eunbil · H10N2C424B · 2013-12-10 00:00:00 — Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet (ev). Reformpaketet för den gemensamma jordbrukspolitiken Artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, ordinarie lagstiftningsförfarande. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet. Kommissionen presenterade lagförslag för den framtida inriktningen av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP). nåddes en politisk överenskommelse mellan institutionerna kring merparten av de frågor som ingår i reformen. ställde sig bakom överenskommelsen. Något formellt avslut på förhandlingarna nåddes dock inte eftersom rådet och inte lyckades nå en överenskommelse gällande ett fåtal frågor som relaterar till EU:s fleråriga budgetram för . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att det är av stor vikt att förhandlingarna om GJP slutförs , och att tidigare överenskommelser respekteras. Frågan var senast föremål för samråd med och information i MJU inför Jordbruks- och fiskerådet . 5. a) (ev.)Meddelande från kommissionen om Stöd till skogar och skogssektorn: en ny metod för en ny skogsstrategi för EU - Föredragning av kommissionen Inget dokument har distribuerats EU har en icke-bindande skogsbruksstrategi, där de politiska riktlinjerna angavs av rådet i rådsslutsatser. Strategin utvärderades av kommissionen och det påpekades då att strategin delvis saknade substans. På basis av utvärderingen gav rådet ett mandat till kommissionen att inom ramen för befintlig strategi utarbeta en EU-handlingsplan för skog, vilken antogs . Handlingsplanen, som löpte (2007–2011), innehöll 18 åtgärdsförslag fördelade på fyra olika målsättningar: öka konkurrenskraften, förbättra och skydda miljön, bidra till ökad livskvalitet samt förbättra kommunikation och samordning. Kommissionen ansvarade för att genomföra merparten av de föreslagna åtgärderna som främst avsåg ökade forskningssatsningar, informationsspridning och en bättre samordning av skogsfrågor internt inom kommissionen. Medlemsstaterna deltog i genomförandet främst genom den ständiga skogsbrukskommittén. Handlingsplanens åtgärder finansierades via befintliga instrument såsom landsbygdsutvecklingsprogrammet och LIFE+. (2009)147 och dess grönbok (2010)66 samt utvärderingarna av för skog nämner behovet av en uppdatering av . Ytterligare ett bakomliggande skäl till kommissionens presentation av en ny strategi är frågan om ett rättsligt bindande avtal (LBA) för paneuropeiska skogar, som förhandlas inom den regionala processen . utgörs till stor del av unionens medlemsstater men även EU, som genom kommissionen, också är en signatär. Ordförandeskapets plan är att skogsstrategin ska presenteras vid jordbruks- och fiskerådet . är det dock oklart om kommissionens meddelande kommer att hinna antas till dess. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar kommissionens arbete med att ta fram ett meddelande om en ny skogsstrategi. bedöms ha varit balanserad och innehöll både viktiga principer och huvudaspekter i det dynamiska konceptet hållbart skogsbruk. är den dock politiskt förlegad och delvis i behov att uppdateras innehållsligt för att bättre reflektera rådande policydiskussioner och samhällsutmaningar. I denna process förväntar sig regeringen att kommissionen förnyar strategin ändamålsenligt, utan att rucka på fundamentala principer, såsom ansvars- och befogenhetsfrågan. Regeringen vidhåller den övergripande ståndpunkten att skogspolitik är nationell kompetens. I övrigt måste subsidiaritetsprincipen respekteras samt att EU:s insatser på skogsområdet bör även fortsättningsvis vara begränsade. ger inte stöd för en gemensam skogspolitik. Således ska även den uppdaterade skogsstrategin respektera och komplettera medlemsstaternas nationella skogspolitik. Regeringen anser vidare att en gemensam unionsstrategi bör ha en strategisk inriktning där såväl en vision om skogarna och skogssektorn samt skogsmålsättningar tydliggörs. Denna vision bör vara fast förankrad i begreppet hållbart skogsbruk. Det är ännu oklart på vilken detaljnivå strategin kommer att presenteras men det är ett önskemål från regeringens sida att strategin tar upp generella åtgärder som rör ökat forsknings-, informations- och erfarenhetsutbyte, samt andra europeiska mervärden i form av t.ex. enhetliga villkor för växtskydd och dylika fytosanitära frågor, liksom en väl fungerande marknad med konkurrensneutralitet och fri rörlighet för varor och tjänster. Regeringen förväntar sig vidare att strategin och efterföljande genomförandeinstrument ska utgöra en plattform för ökad samstämmighet i utformandet av unionens policy- och lagstiftningsarbete. b) Läget i frågor rörande internationell handel med jordbruksprodukter Inget dokument har distribuerats Nästa WTO-ministermöte äger rum på och förhoppningen är att WTO-medlemmarna ska kunna komma överens om ett mini-paket med ett avtal om handelsprocedurer som centralt element. Därutöver är det nödvändigt att inkludera vissa jordbrukselement samt även något för de minst utvecklade länderna. På jordbruksområdet diskuteras främst ett indiskt förslag om undantag från stödtaken (handelsstörande stöd) för lagerhållning i livsmedelstrygghetssyfte, men det finns också förslag om förenklad tullkvotsadministration samt begräsningar av vissa typer av exportstöd, bl.a. exportbidrag. Flera medlemsstater är skeptiska till att inkludera jordbruksfrågor i ett mini-paket. Många WTO-medlemmar, däribland EU (och ) vill inte se undantag från stödtaken för handelsstörande stöd. Tanken är att en överenskommelse om ett mini-paket ska – efter Balimötet - kunna ge en skjuts åt fortsatta förhandlingar om övriga delar av Doharundan. I avsaknad av framsteg i WTO-förhandlingarna, den s.k. Doharundan, har fokus delvis flyttat till bilaterala och regionala frihandelsavtal. EU förhandlar med bl.a. , , , , , och inte minst med . Förhandlingarna med har avslutats, men underskrift har fördröjts av politiska skäl. Kanada-förhandlingarna har kommit långt, men marknadstillträde för bl.a. nötkött, griskött och mejeriprodukter är utestående frågor. Flera medlemsstater framhåller i sedvanlig ordning vikten av att skydda känsliga jordbrukssektorer från liberalisering. I förhandlingarna med kommer olika syn på djurproduktion (bl.a. användning av tillväxtbefrämjare och antibiotika i uppfödningen) och GMO att bli besvärliga frågor. c) Den 7:e internationella kongressen – Making an impact on the UE organic legal framework within the future CAP () Inget dokument har distribuerats En ordförandeskapskonferens om ekologisk produktion hölls i , , . Konferensen organiserades av det litauiska ordförandeskapet och det litauiska i samarbete med IFOAM. Bland deltagarna fanns ministrar, statssekreterare, representanter från kommissionen, delegationer från EU:s medlemsstater samt olika intresseorganisationer. Syftet med konferensen var att diskutera framtiden för det ekologiska jordbruket mot bakgrund av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och att kommissionen kommer att presentera ett helt nytt lagstiftningspaket.I lagstiftningspaketet ingår en ny handlingsplan om ekologiskt jordbruk och ett flertal nya lagförslag. Beslut om paketet väntas . Slutsatserna från konferensen var bl.a. att den ekologiska produktionen behövde stabilitet och tydliga besked om framtiden. Vid konferensen betonades särskilt vikten av en handlingsplan från kommissionen, behovet av aktörers medverkan i lagstiftningsprocessen, överkomliga priser på ekologiska livsmedel, nya regler för unghöns och växthus samt ett fortsatt förbud mot GMO. d) Slutsatser från den 33:e konferensen mellan direktörerna för EU:s utbetalande organ, () Information från den irländska delegationen Varje ordförandeskap ordnar en konferens för utbetalande myndigheter.Slutsatserna från konferensen på var bland annat att reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) inte får öka den administrativa bördan samt att krafttag måste tas för att få ner den höga felfrekvensen inom landsbygdsstöden. e) Afrikansk svinpest – risk för att sjukdomen sprids till EU:s territorium och behov av samordnade åtgärder. - På begäran av den polska delegationen Den mycket smittsamma sjukdomen afrikansk svinpest (ASF) har spridits i EU:s närområde, vilket medför en förhöjd risk för introduktion till EU. ASF är allmänt förekommande i stora delar av söder om och var även vanlig i och . finns sjukdomen kvar på medan resten av EU är fritt. Viruset kan spridas direkt mellan djur, via insekter samt via livsmedel. Det kan överleva i färskt eller djupfryst griskött. påvisades ASF i , och har en snabb spridning skett norrut till bl.a. , och . Situationen uppges inte vara under kontroll i dessa länder. Om smittan introduceras till ett EU-land kan kostnaderna bli mycket höga, bl.a. till följd av handelsrestriktioner. Med anledning av utvecklingen har kommissionen beslutat om förebyggande åtgärder, bl.a. obligatorisk rengöring och desinfektion av fordon före inresa till EU. Flera av EU:s östra länder har också infört nationella krav på ökad övervakning, biosäkerhetsåtgärder och striktare kontroller vid gränsstationerna. Frågan tas upp på begäran av , som vill diskutera gränsöverskridande frågor, finansiella aspekter och möjliga negativa handelseffekter efter en eventuell introduktion av ASF till EU. f) Öppenhet inom TRACES-systemet – uppgifter om levande djur På begäran av den nederländska delegationen TRACES (Trade Control and ) är ett webbaserat certifieringsverktyg som används för kontroller vid handel med levande djur och animaliska produkter såväl mellan EU-länder som vid import till EU och export från EU. Systemet ägs och förvaltas av kommissionen. Systemet håller dessutom på att utvecklas för att kunna användas inom det fytosanitära området (skydd mot allvarliga växtskadegörare). I noten informerar om att det har varit en nationell debatt om djurskydd i samband med import av levande apor för kliniska prövningar. Mot bakgrund av denna debatt önskar att kommissionen redovisar sin syn på transparens och tillgänglighet av data inom TRACES-systemet. Särskilt vill man veta hur kommissionen ser på allmänhetens möjlighet att få reda på omfattningen av djurhandel. Enligt noten strävar efter en maximal transparens och att allmänheten ska ha tillgång till data. g) Den internationella konferensen om främjande av produktion av proteingrödor i och , (Moravske Toplice ) På begäran av den slovenska delegationen Inget dokument har distribuerats höll en ministerkonferens som behandlade självförsörjningsgraden av proteingrödor i EU, och väntas nu rapportera slutsatser från den konferensen. Därtill förväntas kommissionen redogöra för konsumtions- och produktionsutveckling av proteingrödor. EU täcker ungefär en tredjedel av sitt behov genom egen produktion. Det är känt att , , , , , samt och Bosnien , vill främja en ökad odling genom initiativet Danube Soya Initiative.