rfr · H00WRFR5 · 2013-03-21 00:00:00 — Forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde Riksdagstryckeriet, , 2013 Det svenska försvaret har genomgått en omfattande förändringsprocess där det gamla invasionsförsvaret har utvecklas till ett mer flexibelt insats- och kompetensförsvar. Det avspeglas även inom området forskning och utveckling, där Försvarsmakten genom kunskapsuppbyggnad ska utveckla förmågan att kunna möta förändrade hotbilder både i och utanför . har beslutat att genomföra en inventering av pågående forskning och utveckling (FoU) inom utskottets ansvarsområde. Syftet med inventeringen är att ge en översiktlig bild av FoU och budgetfördelningen mellan olika aktörer och forskningsområden. Inventeringen syftar även till att redogöra för de förändringar som skett inom efter den tidigare rapporten (2007/08:RFR8), mot bakgrund av de stora nedskärningar som har gjorts inom området. Underlaget till denna rapport har tagits fram av praktikant och forskningssekreterare vid utvärderings- och forskningssekretariat. har beställningarna till Försvarsmaktens forskning och teknikutveckling reducerats från ca till , genom successiva förändringar inom berörda anslag. Nedskärningarna har resulterat i att ett antal kompetensområden har tagits bort helt , exempelvis fordonsforskning, strategiska forskningskärnor samt hela demonstratorprogrammet. Andra områden har lagts över på industrin, något som kan vara problematiskt med tanke på att den civila industrin tappar kunskap om specifika militära krav. Vissa områden har inte påverkats av nerskärningarna i någon högre grad, då de anses vara integritetskritiska, sekretesskänsliga eller av strategisk betydelse. Exempel på dessa områden är skydd och säkerhet, undervattensteknik och telekrig. Nedskärningarna inom forskning och utveckling i och andra länder har ökat vikten av internationella samarbeten. Dock står omfattningen av samarbetet i direkt proportion till vad man själv kan erbjuda i form av kunskap och ekonomiska medel. Med andra ord finns det ett större behov av internationellt samarbete än tidigare, som reduceringarna resulterar i att forskning och utveckling med tiden bedrivs inom allt färre och smalare områden. För att ska fortsätta att framstå som en attraktiv samarbetspartner är strategiska satsningar inom vissa områden av yttersta vikt. är det svårt att redogöra för de långsiktiga konsekvenserna av nedskärningarna, eftersom Försvarsmakten till stor del förlitar sig på kunskap som har framkommit genom tidigare forskning och studier. Det är viktigt att regeringen för redovisar och bedömer resultat av genomförda insatser och att konsekvenserna för förvarets forskning och utveckling fortsättningsvis följs upp och redovisas i budgetpropositionerna, inte minst mot bakgrund av de reduceringar av anslaget 1:5 Forskning och utveckling som har genomförts. kommer kunskapsvolymen att minska, och det är först som de faktiska konsekvenserna av de genomförda nedskärningarna kommer att visa sig. Kunskapsuppbyggande och kunskapstillämpande verksamhet återfinns inom de flesta av Försvarsmaktens områden, och en balans mellan dessa två är en förutsättning för att bedriva forskning som ger effekt i Försvarsmaktens kärnverksamhet. Till följd av reduceringarna försvinner en del av den kunskapsuppbyggande verksamheten, och det är oklart hur detta kommer att påverka kunskapstillämpningen på lång sikt. har beslutat att genomföra en inventering av forskning och utveckling inom utskottets ansvarsområde. I översikten ska även budgeten för forskning och utveckling presenteras. Vidare ska fördelningen av budgeten inom olika forsknings- och utvecklingsområden presenteras schematiskt. Syfte med inventeringen är att ge ledamöterna i utskottet ett kunskapsunderlag om forskning och utveckling som bedrivs inom ramen för utskottets ansvarsområde hur budgeten är fördelad till olika aktörer och hur dessa i sin tur fördelar budgeten till olika forsknings- och utvecklingsområden vad som har hänt inom området forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde . Materialet har tagits fram genom att sammanställa information om pågående forskning och utveckling inom området. För fördjupning av valda delar har tjänstemän vid Försvarsmakten, FOI och FHS intervjuats (se referenser). Ansvariga från respektive aktör har kontaktats för kvalitetsgranskning av materialet och för information om fördelning av respektive budget inom de olika forskningsområdena. Budgetsamordnare på har bistått med uppgifter om budget till anslagsområdena för forskning och utveckling (se referenser). I inventeringen ingår forskning och utveckling som i huvudsak är finansierad med statliga medel. Ingen avgränsning har gjorts mellan försvarsforskning och forskning som berör det civila samhället. I inventeringen beskrivs forskning som utförs av de huvudsakliga aktörerna. Enskilda projekt som utförs på universitet och högskolor har inte tagits med. 2.1 Mål för det militära försvaret har beslutat att målet för det militära försvaret ska vara att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet.1 2.2 Inriktning för forskning och utveckling Enligt regeringen ska Försvarsmaktens forskningsverksamhet inriktas mot att stödja myndighetens utvecklingsverksamhet och därför vara behovsstyrd.2 2.3 Resultat – forskning och utveckling Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat om. Det kan konstateras att regeringen i budgetpropositionen (utg.omr. 6 Försvar och samhällets krisberedskap) inte har redovisat uppnådda resultat inom området forskning och utveckling (FoU). Det är viktigt att regeringen för redovisar och bedömer resultat av genomförda insatser och att konsekvenserna för försvarets forskning och utveckling fortsättningsvis följs upp och redovisas i budgetpropositionerna, inte minst mot bakgrund av de reduceringar av anslaget1:5 Forskning och utveckling som har genomförts. 2.4 Forskning och utveckling – i det reformerade försvaret I enlighet med beslut om en omställning till ett mer tillgängligt försvar beslutade regeringen att tillsätta en utredning med direktiven att lämna förslag som frigör ekonomiskt utrymme för att möjliggöra omställningen av försvaret3. Förslagen innefattar reduceringar, effektiviseringar och rationaliseringar inom bl.a. forsknings- och utvecklingsverksamheten. Stödverksamheterna som berörs av utredningen är FMV, FHS och FOI. Utredningens sammanfattande bedömning är att det finns ett omfattande förändringsbehov och att ett förändringsarbete behöver genomföras. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292. 2012/13:1 utg.omr. 6 s. 53. 3Forskning och utveckling samt försvarslogistik – I det reformerade försvaret. Betänkande av (SOU 2011:36). Ingen forsknings- eller utvecklingsverksamhet bör avvecklas. Trots förändringar inom försvarets behov av forskning och utveckling bedöms det inte finnas några förutsättningar för att avstå från något verksamhetsområde eller någon verksamhet, trots föreslagna och möjliga reduceringar. Dock utgör de föreslagna nedskärningarna på området ett risktagande, då osäkerhet finns om Försvarsmaktens behov . Behovet av en helhetssyn. En av de viktigaste trenderna inom forsknings- och utvecklingsområdet är större överlappning mellan det civila och det militära samhällets behov. Utredningen bedömer att utökade samarbetsformer bör sökas med civila aktörer på området. Vidare konstaterar utredningen att FoU-verksamheten är alltför fragmenterad för att fungera på ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt. Ett råd för försvars- och säkerhetsforskning. För att komma till rätta med detta föreslår utredningen att ett råd för försvars- och säkerhetsforskning inrättas under Försvarsdepartementet med uppgift att säkerställa en helhetssyn och långsiktighet inom området. Ny anslagspost för att säkerställandet av långsiktiga perspektiv. Utredningen konstaterar att Försvarsmakten i ökad utsträckning inriktar satsningarna inom FoU på verksamhet som ger resultat inom ramen för korta perspektiv. För att säkerställa långsiktiga perspektiv föreslås en ny anslagspost under anslaget 1:5 Forskning och teknikutveckling. An- slagsposten bör uppgå till av anslaget. 2.5 Beställare och utförare av forskning I rapporten redovisas de huvudsakliga aktörerna, när det gäller både beställare och utförare av forskning och utveckling. Vissa aktörer är såväl beställare som utförare. har samarbete inom teknisk och naturvetenskaplig försvarsforskning dels bilateralt och dels multilateralt. Bilateralt samarbete sker med bl.a. , och . Multilateralt samarbete sker inom , FA/och . deltagande i samarbeten inom EU, Nato/PFF m.fl. har ökat markant . Den fortsatta utvecklingen av det internationella samarbetet förväntas få stor betydelse för inriktningen och omfattningen av . Europeiska försvarsbyrån ()4 är ett europeiskt försvarssamarbete som grundades , med uppdraget att stödja ministerrådet och medlemsländerna i deras arbete med att stärka EU:s försvarskapacitet. EDA:s huvuduppgifter är att främja försvarsforskning och försvarsteknologi främja samarbete inom krigsmateriel skapa en konkurrenskraftig europeisk marknad för försvarsutrustning samt stärka det europeiska försvarets tekniska och industriella bas. godkände EDA:s styrelse EDRT-strategin5, som fokuserar på forskning och tekniska behov inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Strategin innehåller tre delar: mål, medel och tillvägagångssätt. För att underlätta omstruktureringen och driften av den europeiska försvarsindustrin skrevs en avsiktsförklaring av försvarsministrarna i , , , , och . undertecknades ett ramavtal som avser samarbeten på industri- och myndighetsnivå samt åtgärder för att skapa förutsättningar för industriella omstruktureringar inom Europa.6 Acquisition Programme (ETAP) ETAP är ett samarbete mellan länderna i Sexnationerssamarbetet () och lanserades 2001. Samarbetet syftar främst till att studera de teknologier som krävs i bemannade och obemannade flygfarkoster samt att rekommendera teknologier som bör utvecklas gemensamt för att optimera strategiska satsningar inom forskning och teknikutveckling.7 5Länk till strategin: . 6SOU 2011:36 s. 144. 7SOU 2011:36 s. 144. Nordic Defence Cooperation (Nordefco) slöt de nordiska försvarsministrarna ett Memorandum of Understanding (MoU) som etablerade ett gemensamt försvarssamarbete. Syftet med samarbetet är att de enskilda länderna ska öka sin tillgängliga operativa effekt genom gemensamma produktionslösningar samt internationella insatser. Nordefco har ersatt de tidigare nordiska , Nordcaps och Nordac som fanns inom försvarsmateriel.8 Nato Partnerskap för Fred PFF anslöt sig till samarbetet inom Partnerskap för fred (PFF) 1994. Syftet med PFF är konkret militärt och förtroendeskapande samarbete inom . För utgör samarbetet ett viktigt instrument för att utveckla den militära och civila samverkansförmåga som krävs för att ha möjlighet att bidra till internationell krishantering och fredsfrämjande verksamhet. I praktiken sker samverkan och samordning på alla nivåer mellan FMV, Försvarsmakten, FOI och svensk försvarsindustri.9 Nato Maintenance and (Namsa) Namsas uppdrag är att bistå Natomedlemmarna i samband med uppköp och leverans av reservdelar och underhåll för olika materielsystem. Vidare samordnar Namsa multinationella upphandlingar inom försvarsmateriel och logistik och har fördubblat sin omsättning. Ökningen består till stor del av direktstöd till Natooperationer samt olika multinationella initiativ och projekt.10 RTO bildades och utgör Natos främsta organisation för försvarsrelaterad forskning och teknologi. Verksamheten främjar och bedriver forskning och informationsutbyte samt ger vägledning och råd inom forskning och teknikfrågor till alla delar av Nato och till nationerna. RTO bytte namn till STO (Science and ). 8SOU 2011:36 s. 145. 9SOU 2011:36 s. 145. 10SOU 2011:36 s. 145. 3 Konsekvenser av nedskärningar inom FoU satsningar på forskning och utveckling inom försvarsområdet återspeglar behovet av en oberoende och självständig kunskapsutveckling för Försvarsmakten. lever Försvarsmakten till stor del på kunskap som har framkommit av tidigare forskning och studier. kommer denna kunskapsvolym att minska till följd av nedskärningar inom området. Med andra ord är det först som de faktiska konsekvenserna av nedskärningarna kommer att framträda helt. Kunskapsuppbyggande och kunskapstillämpande verksamhet återfinns inom de flesta av Försvarsmaktens områden, och en balans mellan dessa två är en förutsättning för att bedriva forskning som ger effekt i Försvarsmaktens kärnverksamhet. Till följd av reduceringarna försvinner en del av den kunskapsuppbyggande verksamheten, och det är oklart hur detta kommer att påverka kunskapstilllämpningen längre fram. En annan faktor som kan komma att påverka kunskapsuppbyggandet negativt på lång sikt är den ökade trenden av stödverksamhet som är kopplat till här och . Behovet av denna typ av stöd ligger i linje med dels Försvarsmaktens omvandling till ett insatsförsvar, dels med regeringens syn på att Försvarsmaktens utvecklingsverksamhet ska vara behovsstyrd. Trenden har resulterat i att de långsiktiga forskningsbeställningarna har reducerats fortlöpande . riskerar man att det sker en urholkning av kunskap inom de forskningsområden där långsiktiga satsningar anses nödvändiga. Kostnadsreduktionerna har resulterat i att flera kompetensområden har tagits bort helt . Dessa områden är fordonsforskning, fartygsforskning, strategiska forskningskärnor samt hela demonstratorprogrammet. Andra områden har bortprioriterats eftersom man ansåg att vissa kompetenser kunde ligga hos industrin. Dock kan det vara problematiskt i vissa fall, eftersom den civila industrin tappar kunskap om specifika militära krav. Inom bibehållna forskningsområden har förändringar skett vilket har påverkat förutsättningarna för en gedigen kunskapsutveckling . genomfördes en analys av forskningsbehovet, som visade att medel för forskning och utveckling i flertalet fall ligger nära en kritisk gräns vad gäller upprätthållandet av kompetensen inom området. Vissa områden har påverkats i mindre grad av reduceringarna, och det gäller främst de integritetskritiska områdena där kompetens och kunskap inte går att inhämta från annat håll. Exempel på integritetskritiska områden är skydd och säkerhet, undervattensteknik, signaturanpassning, metod och utredningsstöd samt telekrig. Internationellt samarbete är enligt Försvarsmakten möjligt inom ett flertal områden. Dock har Försvarsmakten valt att fokusera på ett begränsat antal länder och organisationer. Exempel på samarbetspartner är Europeiska försvarsbyrån, länder inom EDIR/FA11 samt bilateralt samarbete med länder som Försvarsmakten och regeringen har valt att prioritera och då särskilt med fokus på de nordiska länderna och . Internationella samarbeten inom forskning och utveckling (FoU) styrs av de behov och den vilja som finns hos andra länder att samarbeta. utgörs det internationella forskningssamarbetet främst av informationsutbyte. Neddragningarna inom FoU, i såväl som andra länder, har resulterat i att internationella samarbeten och kunskapsutbyten får ökad betydelse, eftersom detta är ett sätt att reducera kostnaderna på hemmaplan. Men den nationella budgeten påverkar möjligheterna att vara delaktiga i samarbeten. –2012 har detta medfört att vissa länder till följd av mindre budgetutrymme har dragit sig ur samarbeten med tidigare partner. Förklaringen är att samarbetets omfattning står i direkt relation till vad vi själva kan erbjuda, både i form av kunskap och ekonomiska medel. Om FoU-sambetet minskar riskerar det att ha en effekt på andra samarbetsområden med berörda länder. För att framstå som en attraktiv samarbetspartner gör därför strategiska satsningar på vissa områden. Behov av egen kunskapsutveckling som kunskapsutbyte mellan länder till viss del kan kompensera för en del av minskade volymer av inhemsk forskning så har behov av en egen kunskapsutveckling för att kunna säkerställa att forskningsresultaten kommer till optimal nytta för Försvarsmaktens specifika behov. Inom ramen för samarbeten uppkommer också problem som är kopplade till rättigheterna till forskningsresultaten och deras tillämpning, s.k. immateriella rättigheter. Det kan innebära en begränsad tillgänglighet och tillämpning av forskningsresultaten. Med andra ord är inte delaktighet i samarbeten synonymt med att vi får tillgång till forskningsresultaten på de sätt som helt svarar mot nuvarande eller kommande behov. Strategi för Försvarsmaktens materielförsörjning I Försvarsmaktens materielförsörjningsstrategi från 200712 tas riktlinjer fram för ett försvar som i första hand ska köpa från hyllan, dvs. att kostnaderna ska hållas nere genom att man upphandlar materiel som redan finns på marknaden. Detta innebär att den svenska industrin får en liten bas för egen utveckling eftersom man ska köpa redan existerande materiel. 11European Reconstruction Framework Agreement, även kallat LOI- samarbetet eller sexnationers avtalet. 12Strategi för Försvarsmaktens materielförsörjning, Försvarsmakten . Bilaga 23 383:61994. kunskapsutveckling inom området kommer att bli problematiskt, eftersom det krävs kunskap för att vara en intelligent köpare, dvs. en viss kunskapsnivå och egen kompetens måste finnas inom området för att kunna bedöma och värdera om den föreslagna materielen uppfyller kraven för att tillgodose landets specifika behov. Anpassning av materiel för att optimera användningen på hemmaplan kräver också kunskap. För att kunna uppfylla dessa krav har en förskjutning av kunskapsförsörjningen inom FoT13 påbörjats i syfte att bygga upp kunskap om tillgänglig materiel på marknaden och de industriella och kommersiella förutsättningar som är aktuella för anskaffning av sådan materiel. För att säkerställa en kostnadseffektiv och säker materielförsörjning krävs även ett internationellt samarbete inom området. Ett fungerande samarbete innebär möjligheter att ta del av andra länders kunskaper men också möjligheter för att profilera sig som en intressant samarbetspartner. Sammanfattningsvis behövs särskilda satsningar inom forskning och utveckling inom följande områden: Sekretess-/integritetskänsliga områden Kunskap inom området behövs i första hand för ett nationellt intresse men kan även vara av vikt då spetskompetens behövs för att nå viktiga överenskommelser med strategiskt viktiga internationella samarbetspartner. Spetskompetensen kan utgöra en dörröppnare som inte nödvändigtvis behöver vara kopplad till kunskapsområdet i fråga. behöver upprätthålla ledningen inom några strategiska kompetensområden för att bli ansett som en attraktiv samarbetspartner. Generell kunskapsuppbyggnad som utgör stöd till anpassningen av befintlig och nyupphandlad materiel, inte minst kopplad till integritetskritiska områden som motmedel, sensorer, målsökare och integrationskompetens. 13 FoT – forskning och teknikutveckling. 4 Forskning – huvudaktörer 4.1 Försvarsmakten (FM) Det svenska försvaret har genomgått en omfattande förändringsprocess från ett invasionsförsvar till ett mer flexibelt insats- och kompetensförsvar. Flexibiliteten i insatsförsvaret gör att försvaret bättre kan hantera en bred och föränderlig hotbild. Försvarsmaktens forsknings- och utvecklingsverksamhet har som övergripande syfte att på både kort och lång sikt stödja genomförandet av ett flexibelt och tillgängligt insatsförsvar. Genom kunskapsutveckling ska Försvarsmakten vara bättre förberedd att möta både förändrade behov och risker som nya teknologier skapar. Det är också viktigt att genom forskning och utveckling successivt skapa ny kunskap över stor bredd och därmed erhålla kompetens för att kunna värdera hot och möjligheter i ett övergripande systemperspektiv. Försvarsmaktens behov av forskning Försvarsmakten har behov av forskning av tre huvudsakliga skäl. För det första krävs det kunskap för att förstå vilka möjligheter och risker som nya teknologier skapar. För det andra behöver vidareutveckla sin kunskap inom de områden där den svenska försvarssektorn är världsledande, vilket utgör en grund för strategiskt viktiga samarbeten. Värdet av kunskapen är inte endast inom det specifika ämnet, utan även ett sätt att få tillgång till annan information, samarbeten och insyn som har betydelse för säkerhetspolitiska agerande. För det tredje ställs det höga krav på Försvarsmaktens flexibilitet och förmåga att anpassa sig i samband med omvandlingen till en insatsorganisation med kontraktsanställd personal och en materielförsörjning som till huvudsak bygger på upphandling och anpassning av redan existerande materiel. Detta kräver att det finns en väl utvecklad analysförmåga, kompetens för värdering av materiel och system som upphandlas från hyllan och en bred kunskapsförsörjning. Försvarsmaktens strategi för forskning och utveckling Försvarsmakten fastställde 2009, i samverkan med FOI, FMV och FHS, en ny strategi för forskning och utveckling14. Strategin utgör det övergripande inriktningsdokumentet för det militära . FoU- strategin består av tolv olika delar som övergripande beskriver inom vilka områden FoU-verksamhet ska bedrivas och hur det ska ske samt redogör för 14 Strategi för Försvarsmaktens forskning och utveckling (FoU). HKV beteckning 21 000:52385. hur samverkan och samarbeten ska ske med andra aktörer, nationellt och internationellt. FoU-strategin och strategin för Försvarsmaktens materialförsörjning (MFS)15 visar Försvarsmaktens övergripande inriktning för utveckling och materialförsörjning. Syfte med strategin för forskning och utveckling Det övergripande syftet med strategin är att inrikta och styra den samlade FoU-verksamheten till att stödja den fortsatta utvecklingen och genomförandet av ett flexibelt och tillgängligt insatsförsvar. Verksamheten bidrar till att ge Försvarsmakten den handlingsfrihet som krävs för att kunna möta framtida osäkerheter, förändrade förmågebehov samt de möjligheter och risker som nya teknologier skapar. Särskilt syftar strategin till att inrikta kompetens- och kunskapsuppbyggandet inför framtida behov inrikta etablerandet av nya former för nyttiggörandet av FoU-resultaten i insatsverksamheten samt i förbands- och materielutvecklingen inrikta utarbetandet av planer för och utförande av kommande FoU- aktiviteter inrikta Försvarsmaktens internationella FoU-arbete stödja vid beskrivning och kommunikation av Försvarsmaktens inriktningar och avgränsningar inom FoU-verksamheten. Försvarsmaktens satsningar inom forskning och utveckling består av följande områden: organisations-, metod- och materielförsök övrig koncernövergripande FoU. Forskning, teknikutveckling och transfer Forskning, teknikutveckling och FoT-transfer formar tillsammans Försvarsmaktens Forskning och teknikutveckling (FoT) som utgör en central del i Försvarsmaktens forskning och utveckling. har Försvarsmakten genomfört stora förändringar inom FoT, bl.a. genom införandet av samverkansprogrammet och transferprogrammet. Syftet med transferprogrammet är att snabbt kunna omsätta forskning och teknik till insatsorganisationens behov. Alla transferprojekt är relaterade till uttalade behov från insatsorganisationen. Med samverkansprogrammet arbetar Försvarsmakten med kunskapsutveckling i samarbete med andra parter än de 15 Strategi för Försvarsmaktens materialförsörjning, Försvarsmakten . Bilaga 23 383:61994. traditionella försvarsmyndigheterna, med fokus på kunskapsuppbyggnad inom ramen för civil-militär samverkan. Detta sker i linje med Försvarsmaktens ovan nämnda FoU-strategi och genomförs inom såväl forskning som teknikutveckling.