranden är ledig från uppdraget som riksdagsledamot. valde således utrikesutskottet (M) till ordförande under föräldraledighet fr.o.m. t.o.m. (protokoll 2012/13:11, § 7 Val av ordförande.) var vald av kammaren som suppleant i utrikesutskottet. Kommittén konstaterar att det inte finns något hinder för ett utskott att välja en suppleant i utskottet till ordförande i utskottet. 6 VALFRÅGOR OCH VISSA LEDAMOTSFRÅGOR 2012/13:URF3 6.7 Talmansrollen och personval Enligt förarbetena till den gällande regeringsformen finns det skäl för att talmannen ska stå utanför det i snävare bemärkelse politiska riksdagsarbetet och därmed för att talmannens riksdagsuppdrag ska utövas av ersättare (prop. Det finns dock inga författningsmässiga hinder för talmannen att vara aktiv i politiken utanför riksdagsarbetet. Därför saknas skäl att ändra regleringen så att talmannen kan utöva en mer aktiv politisk roll än vad som redan följer av den gällande regleringen och förarbetena. Talmannen fick med enkammarriksdagens införande 1971 och med regeringsform en stärkt ställning och nya viktiga funktioner. Bland de senare finns främst att leda överläggningarna i samband med ett regeringsskifte och att lägga fram ett förslag till ny statsminister. Med hänsyn till de omfattande och stundom ömtåliga uppgifter som talmannen har var det enligt Grundlagberedningen angeläget att talmannens person bärs upp av ett brett förtroende i och av en stark tilltro till hans oväld. I grundlagspropositionen 1973:90 angavs att det var angeläget att talmannen skulle stå utanför det i snävare bemärkelse politiska riksdagsarbetet (prop. 1973:90 s. 257). Denna inställning till talmansämbetet markeras på ett flertal sätt. Talmannen får t.ex. inte yttra sig i sakfrågan i ett ärende som debatteras i kammaren eller väljas till ledamot i ett utskott. Talmannen kan inte utöva sitt ledamotskap, utan i stället tjänstgör en ersättare (4:13 RF). Detta motiveras med talmannens särskilda ställning i (prop. 1972:66 s. 33 f.). Talmannen har bl.a. till uppgift att leda och planera riksdagsarbetet. Det var enligt justitieministern en naturlig tanke att talmannen befrias från uppgiften att kontinuerligt ta ställning i olika politiska frågor som följer av ledamotskapet i . En sådan befrielse, som alltså innebär att talmannen inte kan utöva rösträtt, förutsätter att det finns en ersättare som kan upprätthålla hans eller hennes riksdagsmandat. Bedömningar av talmannens roll I samband med de reformer av riksdagsarbetet som har genomförts under har det ständigt betonats att det i ledamotsuppdraget ingår ett viktigt arbete vid sidan av det som utförs i . Varken regeringsformen eller riksdagsordningen innehåller några bestämmelser som syftar till att begränsa talmannens möjligheter att delta i det politiska arbete som utförs utanför . Den tidigare vice talmannen och vice ordföranden i anger dock i sin bok 2012/13:URF3 6 VALFRÅGOR OCH VISSA LEDAMOTSFRÅGOR i den svenska att talmannen förväntas visa stor restriktivitet i fråga om politiskt och annat arbete utanför . Såvitt bekant finns det inte några skriftliga belägg för den förväntan Fiskesjö beskriver, men det allmänna intrycket är att alla talmän i enkammarriksdagen tyckt sig känna den. De har överlag visat stor försiktighet i vart fall när det gäller att utåt delta i det partipolitiska arbetet. Man kan förmoda att denna försiktighet har fått ett visst genomslag också i deras deltagande i valrörelserna, även när de har varit kandidater för återval till . Det svenska valsystemet är partibaserat. Fördelningen av mandaten inom valkretsarna sker på grundval av de röstetal partierna erhållit. Vilka av partiernas kandidater som besätter mandaten är i stor utsträckning beroende av i vilken ordning de placerats på valsedlarna. När möjligheten infördes att utöver partival uttrycka preferens för en kandidat ändrades dock förutsättningarna. För val till gällde års val att de kandidater som erhållit personröster i en omfattning som motsvarade av partiets röster i valkretsen placerades överst i invalsordningen. Vid valet blev 59 ledamöter personvalda på detta sätt. 51 av dem hade dock en sådan listplacering att de skulle ha blivit invalda även utan personrösterna. Resultatet var liknande i de tidigare val där möjligheten till personvalsmarkering fanns. Av de personvalda kandidaterna i valet var tolv placerade på icke valbar plats, 2002 tio och 2006 sex. års riksdagsval kommer det att räcka av partiets röster i valkretsen för att en kandidat ska kunna väljas in med hjälp av enbart personrösterna. Det betyder att ett större antal kandidater som av partierna har placerats på icke valbar plats kommer att kunna erövra riksdagsmandat med hjälp av personrösterna. Det kan i sin tur medföra att personvalskampanjerna ökar i antal och intensitet. I förarbetena till bestämmelserna om personval har såvitt kunnat utrönas frågan om talmannen och personvalet inte tagits upp. Till skillnad från vad som gäller i många andra länder upplöses inte inför ett val. Ledamöterna innehar sina uppdrag fram till dess att en ny riksdag har tillträtt. Detsamma gäller talmannen. Det råder dock som regel uppehåll i kammarens arbete under valrörelsen. För ledamöterna innebär det förmodligen mer fördelar än nackdelar att formellt vara i tjänst också . För talmannen kan det däremot kanske kännas som en hämsko när det gäller att verka för den egna kandidaturen. Möjligheterna för en kandidat att med personvalssystemets hjälp erövra en riksdagsplats som annars skulle ha gått till någon med högre placering på kandidatlistan varierar med valkretsarnas och partiernas storlek. Möjligheterna synes vara större när partiet i fråga har ett eller möjligen två mandat i valkretsen. En effekt av detta är att de riktigt intensiva personvalsstriderna 6 VALFRÅGOR OCH VISSA LEDAMOTSFRÅGOR 2012/13:URF3 ofta står mellan två kandidater. Rimligen vill en talman, som känner sig ha ett krav på sig att visa restriktivitet i sitt deltagande i den politiska verksamheten, inte gärna delta i en sådan kraftmätning. En yttersta konsekvens av detta skulle kunna vara att en i övrigt mycket lämpad ledamot inte står till förfogande som talmanskandidat, då han eller hon förutser de svårigheter som kan uppkomma i den kommande valrörelsen. Enligt förarbetena till den gällande regeringsformen finns det skäl för att talmannen ska stå utanför det i snävare bemärkelse politiska riksdagsarbetet och därmed för att talmannens riksdagsuppdrag ska utövas av ersättare (prop. 1973:90 s. 257). Det finns dock inga författningsmässiga hinder för talmannen att vara aktiv i politiken utanför riksdagsarbetet. Därför saknas skäl att ändra regleringen så att talmannen kan utöva en mer aktiv politisk roll än vad som redan följer av den gällande regleringen och förarbetena. Det är, som Grundlagberedningen påpekade, med tanke på de omfattande och ömtåliga uppgifter som talmannen har angeläget att talmannens person bärs upp av ett stort förtroende i och av en stark tillit till talmannens oväld (SOU 1972:15 s. 132). 7 Konsekvenser av förslagen Kommitténs förslag har mycket begränsade ekonomiska konsekvenser. Förslaget att riksdagsordningen ska vara teknikneutral kan förväntas innebära att färre dokument behöver tryckas och att upplagorna kan bli mer begränsade än . 8.1 Förslag till riksdagsordning Kommittén har i avsnitt 2 redogjort för sina ställningstaganden när det gäller att göra riksdagsordningen tydligare och mer överskådlig. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om . Bestämmelser om val till , riksdagsarbetet och uppgifter finns i regeringsformen. Lagen är indelad i huvudbestämmelser och tilläggsbestämmelser. Regler om stiftande och ändring av riksdagsordningens bestämmelser finns i 8 kap. 17 § regeringsformen. Bestämmelsen är ny och innehåller en beskrivning av riksdagsordningens innehåll och uppbyggnad. Den innehåller även en hänvisning till regeringsformen och dess grundläggande bestämmelser om . 2 § Riksdagsordningen innehåller 14 kapitel. –inledande bestämmelser (1 kap.), –val till (2 kap.), –riksmöten (3 kap.), –ledning och planering av riksdagsarbetet (4 kap.), –ledamöter (5 kap.), –kammaren (6 kap.), –utskotten och (7 kap.), –interpellationer och frågor till statsråd (8 kap.), –ärendenas väckande (9 kap.), –ärendenas beredning (10 kap.), –ärendenas avgörande (11 kap.), –val inom (12 kap.), –riksdagsorgan och nämnder (13 kap.) och –(14 kap.). Bestämmelsen är ny och innehåller en förteckning över lagens disposition. 2012/13:URF3 8 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 3 § I denna lag avses med –valperiod: Den period som motsvarar tiden från det att en nyvald riksdag har samlats till dess den närmast därefter valda samlas. –: Den period som sammanträder. –ålderspresident: Den närvarande ledamot som varit ledamot av längst tid. Om två eller flera ledamöter har tillhört har den äldste av dem företräde. –gruppledare: Den särskilda företrädare som en partigrupp, som vid valet till fått av rösterna i hela riket ska utse för att samråda med talmannen enligt denna lag. –arbetsplenum: Ett sammanträde med kammaren under vilket överläggning om och avgörande av betänkanden och utlåtanden från utskott kan ske. Bestämmelsen är ny. I bestämmelsen definieras vissa begrepp för att underlätta läsning av lagen. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om val till . Bestämmelsen är ny och beskriver innehållet i kapitlet. Tidpunkt för ordinarie val 2 § Ordinarie val till hålls . Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1 kap. 1 § första meningen. Tilläggsbestämmelse 2.2.1 Bestämmelser om extra val till finns i 3 kap. 11 § och 6 kap. 5 § regeringsformen. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1 kap. 1 § andra meningen. Ytterligare bestämmelser om val 3 § Ytterligare bestämmelser om val till finns i regeringsformen och i lag. 8 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 2012/13:URF3 Bestämmelsen är ny och hänvisar till att det finns andra bestämmelser som reglerar val till . Den lag som avses i denna bestämmelse är vallagen (2005:837). 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om –som följer efter ett val till (2–5 §§), –öppnande (6 §) och –övriga bestämmelser om riksmöten (7–9 §§). Bestämmelsen är ny och beskriver innehållet i kapitlet. som följer efter ett val till 2 § inleds genom att en nyvald riksdag sammanträder i enlighet med bestämmelserna i 3 kap. 10 § regeringsformen. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1 kap. 2 § första stycket. Bestämmelsen är omformulerad för att tydliggöra att inleds när sammanträder efter ett val. Tidpunkt för det första sammanträdet efter ett val Tilläggsbestämmelse 3.2.1 Kammarens första sammanträde under ett efter ett val inleds . Ledamöterna ska underrättas om tidpunkten för det sammanträdet. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1.3.1. Bestämmelsen har kompletterats med en uppgift om att den gäller för det första sammanträdet efter ett val. Av 3.8.1 framgår att namnupprop vid övriga riksmöten är tänkta som undantag att hållas på talmannens initiativ. Bestämmelsen har också gjorts teknikneutral i fråga om underrättelse till ledamöterna. 3 § Vid det första sammanträdet med kammaren efter ett val till ska i nedan nämnd ordning 2012/13:URF3 8 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 1.Valprövningsnämndens berättelse om granskning av bevis om val av ledamöter och ersättare föredras, 2.ledamöterna ropas upp, 3.talman samt en förste, en andre och en tredje vice talman väljas för valperioden och 4.en valberedning utses för valperioden. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1 kap. 3 § första stycket samt del av 8 kap. 1 § första stycket och del av 7 kap. 2 § andra stycket. För att öka tydligheten har bestämmelsen skrivits om i punktform. Bestämmelsen anger den inledande dagordningen för det första sammanträdet med kammaren . Tilläggsbestämmelse 3.3.1 Ålderspresidenten leder sammanträdet med kammaren fram till dess att talmannen och de vice talmännen har valts. Bestämmelsen motsvarar del av nuvarande 2 kap. 2 § andra stycket och anger vem som ska leda det första sammanträdet innan talman har valts. Begreppet ålderspresident, som har använts i praxis har införts i lagtexten och definierats i första kapitlet. Förfarande vid val av talman 4 § ska, enligt 4 kap. 2 § regeringsformen, välja en talman samt en förste, en andre och en tredje vice talman. De väljs var för sig i nu nämnd ordning. Om valet av talman sker med slutna sedlar enligt bestämmelserna i 12 kap., är den vald som får mer än hälften av rösterna. Om en sådan röstövervikt inte uppnås, ska ett nytt val genomföras. Om inte heller då någon får mer än hälften av rösterna, ska ett tredje val genomföras mellan de två som vid den andra omröstningen fick flest röster. Vid den tredje omröstningen är den vald som får de flesta rösterna. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 8 kap. 1 §. Språkliga ändringar har gjorts. Förfarande för att utse valberedning 5 § Varje partigrupp, som motsvarar ett parti som vid valet till fick av rösterna i hela riket, ska besätta en plats i valberedningen. Därutöver fördelas tio platser proportionellt mellan dessa partigrupper. Partigrupperna ska lämna förslag på ledamöter till talmannen som förklarar de föreslagna ledamöterna utsedda. 8 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 2012/13:URF3 Bestämmelsen motsvarar del av nuvarande 7 kap. 2 § andra stycket om hur valberedningen utses. Hänvisningen till nuvarande 7 kap. 12 § har tagits bort, och i stället har förfarandet beskrivits i bestämmelsen. Antal ledamöter i valberedningen Tilläggsbestämmelse 3.5.1 Talmannen fastställer det antal ledamöter som respektive partigrupp ska tillsätta i valberedningen. Vid den proportionella fördelningen tillämpas den beräkningsgrund som anges i 12 kap. 8 § tredje stycket. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 7.2.1. Språkliga ändringar har gjorts. Särskilt sammanträde för öppnande 6 § ska senast på tredje dag hålla ett särskilt sammanträde för öppnande. Statschefen förklarar på talmannens begäran öppnat. Vid förhinder för statschefen förklarar talmannen öppnat. Vid sammanträdet avger statsministern en regeringsförklaring, om det inte finns särskilda skäl för honom eller henne att avstå från detta. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1 kap. 4 §. Den språkliga ändringen i första meningen har gjorts för att förtydliga att sammanträdet för öppnande är ett särskilt sammanträde av ceremoniell karaktär som inte är avgörande för när ett faktiskt inleds. Tredje stycket i nuvarande 1 kap. 4 § är borttaget eftersom det är en självklarhet att talmannen samråder såväl med de vice talmännen som med hovet om planeringen av sammanträdet för öppnande (jfr prop. 1973:90 s. 476). Tidpunkt för sammanträde för öppnande Tilläggsbestämmelse 3.6.1 Efter ett val till äger sammanträdet för öppnande rum under . Har det inte varit något val till äger sammanträdet rum . Talmannen får bestämma en annan tidpunkt för sammanträdet. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1.4.1. Språkliga ändringar har gjorts. Bestämmelsen om att talmannen får bestämma en annan tidpunkt för sam- 2012/13:URF3 8 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR manträdet har flyttats till ett eget stycke för att göra det tydligt att den möjligheten gäller för samtliga riksmöten. Övriga bestämmelser om riksmöten 7 § Ett pågår till dess nästa inleds. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1 kap. 2 § fjärde stycket. Den språkliga ändringen består i att ordet börjar har bytts ut mot inleds. Därmed överensstämmer formuleringen med övriga bestämmelser i kapitlet om när ett inleds. Någon saklig ändring är inte avsedd. 8 § då det inte hålls ordinarie val till , ska ett nytt inledas den dag som kammaren fastställt under det föregående . Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1 kap. 2 § andra stycket. Språkliga ändringar har gjorts. Förslag om tidpunkt för inledande sammanträde Tilläggsbestämmelse 3.8.1 Riksdagsstyrelsen lämnar förslag till kammaren inför beslut enligt 8 §. Bestämmelsen motsvarar del av nuvarande 1 kap. 2 § andra stycket. Den har gjorts till en tilläggsbestämmelse eftersom bestämmelser om riksdagsstyrelsen uppgifter inte bör regleras i en huvudbestämmelse. Namnupprop vid övriga riksmöten Tilläggsbestämmelse 3.8.2 Talmannen får besluta att ledamöterna ska ropas upp vid det första sammanträdet med kammaren även under övriga riksmöten . Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1 kap. 3 § andra stycket och behandlas i avsnitt 3.4. Bestämmelsens placering i kapitlet och ändring till tilläggsbestämmelse har gjorts för att markera att det är fråga om ett förfarande vid andra riksmöten än det första i en valperiod och att det är tänkt som ett undantag. 8 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 2012/13:URF3 Nytt efter extra val 9 § Har beslut om extra val fattats före den fastställda dagen för att inleda ett , ska ett nytt enligt 8 § inledas bara om den riksdag som valts genom det extra valet samlats före . Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1 kap. 2 § tredje stycket. Språkliga ändringar har gjorts. Ledning och planering av riksdagsarbetet 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om ledning och planering av riksdagsarbetet. Bestämmelsen är ny och beskriver innehållet i kapitlet. Talmannen och de vice talmännen