rfr · H10WRFR5 · 2013-12-12 00:00:00 — Kommunen kan få i statlig medfinansiering från . Den statliga medfinansieringen avsätts i den regionala infrastrukturplanens kollektivtrafikdel som tar fram utifrån en lista på prioriterade hållplatser. För hållplatserna på det statliga vägnätet finansieras i en regional plan eftersom är väghållare; även för dessa hållplatser har medel avsatts. I har ett stort gemensamt arbete gjorts för att ta fram riktlinjer för hur fordon, hållplatser, etc. ska utformas för att vara tillgängliga. Detta arbete leddes av enhet för rättighetsfrågor och representanter för brukarna, , kommunerna och . I detta arbete hade man gärna sett ett större engagemang och samarbete med Handisam. Samverkan i mellan , kommunerna, , färdtjänsten, regionen och andra aktörer lyfts av flera fram som ett gott exempel. I har framförts att samverkan har fungerat bra sedan arbetet med projektet började . De olika aktörerna i menar att det är viktigt att koordinera de prioriteringar som görs. Arbetet har utgått från att de olika deltagarna har velat få något gjort i praktiken. Man har lyckats enas om den lägsta nivån på det man vill uppnå och har sedan arbetat för att uppnå detta. Från och regionen har framförts att det finns mycket samarbete men att intensiteten varierar . Det finns fyra politiska samverkansforum mellan kommunerna och för kollektivtrafiken i fyra delar av samt ett övergripande forum för hela regionen. I dessa forum samråder man om övergripande strategiska frågor, t.ex. strategi för funktionshindersanpassning. Det finns även tillhörande tjänstemannaberedningar där samverkan för att nå målen diskuteras mer konkret.463 10.4 Samverkan med funktionshindersorganisationer Funktionshindersorganisationer har stor erfarenhet och kunskap, vilket gör att det är viktigt att hitta former för samverkan vid planering, genomförande och utvärdering av insatser som rör personer med funktionsnedsättning. De olika funktionshindersorganisationerna samverkar på olika sätt med myndigheter 463 , Region , intervju , och och , intervju . 2013/14:RFR5 10 ANSVARSFÖRDELNING OCH SAMVERKAN och andra aktörer inom transportområdet genom olika tillgänglighets- eller funktionshindersråd och samråd.464 I uppföljningen har ett flertal exempel på samverkan med funktionshindersorganisationer framkommit. Myndigheter, aktörer inom väg- och järnvägssektorn och funktionshindersorganisationer samverkar genom råd för tillgänglighet och användbarhet för personer med funktionsnedsättning (RTAF-rådet465). är ett nationellt samarbets- och dialogforum där samverkan sker på både nationell och regional nivå. Av årsredovisning framgår att rådet hade fyra möten . Syftet har varit att via dialog och samråd skapa förutsättningar för genomförande av de nationella funktionshinderspolitiska målen i transportsystemet. I rapportering till regeringen om funktionshinderspolitiken anges att trafikmyndigheterna är överens om att bör utvidgas till att även omfatta luftfarts- och sjöfartsaktörer. Förutom det nationella rådet finns RTAF-råd även på regional nivå. regionala tillgänglighetsråd i Region har funnits länge och uppges fungera bra. Arbetet är praktiskt inriktat och handlar mycket om vad man kan göra åt olika problem. Ett annat exempel är i Region , där brukare, trafikföretag, kommuner och huvudmän ingår. Rådet har tre eller fyra möten . Vid mötena informerar om vad som görs. Dessutom bjuds talare från olika aktörer och projekt in för att informera. Deltagare i rådet har bl.a. använts för att prova taktila skyltar. har i uppföljningen framfört att mötena är uppskattade och välbesökta. Vid rådsmötena är det aktiva diskussioner om allt som har med transporter och transportsystem att göra. Många frågor initieras där, och input från organisationerna ger ett gott kunskapsstöd till . De sex regionala RTAF-råden är enligt kanske något mer sökande vad gäller vilken roll de ska ha. De regionala rådens arbete är på en mer konkret nivå och handlar ofta om pågående projekt i de olika regionerna.466 HRF har framfört att de olika råden inte är centralt placerade inom myndigheterna och att de ofta inte har någon naturlig koppling uppåt. Det är ofta inte de centralt placerade handläggarna som har hand om råden. HRF menar att råden bör ges högre status. Det är ungefär samma frågor som kommer upp i råden, varför de med fördel skulle kunna föras samman till ett gemensamt funktionshindersråd eller samråd för trafikområdet. Från exempelvis SJ har dock framförts att man prioriterar tillgänglighetsfrågan genom att ha en tung bemanning inom . Affärsutvecklingschefen och cheferna från andra enheter inom SJ sitter med i . I den interna styrningen inom SJ ses tillgänglighet som något viktigt. 464www.handisam.se och HRF, intervju . 465Det tidigare namnet var Nationella rådet, men ändrades 2012 till . Ursprungligen inrättades rådet 1994 inom dåvarande . 466Transportstyrelsen, e-brev , samt , 2013a och 2013b, intervju , Region , intervju , och Region , intervju . 10 ANSVARSFÖRDELNING OCH SAMVERKAN 2013/14:RFR5 alltid i affärsutvecklingen och i utvecklingen av information. SJ har en strategi för tillgänglighet.467 Samverkan och samarbete i länen Samverkan kan ske på olika sätt, bl.a. genom s.k. brukarrådsgrupper. Östgötatrafiken har en brukargrupp där man har regelbundna möten med funktionshindersorganisationerna. Från Östgötatrafiken menar man att det är bra med brukarrådsgruppen då det innebär att det går att få in synpunkter tidigt i processen. Från funktionshindersorganisationerna framhålls att brukarrådsgruppen har varit och är bra. Som exempel nämns samarbetet kring införandet av ett nytt biljettsystem. Att gruppen finns gör att det blir mindre klagomål om olika frågor. Funktionshindersorganisationerna påpekar att brukarrådsgruppens möten har hållits regelbundet, men att antalet möten har minskat . Inom finns en tillgänglighetsansvarig som arbetar på heltid med tillgänglighetsfrågor. Tjänstemannen är också sekreterare i den samarbetsorganisation som arbetar med funktionshindersfrågor. Från Handikappföreningarna i summerar man att det fungerar förhållandevis bra i och att det finns en god dialog mellan olika aktörer. Från SRF i framhålls att det är viktigt att funktionshindersorganisationerna deltar i samverkan med personer som har bredd och kan se till helheten. Från delar man detta synsätt och tycker att det är bra med en dialogkanal att kommunicera med. Här lyfts bl.a. fram att detta kommer att vara viktigt i samband med att ett nytt resecentrum ska byggas. Enligt Östgötatrafiken är samarbetet med funktionshindersorganisationerna mycket bra och aktörerna har här möjlighet att prata ihop sig och komma överens. Från SRF i delar man denna åsikt och pekar på att det är viktigt att följa de riktlinjer som finns. Vidare framhåller SRF att det är viktigt att man kan hålla sams och komma överens inom funktionshindersrörelsen så att ingen funktionsnedsättning går före någon annan. För detta krävs att man visar ödmjukhet mot varandra och kan prata ihop sig. I uppföljningen har flera exempel på detta redovisats: Ett exempel är synen på kantsten vid hållplatser. De som inte ser vill ha en liten kant, medan personer i rullstol inte vill ha det. En kompromiss är en kantsten . Ett annat exempel är att det finns avtal om ledarhund mellan SRF och . I finns ca 300 ledarhundar. Även om frågor har förankrats med funktionshindersorganisationerna kan problem uppstå, t.ex. om problem har uppstått i den interna förankringen. I uppföljningen har bl.a. lämnat exempel på att det i medierna då kan 467HRF, intervju , och SJ, intervju . 468Östgötatrafiken, intervju , , intervju , och funktionshindersorganisationer i , intervju . 2013/14:RFR5 10 ANSVARSFÖRDELNING OCH SAMVERKAN framställas som om inte har haft kontakt med organisationerna även om de har haft det. framhåller att det är viktigt att förstå att organisationerna inte är myndigheter utan att de arbetar för sina frågor. Dessutom finns det olika åsikter inom organisationerna. Funktionshindersorganisationerna i uppger att de har ett bra samarbete med i olika frågor. Organisationerna har även bra samarbete med , bl.a. genom Rådet för tillgänglighetsfrågor. Samverkan med uppges dock ha ebbat ut. Representanter för organisationerna menar att en orsak till att samverkan med har minskat kan vara att många nya har anställts på och att dessa inte har haft ett funktionshindersperspektiv. Funktionshindersorganisationerna ger input till . framhåller man från staden att man inte kan kräva att organisationerna ska vara experter på trafikplanering. vill att de ringer och påtalar de problem som finns, och man har tagit fram en enkel blankett som ska fyllas i. Även kundtjänsten tar emot synpunkter på trafiken från personer med funktionsnedsättning. försöker ta hand om de personer som kontaktar dem, t.ex. om en synskadad har behov av att öva in en ny väg till en hållplats under byggtid. Spårvägar träffar ibland funktionshindersorganisationerna. De är med och gör riskanalyser som genomförs vid olika förändringar. Det är främst organisationerna för personer med nedsatt rörelseförmåga som är aktiva, men även syn- och hörselnedsättningar är i fokus. Det finns en dialog med organisationerna som ibland för fram klagomål; det kommer dock inte så många klagomål direkt från passagerare med funktionsnedsättning.469 Funktionshindersorganisationers deltagande i planering m.m. Från funktionshindersorganisationerna har framförts att det är viktigt att man får vara med i framtagandet av de regionala trafikförsörjningsprogrammen och i planeringen. I större byggprojekt har samråd med olika funktionshindersorganisationer. Från funktionshindersorganisationer har påpekats att funktionshindersaspekten dock inte alltid ingår vid nybyggnation. Exempelvis SRF försöker vara med och påverka. får man utkast för granskning, men det beror ofta på vilka kanaler man har. När det gäller ombyggnaden av har det varit svårt för SRF att få gehör för sina synpunkter och att få klara besked från Jernhusen. Från Swedavia har framförts att flygplatserna har dialoger med funktionshindersorganisationerna. Ett exempel på detta är som har haft en omfattande dialog i samband med ombyggnaden av flygplatsen. SRF har varit med och planerat ledstråk m.m. där. Organisationerna är även med och ställer krav på de nya resecentrumen som ska byggas i . 469 och , intervju , Rådet för funktionshindersfrågor i , intervju , , , intervju , och Spårvägar, intervju . 10 ANSVARSFÖRDELNING OCH SAMVERKAN 2013/14:RFR5 Jernhusen samarbetar med funktionshindersorganisationer i t.ex. referensgruppen för ledsagning. Dessutom bjuder Jernhusen in funktionshindersorganisationerna på de orter där ombyggnationer av stationer genomförs. Jernhusen menar att det under ombyggnationen av kanske blev för få kontakter, vilket bl.a. SRF har tagit upp. Jernhusen menar att det oftast är givande med dessa kontakter eftersom organisationerna tillför kunskap och Jernhusen lär sig genom kontakterna.470 Ett annat exempel på samverkan med funktionshindersorganisationer är som har funnits . Från SJ framhålls att det är bra med en aktiv dialog och att man träffas för samråd cirka . Då SJ är ett affärsdrivande bolag är detta inte något som är reglerat utan som man har valt att göra på frivillig basis. För att få till stånd detta vände sig SJ till Handikappförbunden. Från SJ betonas att det är dialogen som är viktig i samrådsmötena med Handikappförbunden, och det ska därmed inte ses som ett förankringsråd. Som exempel på vad som har diskuterats kan nämnas nya rullstolsliftar och den nya märkningen på toaletterna som har anpassats för synskadade. Enligt SJ har de fått signaler från funktionshindersorganisationerna om att de anser att fungerar bra. Från SJ skulle man gärna se fler inspel från funktionshindersorganisationerna.471 Samverkan inom flyg mellan myndigheter och funktionshindersorganisationer Som ett led i det då utpekade sektorsansvaret bildades kring början av 2000- talet en samverkansgrupp för luftfarten som bestod av representanter för ett antal funktionshindersorganisationer, flygföretag, flygplatser, branschorganisationer samt myndigheter. Samverkansgruppen har fått namnet Ett flyg för alla och träffas . Gruppen används även som stöd i olika sakfrågor mellan mötestillfällena, för att inhämta fakta eller synpunkter. Transportstyrelsen har tidigare aviserat att samverkansgruppen kommer att få ändrad inriktning i samband med att övertar vissa uppgifter, och 470Trafikverket, Region , intervju , SRF, intervju , Swedavia, intervju , SRF , intervju , och , intervju . 471SJ, intervju . 2013/14:RFR5 10 ANSVARSFÖRDELNING OCH SAMVERKAN i första hand hantera frågor som rör tillämpning av om funktionsnedsatta passagerares rättigheter i samband med flygresor.472 472 Handisam, Transportstyrelsens rapport – Redovisning av uppföljning av delmål inom ramen för En strategi för genomförande av funktionshinderpolitiken 2011–2016, bilaga. 11 Regeringens resultatredovisning till I detta kapitel återges hur regeringens återrapportering till om resultat i förhållande till funktionsmålets precisering om att transportsystemet ska utformas så att transportsystmet är användbart för personer med funktionsnedsättning. I budgetpropositionen sammanfattar regeringen sin analys och bedömning av preciseringen om tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning på följande vis. Tabell 15 Regeringens analys och slutsats när det gäller målpreciseringen Transportsystemet utformas så att det är användbart för personer med funktionsnedsättning Regeringens analys och slutsats Transportsystemet utformas så att det är användbart för personer med funktionsnedsättning. Det finns en tendens till att skillnaden i mobilitet mellan personer med funktionsnedsättning och övriga har minskat . Det finns även en tendens till att skillnaden i resandet med allmän kollektivtrafik minskar. fortsatte att åtgärda hållplatser och stationsområden för personer med särskilda behov, men i en lägre takt än 2011. Andelen fordon i kollektivtrafiken med anpassningar för personer med funktionsnedsättning har ökat . Den sammanfattande bedömning som redovisades var att trenden var positiv. Källa: Prop. 2013/14:1 utg.omr. Regeringen redovisar att människors möjlighet att resa med kollektivtrafik förbättras betydligt när moderna kollektivtrafikfordon införskaffas och pekar på att antalet fordon med automatiska hållplatsutrop med ljud och text har ökat påtagligt. har av fordonen sådana system. I resultatredovisningen konstateras att har använt en prioriteringsmetod för att avgöra vilka delar av den statliga transportinfrastrukturanläggningen som i första hand ska göras användbara för alla. När åtgärder genomförts medför det att det prioriterade nätet av användbar kolletivtrafik successivt blir allt större. Vidare redovisas att anpassade ytterligare 20 busshållplatser, vilket gör att det nu återstår 1 400 hållplatser i det prioriterade nätet att åtgärda. I resultatredovisningen anges att sex järnvägsstationer gjordes tillgängliga för personer med funktionsnedsättning , vilket är en halvering av anpassningstakten 11 REGERINGENS RESULTATREDOVISNING TILL Regeringen konstaterar att det fortfarande kvarstår åtgärder för att göra järnvägsstationerna tillgängliga för de flesta av de 150 järnvägsstationerna som ingår i det prioriterade nätet. När det gäller tillgängligheten vid flygresor pekar regeringen på att Transportstyrelsen –2012 genomförde kontroller på alla de flygplatser som ingår i det prioriterade nätet med avseende på hur EU- förordningen om rättigheter i samband med flygresor för personer med funktionsnedsättning och personer med nedsatt rörlighet uppfylls. Regeringen konstaterar att generellt har inga större anmärkningar gjorts, men att vissa förbättringsområden har identifierats.473 Regeringen redovisade i budgetpropositionen att anpassningen av stationsområden för personer med särskilda behov fortsatte . En större andel av fordonen i kollektivtrafiken bedöms vara anpassade för personer med funktionsnedsättning. Ledsagningstjänster innehåller fortfarande brister. Den sammanfattande bedömning som redovisades var att trenden var oförändrad. I resultatredovisningen pekar regeringen på att Trafikverken har använt en prioriteringsmetod för att avgöra vilka delar av kollektivtrafiksystemet som i första hand ska göras användbara för alla. Re- geringen konstaterar även att när åtgärder genomförts medför det att det prioriterade nätet av användbar kollektivtrafik successivt blir allt större. Av resultatredovisningen framgår bl.a. att anpassade ytterligare 22 busshållplatser och 12 järnvägsstationer och att därmed 574 busshållplatser och 50 järnvägsstationer är anpassade i den statliga delen av nätet. Vidare redovisades att rastplatser som tillhör det statliga vägnätet har anpassats och att staten har medfinansierat ombyggnader av busshållplatser via bidrag till trafikhuvudmännen. Enligt redovisningen kan flygplatserna i stort sett anses vara anpassade för personer med funktionsnedsättning. Vid vissa av de mindre flygplatserna kan det dock behöva vidtas åtgärder vid bytespunkter för assistans mellan trafikslag, t.ex. mellan flyg och buss.474 redovisade regeringen att mätningar av tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning indikerade en positiv utveckling . An- passningen av hållplatser och järnvägsstationer i det prioriterade kollektivtrafiknätet fortsatte , och andelen tillgänglighetsanpassade kollektivtrafikfordon ökade. Möjligheterna till ledsagning i samband med tågresor 2013/14:1 utg.omr. 2012/13:1 utg.omr. 11 REGERINGENS RESULTATREDOVISNING TILL hade också förbättrats. Det återstår mycket arbete för att göra transportsystemet mer användbart för personer med funktionsnedsättning. Den sammanfattande bedömning som redovisades var att trenden var positiv.475 2011/12:1 utg.omr. 12 Uppföljningens iakttagelser och bedömningar I detta avsnitt redovisas uppföljningsgruppens sammanfattande iakttagelser och bedömningar. har vid olika tillfällen behandlat frågor som rör kollektivtrafiken för personer med funktionsnedsättning. Utskottet har framhållit betydelsen av dessa viktiga frågor och framfört att behovet av åtgärder för att göra kollektivtrafiken användbar för personer med funktionsnedsättning i grunden är en demokratifråga. Utskottet har även konstaterat att det finns mycket kvar att åtgärda för att förbättra tillgängligheten inom kollektivtrafiken för personer med funktionsnedsättning. Mot denna bakgrund och som en del av uppföljningen av transportpolitiska mål har trafikutskottet beslutat att närmare beskriva och analysera de statliga insatser som görs för att öka tillgängligheten till kollektiva färdmedel, i första hand tåg, buss, flyg och båt, och vilka resultat dessa insatser får från ett brukarperspektiv. Frågor som rör t.ex. färdtjänst och riksfärdtjänst har inte ingått i denna uppföljning. Uppföljningsgruppen vill inledningsvis betona att personer med funktionsnedsättning inte utgör en enhetlig grupp. Det innebär att behoven och förutsättningarna varierar mycket mellan olika funktionsnedsättningar och från person till person. Skillnaden mellan olika personers funktionsnedsättningar är stora liksom funktionsnedsättningens konsekvenser för individen. Det finns undersökningar som visar att personer med funktionsnedsättning reser mindre än befolkningen i stort. Enligt gruppens bedömning innebär det att det finns en risk för isolering och mindre deltagande i samhället. Att resa handlar både om att vilja och att kunna. Gruppen konstaterar att för den som har en funktionsnedsättning kan resandet ofta vara förknippat med oro eftersom det kan vara osäkert om en resa kommer att fungera eller inte. har dessutom en åldrande befolkning. Det innebär att antalet äldre resenärer ökar och att detta i sin tur gör att kraven på transportsystemets tillgänglighet också kommer att öka . 12 UPPFÖLJNINGENS IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR 2013/14:RFR5 12.2 Möjligheter att resa med allmän kollektivtrafik har beslutat att målet är att transportsystemet är utformat så att det är användbart för personer med funktionsnedsättning. uppföljning visar att det har genomförts insatser såväl från statligt håll som av andra aktörer, vilket har medverkat till att tillgängligheten i transportsystemet successivt har förbättrats för personer som har nedsatt hörsel, syn eller rörelseförmåga. Tillgängligheten i stort har ökat genom bl.a. fler tillgänglighetsanpassade bytespunkter, mer tillgängliga fordon och förbättrad information. Uppföljningen visar att flyget generellt är det trafikslag som har kommit längst när det gäller tillgänglighetsanpassningar. men det behövs mer Gruppen kan dock konstatera att det finns många hinder som försvårar resandet för personer med olika funktionsnedsättningar och dessa hinder skapar otrygghet och gör att många drar sig för att resa. För många som har funktionsnedsättningar är det fortfarande inte möjligt att nyttja den allmänna kollektivtrafiken på lika villkor som övriga i befolkningen. I uppföljningen har ett antal trafikföretag framfört att man upplever att det inte är så många passagerare med funktionsnedsättning som reser med t.ex. bussar. Att få personer med funktionsnedsättning använder kollektiva färdmedel kan dock enligt gruppens bedömning bero på att trafiken inte är tillgänglig. I uppföljningen har det framkommit att situationen ser olika ut när det gäller buss, tåg, flyg och båt samt att möjligheten att byta mellan de olika trafikslagen upplevs som en svag länk. Gruppen menar att det finns bra mål och många goda intentioner. mål om en tillgänglig kollektivtrafik för personer med funktionsnedsättning till 2010 uppnåddes dock inte. Utöver att funktionshindersorganisationerna har uppmärksammat bristen i måluppfyllelse har det varit svårt att finna att detta har föranlett någon reaktion på statlig nivå i form av tydliga signaler till myndigheterna om att intensifiera insatserna. När det gäller det prioriterade nätet har gruppen uppmärksammat att målen för hur stor andel av järnvägsstationer och busshållplatser som ska vara åtgärdade har ändrats efter hand. När det stod klart att det ursprungliga målet inte skulle nås till 2010 ändrades målet till att av stationerna och bytespunkterna skulle vara åtgärdade till 2010. Därefter har målen åter ändrats. Det nya målet är att av stationerna och av busshållplatserna ska vara färdiga till 2016. Samtliga stationer och busshållplatser ska vara åtgärdade till 2021. Gruppen konstaterar att arbetet med det prioriterade nätet har gått långsammare än vad som ursprungligen var planerat. hade av stationerna och av busshållplatserna i det prioriterade nätet åtgärdats. Även om insatserna har fortsatt efter 2010 går 2013/14:RFR5 12 UPPFÖLJNINGENS IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR utvecklingen långsamt, kanske särskilt inom det statliga området. Enligt gruppens bedömning är det inte tillfredsställande att målen för när kollektivtrafiken ska vara tillgänglig flyttas framåt. När det gäller båtterminaler och bryggor i det prioriterade nätet för kollektivtrafik visar uppföljningen att det saknas en samlad information om bytespunkternas status. När det gäller flyget visar uppföljningen att samtliga svenska flygplatser uppfyller de krav om tillgänglighet som ställs av EU. Det kan dock noteras att det inte är säkert att det finns ett fungerande nät av övrig kollektivtrafik som ansluter till flygplatsen. Det är oklart hur stor andel av dem som har olika funktionsnedsättningar som kan använda kollektivtrafiken. Gruppen anser att det är viktigt att hålla frågan om kollektivtrafikens tillgänglighet levande och att tillgängligheten för personer med olika funktionsnedsättningar beaktas och kommer in i samhällsplaneringen på ett naturligt sätt. Det är vidare viktigt att tillgänglighetsperspektivet mer tydligt beaktas i olika processer, t.ex. i olika styrdokument och vid planering och genomförande av olika trafikprojekt. Uppföljningen visar att tillgänglighetsbegreppet är otydligt och tolkas olika av olika aktörer.