rfr · H10WRFR2 · 2013-11-27 00:00:00 — Regeringen redogör för antalet nationella och lokala tv-kanaler som har haft tillstånd att sända i marknätet samt antalet områden och sändningstillstånd för analog kommersiell radio. Därutöver beskrivs kortfattat radio- och tv-lagen, med fokus på dess regler om ökad tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Lokal icke-kommersiell radio och tv Antalet föreningar med sändningstillstånd, samt deras fördelning på sändningsområden redogörs för. Statistik rörande presstödet presenteras. Resultatmått som presenteras inkluderar det totala driftsstödet, antal dagstidningar med driftsstöd 2009–2011, uppdelat på hur ofta tidningen ges ut (frekvens), och antal dagstidningar och exemplar med distributionsstöd samt kostnader 2009–2011. Andra mått som redogörs för inkluderar dagstidningarnas sammanlagda upplaga och hur den har förändrats jämfört . Regeringen kommenterar tillsättningen av en kommitté som ska göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen utifrån en bred genomlysning av dagens konkurrensförutsättningar på mediemarknaden och behoven av stöd till dagspressen. I resultatredovisningen redogörs för kostnaderna för taltidningsverksamheten, antal tidningar (uppdelat på olika format) 2009–2011 samt antal taltidningsabonnenter (uppdelat på olika format) 2009–2011. Därutöver kommenteras könsfördelningen bland abonnenterna och förslagen från ett antal myndigheter om den framtida taltidningsverksamheten. 3 RESULTATREDOVISNINGENS STRUKTUR, UTFORMNING OCH REDOVISADE RESULTAT Skydd av barn och unga mot skadligt medieinnehåll Statens medieråds arbete för att skydda barn och unga från skadlig mediepåverkan beskrivs. Vidare redogör regeringen för antalet ärenden, inklusive antalet ärenden som fälldes, som och tv hanterade. Sammanställning och spridning av information om utvecklingen inom medieområdet Regeringen redogör för olika aktörers arbete med att ta fram information om utvecklingen inom medieområdet. Regeringens analys och slutsatser Regeringen bedömer, baserat på , att radio, och Utbildningsradion i huvudsak uppfyller sina uppdrag i allmänhetens tjänst. Vidare noterar regeringen att den kritik som framfördes rörande framför allt programverksamheten för barn och unga i huvudsak kvarstår. Enligt regeringen fungerar utbytet av tv-sändningar mellan och väl. Betydelsen av radio- och tv-lagen lyfts fram. Regeringen redogör för de ändringar som föreslås i lagen. Regeringen betonar lokal icke-kommersiell radio och tv:s betydelse för att främja yttrandefrihet och mångfald i samhället. Regeringen anser att arbete bidrar till att värna mångfalden på dagstidningsmarknaden. Nya bestämmelser avseende redovisningskrav bidrar till bättre kontroll och uppföljning av stödet. Strukturförändringen av dagstidningsmarknaden kommenteras. Betydelsen av en mångfald av pressröster i den lokala mediebevakningen och opinionsbildningen betonas. Regeringen noterar att ett antal förvärv genomfördes där tidningsgrupper köpte tidningsrörelser av varandra. Stödet till taltidningar fyller, enligt regeringen, en viktig funktion i samhället då det garanterar utgivning av och tillgång till taltidningar för t.ex. synskadade eller personer med olika funktionsnedsättning. Regeringen betonar vikten av det arbete som syftar till att skydda barn och unga mot skadligt medieinnehåll. Statens medieråds arbete att fastställa åldersgränser och arbete avseende granskning av program i efterhand lyfts fram. Det arbete som bedrivs för att kartlägga och följa upp medieutvecklingen hos mediemyndigheterna och institutionerna bedöms utgöra ett betydelsefullt underlag för regeringens och ställningstagande på området. 2013/14:RFR2 3 RESULTATREDOVISNINGENS STRUKTUR, UTFORMNING OCH REDOVISADE RESULTAT Regeringens redovisning av uppnådda resultat Uppföljningen av området sker dels genom ett antal indikatorer som ger en samlad bild av utvecklingen, dels genom tematiska analyser som ger en fördjupad bild av utvecklingen inom ett utvalt område. Därutöver görs med jämna mellanrum attityd- och värderingsstudier bland unga samt utvärderingar av ungdomspolitiken. Den senaste uppföljningen av indikatorer på ungdomsområdet presenteras i rapporten 2012 – En beskrivning av ungdomars villkor (2012:00). Resultatbeskrivningen för utbildning och lärande baseras på ett stort antal indikatorer från utgiftsområde 16, t.ex. resultat på nationella prov, betyg och behörighet i grund- och gymnasieskolan och andel som påbörjar högskoleutbildning. Därutöver redovisas antal unga som får barn och statistik från om unga föräldrars benägenhet att slutföra sin utbildning. Andra områden som beskrivs inkluderar Statens skolverks uppföljning av hur kommuner arbetar med sin skyldighet enligt skollagen att löpande hålla sig informerade om hur de ungdomar som har fullgjort sin skolplikt men som inte fyllt är sysselsatta. Avslutningsvis redovisas antalet utbildningsplatser till studiemotiverande folkhögskoleplatser som har förmedlat. Arbetslöshetsstatistik för ungdomar i åldern 15–, uppdelad på män och kvinnor, redovisas. Annan statistik som redovisas rör medelinkomsten för ungdomar i åldern 18–, uppdelad på män och kvinnor, andelen 19–25 åringar som erhåller ekonomiskt bistånd, samt andelen ungdomar som bor kvar i föräldrahemmet. Diverse hälsostatistik från , och redovisas. Statistiken beskriver t.ex. upplevt hälsotillstånd, alkohol- och narkotikakonsumtion, möjlighet att själv välja äktenskapspartner och antal unga med aktivitetsersättning. Statistik rörande valdeltagande och representation av ungdomar i de styrande församlingarna redovisas. Därutöver redovisas andelen ungdomar som är medlemmar i politiska organisationer, andelen som har deltagit i minst en 3 RESULTATREDOVISNINGENS STRUKTUR, UTFORMNING OCH REDOVISADE RESULTAT politisk aktivitet samt andelen ungdomar som vill delta i det lokala beslutsfattandet. Som resultatmått redovisas andelen unga som har utövat minst en kulturform, andelen ungdomar som engagerar sig i föreningslivet och deltagande vid föreningsmöten, uppdelade på män och kvinnor. Vidare redogörs för fördelning av statsbidrag till ungdomsorganisationer samt antalet medlemmar i dessa organisationer. Beskrivningen fokuserar på samarbetet inom EU och antalet deltagare i EU- programmet Ung och aktiv i . Regeringens analys och slutsatser I sin analys och sina slutsatser kommenterar regeringen de sex olika resultatområdena. Fokus ligger på olika insatser, beslut om uppdrag och andra resultat som regeringens politik har bidragit till att uppnå. Regeringen kommenterar emellertid inte explicit huruvida och i vilken utsträckning som den anser att målen för ungdomspolitiken har uppnåtts. När det gäller kultur och fritid kommenteras att det saknas kontinuerlig statistik om ungdomars kulturutövande. 3.2.13 Politik för det civila samhället Regeringens redovisning av uppnådda resultat Politik för det civila samhället Resultatredovisningen sker med utgångspunkt i målet för politiken för det civila samhället. Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp inom som bl.a. har till uppgift att fungera som en referensgrupp för beredningen av generella frågor om det civila samhället och dess villkor. Referensgruppen ska även genomföra en årlig uppföljning av utvecklingen inom det civila samhället i förhållande till politikens mål. Uppföljningen ska organiseras kring de sex principer som utgör en viktig utgångspunkt för politiken: uppdrag att utgöra ett myndighetsstöd för politiken för det civila samhället beskrivs. 2013/14:RFR2 3 RESULTATREDOVISNINGENS STRUKTUR, UTFORMNING OCH REDOVISADE RESULTAT Det ideella engagemangets utveckling beskrivs genom andelen män och kvinnor som utförde frivilligt arbete i någon organisation samt var medlemmar, och aktivt deltog, i någon förening. Därutöver redogörs för det antal timmar som personer i genomsnitt avsatte för frivilliga insatser. Det arbete som har utförts av den interdepartementala arbetsgrupp som inrättats inom beskrivs. Resultat från den årliga enkätundersökningen redogörs för, bl.a. de totala statliga bidragen till det civila samhällets organisationer, samt bidragens fördelning. Vidare redogörs för statistik om kontakter med olika organisationer inom det civila samhället. Överenskommelsen mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området och Kommuner och Landsting samt vissa av de aktiviteter som har genomförts beskrivs. Det statliga stöd som fördelas via , och till det civila samhällets organisationer redogörs för. Andra områden som beskrivs inkluderar t.ex. samverkan inom kulturområdet, partsgemensamma forum, arbete, stöd till arbete mot diskriminering och för jämställdhet i den egna organisationen, beskrivning och statistik rörande forskningsprogram samt internationella samarbete. Regeringen skriver att resultat redovisas med utgångspunkt i de mål för idrottspolitiken som har beslutat. I resultatredovisningen redogörs för antalet elitidrottare, det totala antalet medlemmar, samt antalet aktiva medlemmar, i idrottsrörelsen. För barn- och ungdomsverksamhet redogörs för bidraget i form av lokalt aktivitetsstöd, samt antalet deltagartillfällen fördelade på flickor och pojkar. Vidare beskrivs satsningen Idrottslyftet och vilka resultat det har genererat och hur utbetalningen av föreningsstödet har gjorts. Andra insatser som beskrivs inkluderar t.ex. elitsatsningen i syfte att stärka idrottsutövares internationella konkurrenskraft, det statliga stödet till specialidrott inom gymnasieskolan, anläggningsstöd till föreningsägda anläggningar, nationella insatser mot dopning, bidrag till idrottsforskning och beslutet att genomföra en regelbunden uppföljning av statens idrottsstöd samt utforma indikatorer. I resultatredovisningen redogör regeringen för arbete för att verka för att friluftslivet bevaras och utvecklas. Därtill redogörs för Svenskt Friluftslivs fördelning av bidrag till friluftsorganisationer, bl.a. avseende vilka organisationer och olika resultat det har genererat på organisationsnivå, samt forskningsprogram Friluftsliv. 3 RESULTATREDOVISNINGENS STRUKTUR, UTFORMNING OCH REDOVISADE RESULTAT Regeringens analys och slutsatser Regeringen slår fast att beslut om politiken för det civila samhället har skapat förutsättningar för en helhetssyn på det civila samhället och dess villkor. Det civila samhället betraktas därmed som en egen sektor som verkar vid sidan av den offentliga sektorn, marknaden och det enskilda hushållet. Det finns behov att öka kunskapen om det civila samhällets roll, sammansättning och villkor. Vidare konstateras att regeringens beslut att inrätta ett system för uppföljning av politiken för det civila samhället innebär att utvecklingen av det civila samhällets villkor i förhållande till målet för politiken för det civila samhället kan följas och att jämförelser kan göras. görs en sammanställning och analys utifrån de sex principer som har fastslagits. Indikatorerna för idrott visar att människors tillgång till och förutsättningar för idrott och fysisk aktivitet är ojämnt fördelade i samhället. Det har inte varit möjligt att bedöma effekterna av regeringens särskilda elitidrottssatsning i form av idrottsliga prestationer i internationella sammanhang. Lokalt aktivitetsstöd och den särskilda satsningen Idrottslyftet har gett idrottsrörelsen förbättrade möjligheter att utvecklas och nå nya grupper. Insatser mot dopning bedöms vara framgångsrika. Regeringen skriver att förutsättningarna för människor att utöva friluftsliv bör utvecklas och stärkas, oavsett ålder, kön och etnisk tillhörighet. Friluftsorganisationernas verksamhet främjar folkhälsan och gör det möjligt för olika grupper att få del av motion och naturupplevelser, medan länsstyrelsernas program för skydd av tätortsnära natur bidrar till att skapa attraktiva naturmiljöer i tätorternas närhet. Svenskt Friluftslivs bidrag till frivilligorganisationer uppfyller de syften som har ställts upp för bidragen. Detta har inneburit att föreningarna har lyckats överträffa sina uppsatta mål. Regeringens redovisning av uppnådda resultat Resultatredovisningen för folkbildningen visar vilka resultat och effekter som statens stöd till folkbildningen har genererat. Mer specifikt redovisas mått rörande folkbildningens deltagare (antal enskilda deltagare per termin i folkhögskoleutbildning, könsuppdelat, antal deltagare på olika uppdragsutbildningar som anordnats av folkhögskolor, antal personer i studiecirklar, kulturprogram och annan folkbildningsverksamhet), deltagarnas bakgrund (uppgifter om könsuppdelat deltagande inom folkbildningen för olika verksamheter/program, åldersstrukturen bland deltagarna, andel av deltagarna med någon typ av funktionsnedsättning och andel deltagare med utländsk bakgrund) och fördelning av kurser/cirklar på olika inriktningar. Regeringen redovisar specifik statistik rörande folkhögskolorna, t.ex. följande 2013/14:RFR2 3 RESULTATREDOVISNINGENS STRUKTUR, UTFORMNING OCH REDOVISADE RESULTAT Fördelning av den statsbidragsberättigade verksamheten i långa respektive korta kurser. Antal deltagare vid korta respektive långa kurser Antal deltagare som avslutade sina studier med intyg om grundläggande behörighet för högskolestudier. Information om kurser och ämnen med flest deltagareveckor respektive deltagarantal. Andel personer som gått studiemotiverade folkhögskolekurs som studerar vidare och fått ett arbete. Regeringen redovisar vidare statistik om studieförbunden, t.ex. antal arrangerade studiecirklar och antal deltagare i dessa, antal kulturprogram och antal deltagare i dessa, populäraste ämnesområdena räknat i antal studietimmar samt fördelning av statsbidrag till de tio studieförbunden. För utbildningar med verksamhetsstöd inom ramen för redovisas ett antal statistikmått, t.ex. antal studiecirklar, antal deltagare, antal kulturevenemang och antal elevveckor på långa och korta kurser. Avslutningsvis redovisar regeringen statistik om specialpedagogiskt stöd i folkbildningen, utbildning till tolk för döva, dövblinda och hörselskadade och kontakttolkutbildning. Statistikmått som redovisas inkluderar t.ex. antal deltagare, antal folkhögskolor som beviljades bidrag, antal tolkar som slutförde sin utbildning och antal personer som avslutade grundutbildningen med godkänt resultat. Regeringens analys och slutsatser Folkhögskolornas och studieförbundens betydelse för det livslånga lärandet betonas. Regeringen understryker emellertid att det finns ett behov av att genomföra utvärderingar av statsbidragens användning för att därigenom kunna bedöma i vilken utsträckning statens syften med stödet till folkbildningen uppnås samt ge underlag för bedömningen av huruvida dessa syften fortfarande har relevans. Det finns också ett behov av att följa upp i vilken utsträckning statens syften med statsbidrag till studieförbunden har uppnåtts. Av den anledningen tillsatte regeringen därför en utredning som skulle redovisa sitt uppdrag . Andra områden som beskrivs inkluderar folkhögskolornas verksamhet och olika tolkutbildningar. 3.2.15 Tillsyn över spelmarknaden Regeringens redovisning av uppnådda resultat Inledningsvis redovisas spelmarknadens bruttoomsättning för åren 2007–2001 uppdelad på olika spelanordnare, samt de olika reglerade spelanordnarnas marknadsandelar. Andra mått rörande spelmarknaden som redovisas inkluderar andel av disponibel inkomst som används till spel och de tolv spelformerna med störst omsättning. Regeringen beskriver området spelreglering, vilket 3 RESULTATREDOVISNINGENS STRUKTUR, UTFORMNING OCH REDOVISADE RESULTAT inkluderar domar från och svenska domar, samt tillsynen över spelmarknaden. Regeringens analys och slutsatser Enligt regeringen är Lotteriinspektionens fördelning av resurser och dess prioriteringar rimliga med hänsyn till utvecklingen på spelmarknaden. Det samlade resultatet är att mål för verksamheten uppfylls. 4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömning Nedan presenteras utskottets tidigare ställningstaganden samt ett antal iakttagelser av resultatredovisningens struktur och innehåll som uppföljnings- och utvärderingsgruppen gör. Värt att upprepa är att analysen är gjord på budgetpropositionen . De ändringar som har gjorts i budgetpropositionen föranleder emellertid inte några andra bedömningar från gruppens sida. 4.1 Utskottets tidigare ställningstaganden har vid ett flertal tillfällen behandlat frågor om strukturen och utformningen av regeringens resultatredovisning till . pekade utskottet på problem och brister i den resultatredovisning som ges i budgetpropositionen. Det handlade bl.a. om den bristande överensstämmelsen mellan indelningen i politikområden respektive utgiftsområden, bristen på koppling mellan resultatredovisningen och förslagen om anslagstilldelning, bristen på koppling mellan resultatredovisningen och de mål som gäller för verksamheten samt mål och behov av resultatindikatorer.22 redovisade utskottet sin syn på vilka förändringar som skulle kunna vidtas inför kommande budgetpropositioner så att bl.a. redovisningen av mål och resultat bättre skulle kunna anpassas till utskottets arbetsformer. Utskottet efterlyste bl.a. en tydligare koppling mellan resultatredovisningen och de anslag som finns uppförda på utgiftsområdet. Utskottet efterlyste även en mer ändamålsenligt utformad resultatredovisning samt tydliga resultatindikatorer som belyser måluppfyllelsen på politikområdesnivå.23 behandlade utskottet frågan om de mål som fastställt för vissa politikområden skulle omvandlas till mål för motsvarande områden.24 4.2 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömning uppföljnings- och utvärderingsgrupp (gruppen) konstaterar att det pågår ett utvecklingsarbete kring den ekonomiska styrningen och att 2000/01:KrU1 s. 19–20, bet. 2002/03:KrU1 s. 37–43, bet. 2003/04:KrU1 s. 2004/05:KrU1. 2005/06:KrU1. 2008/09:KrU1. 4 UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNING 2013/14:RFR2 det finns behov av en utvecklad resultatredovisning från regeringen till . Gruppen välkomnar det utvecklingsarbete som pågår i en arbetsgrupp med tjänstemän från och med målet att förbättra resultatredovisningen i budgetpropositionen. har granskat huruvida statens stöd till studieförbunden uppfyller intentioner, bl.a. fördelning av statsbidraget, regeringens och uppföljning och utvärdering samt kontrollen av att statsbidraget går till avsett ändamål.25 Uppföljningen och utvärderingen från regeringen och är, enligt , bristfällig. Återrapporteringen har i alltför hög utsträckning fokuserat på kvantitet. menar att systemet för fördelning, uppföljning, utvärdering och kontroll behöver förändras och förbättras så att användningen av statsbidraget för folkbildningen kan styras bättre mot de syften och prioriteringar som har beslutat om. Det handlar om att åstadkomma en bättre styrning och kontroll över till vilka verksamheter statsbidraget går, en utvecklad uppföljning som underlag för en bättre styrning, en mer effektiv kontroll som bygger på oberoende granskning och riskanalyser och en tydligare återrapportering till riksdagen.26 behandlade skrivelsen i ett betänkande.27 Utskottet konstaterar bl.a. att regeringen efter det att skrivelsen lämnades till tillsatte en särskild utredare som skulle utvärdera det statliga stödet till folkbildningen. Vidare konstaterar utskottet att regeringen avser att utveckla regeringens årliga riktlinjer för användningen av bidragen till studieförbunden i en mer kvalitativ riktning. I Folkbildningsutredningen28 föreslås bl.a. att statliga utvärderingar av folkbildningen genomförs för att därmed kunna bedöma huruvida verksamheten står i överensstämmelse med de syften som anges för det statliga stödet till folkbildningen, samt att får ett förtydligat uppföljningsansvar som på ett bättre sätt kan fungera som underlag för regeringens syftesbaserade redovisning till . Enligt gruppens mening visar t.ex. granskning att det finns utrymme att utveckla och förbättra mål- och resultatredovisningen inom utgiftsområdet så att på ett effektivare sätt kan följa upp resultatet av olika statliga insatser. Utgiftsområdet omfattar ett stort antal delområden, vilket medför att utrymmet för att göra mer omfattande analyser av effekterna av olika insatser i budgetpropositionen kan vara begränsat. Gruppen vill emellertid peka på att när behov dyker upp kan regeringen överväga att komplettera resultatredovisningen i budgetpropositionen med särskilda resultatskrivelser. 25Riksrevisionen RiR 2011:12. 26Ibid, sid. 10. 2011/12:KrU2. 2013/14:RFR2 4 UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNING Gruppen vill peka på att vissa mål inom utgiftsområdet är oklara, t.ex. saknas det uppföljningsbara mål för ungdomspolitiken. För andra områden, t.ex. friluftslivspolitiken, har fattat beslut om att utveckla målen. För vissa delområden är det ibland oklart vilka mål som ska uppnås via olika insatser. Till exempel anges att resultatredovisningen sker med utgångspunkt i målen för den nationella kulturpolitiken för området film. anges att bedömningen av resultatet utgår från de mål för filmpolitiken som slagits fast genom propositionen Fokus på film – en ny svensk filmpolitik.29 Gruppen menar att det bör finnas tydliga, avgränsade och uppföljningsbara mål inom hela utgiftsområdet. Regeringen redovisar ett stort antal resultatmått/indikatorer i resultatredovisningen. Stora skillnader kan observeras mellan de olika delområdena. Gruppen vill lyfta fram följande bedömningar vad gäller resultatindikatorer: Regeringen bör besluta om indikatorer i de fall sådana helt eller delvis saknas för ett sakområde. Myndigheten för kulturanalys fick i regleringsbrevet i uppdrag att analysera hur kvalitativa och kvantitativa indikatorer kan utvecklas för att utvärdera effekterna av den svenska kulturpolitiken. Resultatet av uppdraget redovisades i rapporten utveckla indikatorer för utvärdering av kulturpolitik: redovisning av ett regeringsuppdrag.30 Gruppen anser att rapporten pekar på intressanta möjligheter, men också svårigheter, vad gäller möjligheten att utveckla indikatorer för kulturpolitiken. Det krävs bl.a. utveckling av befintlig data inom kulturområdet, vilket i praktiken innebär att det kommer att ta tid innan indikatorer finns på plats. Gruppen vill ändå poängtera betydelsen av ett sådant utvecklingsarbete och vill uppmana regeringen att gå vidare med arbetet att utveckla indikatorer för kulturområdet. Ett motsvarande arbete bör därtill påbörjas för alla områden inom utgiftsområdet där indikatorer saknas. har det pågått ett utvecklingsarbete när det gäller att utveckla och förtydliga målen för t.ex. kulturmiljöarbetet. Gruppen vill poängtera att det är av stor vikt att detta arbete också inbegriper att utveckla lämpliga resultatindikatorer. I de fall som ett flertal resultatmått redovisas kan regeringen överväga att specificera vilka resultatindikatorer som den anser vara centrala för att kunna bedöma måluppfyllelsen. Ett exempel är området idrottsfrågor där regeringen fastslår att resultatredovisningen ska göras med utgångspunkt i målet för idrottsfrågor. 2005/06:3, bet. 2005/06:KrU5, rskr. 2005/06:98. 30Myndigheten för kulturanalys, rapport 2012:2. 4 UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNING 2013/14:RFR2 idrottsforskning har utvecklat ett indikatorsystem som består av 22 indikatorer fördelat över fem målområden för att följa upp det statliga idrottsstödets effekter. Regeringen kan förslagsvis precisera vilka av indikatorer som den anser vara centrala för att kunna följa resultatutvecklingen när det gäller idrottsfrågor och fokusera mål och resultatredovisningen utifrån dessa. Indikatorerna bör mäta uppnådda resultat, inte fokusera på insatser eller omvärldsförändringar. Regeringen redogör t.ex. återkommande för hur mycket bidrag som har tilldelats olika kulturinstitutioner men inte för vilka resultat som har uppnåtts till följd av medelstilldelningen.