eunbil · H10N2C0C41 · 2013-10-07 00:00:00 — Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet 3.Förslag till rådets förordning om fastställande av fiskemöjligheter i KOM(2013) 598 Förslag till rådets förordning om fastställande av fiskemöjligheter i . Artikel 43.3 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, EUF-fördraget, och i enlighet med artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Med utgångspunkt från den vetenskapliga rådgivningen lämnar kommissionen förslag till reglering av maximal tillåten fångst (Total Allowable Catch, TAC) och kvoter för . Ambitionen är att rådet som brukligt ska nå en politisk överenskommelse om kvoterna i vid mötet . Kommissionens förslag innebär en minskning av kvoten för torsk i det västra beståndet, medan kvoten i det östra beståndet ökar. För övriga arter innebär förslaget följande: Ökningar eller bibehållen nivå avseende kvoterna för sill, med undantag för sill i det västra beståndet, en mindre minskning av kvoten för skarpsill,samt en i princip oförändrad kvot för lax i egentliga . Förslaget innebär att flertalet arter kommer att förvaltas i enlighet med principen om maximalt hållbart uttag, MSY utifrån de mål som slagits fast inom ramen för den reformerade gemensamma fiskeripolitiken. Kommissionens förslag innebär att den långsiktiga planen för torsk följs. Förslaget innebär en ökning med +7% när det gäller torskfiskekvoten för östra beståndet och en minskning med -i västra beståndet. Förordningsförslaget reglerar också fiskeriansträngningen, som mäts i antalet fiskedagar eller antalet dagar ute ur hamn, s.k. effortreglering. I torskplanen för anges att fiskeriansträngningen ska minskas successivt. Beträffande antalet tillåtna fiskedagar med redskap som fångar torsk föreslår kommissionen en minskning (från 163 ) i det västra området medan de föreslår en minskning (från 160 ) i det östra området i enlighet med reglerna i torskplanen. I fråga om östersjölax (omr. 22-31) föreslår kommissionen en i princip oförändrad kvot. Förslaget grundar sig på ICES rådgivning. Kommissionen gör dock en annan bedömning av det orapporterade fisket och fiskeridödligheten än ICES.Vidare innebär förslaget jämfört med : en reduktion av TAC för sill i västra området (område 22-24) med -, en ökning av TAC för sill i egentliga (område 25-29, 32) med +59%, en oförändrad TAC för sill i (område 28.1), en ökning av TAC för sill i och (område 30-31) , en reduktion av TAC för skarpsill (område 22-32) med - , en reduktion av TAC för lax i med -, samt en reduktion av TAC för rödspätta med -. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens grundinställning är att fiskeriförvaltningen ska verka för ett långsiktigt hållbart resursutnyttjande. Regeringen anser vidare att det är angeläget att nå de mål om MSY som sätts upp inom ramen för den reformerade gemensamma fiskeripolitiken, vilket innebär att bestånden ska återställas till och bevaras över nivåer som säkerställer ett maximalt hållbart uttag där så är möjligt, och senast . Utifrån detta kan regeringen stödja ansatsen i kommissionens förslag. Regeringenanser dock att alltför stora svängningar i kvoterna mellan åren bör undvikas. Regeringen vill understryka vikten av att förslag till långsiktiga planer för de arter som ännu inte har någon plan presenteras, och att detta arbete prioriteras. Detta i syfte att skapa förutsättningar för en långsiktig och stabil förvaltning, till förmån både för fiskbestånd och fisket i sig. Frågan var föremål för överläggning i MJU . EU/: årliga konsultationer Inget dokument har distribuerats. Avseende förhandlingsresultatet med : artikel 218 i . Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter godkännande. Vad gäller fastställandet av fiskemöjligheter: artikel 43.3 i . Beslutfattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Vad gäller kontroll och tekniska regleringar: artikel 43.2 i , ordinarie beslutsförfarande. EUförhandlar med om fiskekvoter och övriga regler för fisket på gemensamma och gemensamt förvaltade bestånd i och . Årsförhandlingarna baseras på långsiktiga fiskeavtal mellan och . Förhandlingsresultaten förs in i EU:s kvotförordning som fastställs vid jordbruks- och fiskerådet . Dagordningspunkten på rådet avser ett meningsutbyte inför årets förhandlingar. De årliga förhandlingarna är planerade att äga rum , i Clonakilty () den 18–samt i Bergen den 2–. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att i tillägg till förvaltningsplaner bör uttaget av de biologiska resurserna återställa och bevara bestånden över nivåer som kan producera maximalt hållbart uttag, vilket bör vara de övergripande prioriteringarna för fastställandet av nästa års fiskemöjligheter mellan och . -beträffande kvotnivåer och associerade åtgärderanser regeringen att förvaltningsplaner ska följas alternativt revideras och att den vetenskapliga rådgivningen ska utgöra grunden för besluten om kvoter. Regeringen vill även lyfta fram att sillen i /, som är av centralt svenskt intresse,bör få en kvot som inte avviker väsentligt från ICES rådgivning för de två ingående bestånden (vårlekande Östersjösill och höstlekande Nordsjösill). - beträffande utbyte av fiskemöjlighetervillregeringen understryka att EU inte bör acceptera mer arktisk torsk än man kan kompensera för utan att det blir orimliga bördor för de medlemsstater som inte får del av den värdefulla torsken. Regeringen vill också understryka att enligt ska huvuddelen av kvoterna sökas utanför . Regeringen menar att EU bör försöka lösa balansen vid förhandlingarna och inte ta upp diskussionerna igen , då det är viktigt för medlemsstaterna och deras fiskare att kunna planera fiskeåret enligtklara förutsättningar. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. 5.(ev.) Inget dokument har distribuerats. Avseende resultatet av årsmötet: artikel 218 i EUF-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter godkännande.Vad gäller fastställandet av fiskemöjligheter: artikel 43.3 i . Beslutfattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Den internationella kommissionen för bevarande av atlantisk tonfisk, , är en av de viktigaste regionala fiskeriorganisationerna avseende fångstvärde och medlemskap. Ca 30 arter hanteras av organisationen; tonfiskar (t.ex. blåfenad, gulfenad, storögd mfl), spjutfiskar (svärdfisk, marlin-arter mfl), makrillarter och vissa hajarter, t.ex. blåhaj och makrillhaj. Det årliga mötet beslutar dels om administrativa och finansiella angelägenheter, dels om kvoter och andra förvaltningsåtgärder för de fiskbestånd som omfattas av kommissionens verksamhet. hålls i , . De tonfiskarter som är hårdast belastade inom ramen för ICCAT:s förvaltning är blåfenad, storögd respektive gulfenad tonfisk. För blåfenad tonfisk har sedan ett tiotal år funnits en särskild återhämtningsplan som revideras , eftersom beståndet länge varit överutnyttjad. Återuppbyggnadsplanens mål är att med 60 procents sannolikhet återuppbygga beståndet till en nivå som kan producera MSY till 2020. Den senaste beståndsuppskattningen indikerar att utvecklingen följer 2020-målet, eller nås något senare om fångsterna inte begränsas enligt målet. Vid beslutades om striktare förvaltningsåtgärder även för storögd och gulfenad tonfisk. Skälen för detta var dels att det atlantiska beståndet av storögd tonfisk bedömdes överbelastat, och dels att de stora fångsterna av ungfisk av båda arterna hade nått sådana proportioner att den vetenskapliga utvärderingen visade på ett behov av reduktion av sådana fångster. har ICCAT ökat ansträngningarna för att förbättra kontroll och fångstrapportering. Dessutom har en arbetsgrupp för att modernisera konventionen skapats, med syfte att öka omfattningen av konventionen till flera hajarter och införa ekosystemansatsen. Förutom dessa föreslagna förändringar var EU:s ambition vid det förra årsmötet att försöka begränsa fångster av de hotade arternamakrillhaj och sillhaj/håbrand. Detta förslag bifölls dock inte. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att förvaltningen av de atlantiska tonfiskarterna är av stor betydelse eftersom det rör sig om nyckelarter i det oceaniska pelagiska ekosystemet. Det är därför särskilt angeläget för regeringen att försiktighetsansatsen tillämpas för dessa arter. Regeringen stödjer även särskilt förstärkta skyddsåtgärder för hajarter. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU.