rir · H1B56 · 2013-05-14 00:00:00 — kan ge ett väl fungerande matchningsstöd genom goda arbetsgivarkontakter är därför särskilt viktigt för ungdomar i deras jobbsökande. Är Arbetsförmedlingens insatser för arbetslösa ungdomar anpassade till ungdomarnas individuella behov? Generellt gäller att arbetsmarknadspolitiska program syftar till att stärka den enskildes möjlighet att få eller behålla ett arbete.20 De ska användas om det framstår som lämpligt för den enskilde och ur ett övergripande arbetsmarknadspolitiskt perspektiv. Jobbgarantin för ungdomar är det enda arbetsmarknadspolitiska programmet som är särskilt anpassat för ungdomar.21 I samband med införandet av Jobbgarantin uttalade att deltagarna i detta arbetsmarknadspolitiska program ska få aktivt stöd och kontinuerlig uppföljning av sitt arbetssökande under hela sin arbetslöshetsperiod. Även innan de tar del av Jobbgarantin för ungdomar, dvs. i normalfallet , ska ungdomarna få ett 17Förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 18Förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 19Förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 201§ lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program. 211–2 §§ förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. stöd från Arbetsförmedlingen.22 En förändring i förordningen om arbetsmarknadspolitiska program gjordes 2012 bl.a. i syfte att öka möjligheten till individanpassning av Arbetsförmedlingens insatser tidigt under arbetslösheten.23 Är Arbetsförmedlingens samverkan med kommunerna angående arbetslösa ungdomar väl fungerande? I förordningen om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten anges att Arbetsförmedlingens verksamhet ska bedrivas i samverkan med andra aktörer på arbetsmarknaden.24 Ett exempel på en aktör som nämns är kommunerna. Kommunerna har möjlighet att genomföra arbetsmarknadsinsatser enligt socialtjänstlagen och de kan också under vissa förutsättningar teckna överenskommelser med Arbetsförmedlingen om att anordna insatser till arbetssökande som deltar i de två arbetsmarknadspolitiska programmen Jobbgarantin för ungdomar eller Jobb- och utvecklingsgarantin.25 Kommunala arbetsmarknadsinsatser till arbetslösa ungdomar kan utgöra komplement till Arbetsförmedlingens insatser. Detta förutsätter dock enligt väl fungerande kontakter och en tydlig ansvarsfördelning för att undvika dubbelarbete och att arbetssökande ungdomar erbjuds samma insats från både kommunen och Arbetsförmedlingen. Har regeringens styrning skapat förutsättningar för Arbetsförmedlingens att effektivt stödja ungdomar i deras arbetsmarknadsetablering? I samband med vårpropositionen uttalade sig arbetsmarknadsutskottet om ungdomsarbetslösheten och de insatser som regeringen gjort för att minska den. Utskottet anser att mer arbete återstår bl.a. när det gäller att fånga upp de ungdomar som överhuvudtaget inte kommer till Arbetsförmedlingens kännedom och därmed inte kan få tillgång till det stöd som förmedlingen erbjuder.26 har även uttalat att man utgår från att regeringen, om det är nödvändigt, ser över regelverket så att ungdomar med hög risk för långtidsarbetslöshet kan få tillgång till tidiga insatser.27 22Proposition 2006/07:118, betänkande 2007/08:AU2, riksdagsskrivelse 2007/08:9. 23Proposition 2011/12:1, utgiftsområde 14, betänkande 2011/12:AU2, riksdagsskrivelse 2011/12:88. 24Förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 25Socialtjänstlag (2001:453), förordning (2007:1364) om Arbetsförmedlingens samarbete med kommuner om arbetsmarknadspolitiska program. 26Yttrande 2011/12:AU6y. 27Betänkande 2011/12:AU2, riksdagsskrivelse 2011/12:88. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE För att belysa samtliga frågeställningar i granskningen har flera olika metoder och källor använts. I de flesta fall ger varje metod och källa underlag för att besvara mer än en revisionsfråga. Arbetsförmedlingens arbete med att nå arbetslösa ungdomar har undersökts genom intervjuer med arbetsförmedlare verksamma på sex olika orter i landet och tjänstemän vid Arbetsförmedlingens huvudkontor samt en enkät riktad till arbetsförmedlare. Intervjuerna med och enkäten till arbetsförmedlare har varit viktiga underlag för att undersöka om Arbetsförmedlingens insatser är anpassade till ungdomars behov samt om Arbetsförmedlingens arbete med matchning och arbetsgivarkontakter fungerar väl för ungdomar. I båda dessa revisionsfrågor har ungdomars perspektiv varit viktiga underlag. För att fånga varför ungdomar väljer att ta hjälp av Arbetsförmedlingen och hur de ser på de insatser som förmedlingen erbjuder har riktat en enkät till ungdomar inskrivna vid förmedlingen. Genom en tilläggsfråga till SCB:s Arbetskraftsundersökning har också undersökt varför vissa arbetslösa ungdomar väljer att inte skriva in sig vid Arbetsförmedlingen. För att få ytterligare en bild av vilka insatser ungdomar tar del av hos Arbetsförmedlingen har använt sig av Arbetsförmedlingens uppföljningar samt gjort egna analyser av registerdata som beskriver vilka insatser som ges till inskrivna arbetssökande. När det gäller frågan om Arbetsförmedlingens samarbete med kommunerna har detta undersökts dels genom enkäten till och intervjuerna med arbetsförmedlare, dels genom en enkät till samtliga kommuner samt genom intervjuer med tjänstemän i sex kommuner i olika delar av landet. har även intervjuat tjänstemän vid kommuner och landsting (SKL) samt deltagit i en nätverksträff med ett femtontal kommuner. För att besvara frågan om regeringens styrning har studerat dokument som varit relevanta för granskningen samt genomfört intervjuer med tjänstemän vid . Innehållet i regleringsbrev eller budgetpropositionen har studerats. För en utförligare beskrivning av enkätundersökningarna se Appendix A. I rapportens inledande kapitel redogörs för motiv och syftet med granskningen. Kapitel 2 innehåller en beskrivning av ungdomars situation på arbetsmarknaden samt en översikt över olika insatser som ges för att stödja dem i deras arbetsmarknadsetablering. I kapitlet beskrivs också regelverket för Arbetsförmedlingens ungdomsinsatser. Därutöver innehåller kapitlet en genomgång av vilka uppdrag regeringen gett Arbetsförmedlingen i syfte att stödja ungdomars arbetsmarknadsetablering. I kapitel tre granskas hur Arbetsförmedlingen försöker nå ungdomar som inte är inskrivna vid myndigheten. Kapitel fyra ägnas åt Arbetsförmedlingens I kapitel fem granskas individanpassningen i förmedlingens insatser till ungdomar. I dessa kapitel berörs också kommunernas arbete med arbetslösa ungdomar. Arbetsförmedlingskontorens samarbete med kommuner när det gäller arbetsmarknadsinsatser till ungdomar granskas i kapitel sex. Granskningen omfattar regeringens och Arbetsförmedlingens insatser för arbetslösa ungdomar. Därmed berörs inte arbetsrättsliga, skatte- eller utbildningspolitiska förändringar med syfte att underlätta ungdomars Ungdomar definieras som personer mellan 16 och 24 år.28 I granskningen undersöks inte det arbete som Arbetsförmedlingen riktar mot ungdomar som i viss utsträckning är sjuka eller har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Personer med en funktionsnedsättning omfattas av ett delvis annorlunda regelverk inom arbetsmarknadspolitiken. Arbetsförmedlingens har i uppdrag att stödja vissa nyanlända i deras etablering på arbetsmarknaden. Arbetet med nyanlända ungdomar inom ramen för detta uppdrag omfattas inte heller av granskningen. Ansvarsfördelningen mellan stat och kommun när det gäller arbetsmarknadspolitiska ungdomsinsatser ändrades . Det tidigare systemet har följts upp och studerats i Arbetsförmedlingen och de kommunala ungdomsprogrammen (RiR 2006:14). Granskningen har därför inriktats på perioden –2012, efter avskaffandet av de kommunala ungdomsprogrammen. 28Eftersom Arbetsförmedlingen har i uppdrag att arbeta med denna åldersgrupp (5 § förordningen (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar). Däremot ingår av praktiska skäl även 15-åringar i den studerade gruppen när data från SCB:s Arbetskraftsundersökning används. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE 2.1Ungdomars etablering på arbetsmarknaden Ungdomar befinner sig i en etableringsfas på arbetsmarknaden. För de flesta ungdomar sträcker sig denna fas : från att i huvudsak studera och försörjas av föräldrarna till att ordna eget arbete och försörjning. Flera studier har konstaterat att ungdomar träder in på arbetsmarknaden i allt högre åldrar. Sysselsättningsutvecklingen har varit dramatisk . Då var skillnaden i sysselsättningsgrad mellan 20–29-åringar och 30–54-åringar medan den var . Huvuddelen av förklaringen är att fler utbildar sig . Andelen som varken arbetar eller studerar har i viss utsträckning också ökat . Övergången till arbete efter avslutad utbildning har också funnits ta än tidigare.29 Fram till är studier den absolut vanligaste aktiviteten för unga personer (studerar). Andelen studerande minskar sedan successivt och efter är det istället vanligast bland ungdomar att förvärvsarbeta. I åldersgruppen 25–arbetar av befolkningen. Ungdomarnas väg till ett stadigvarande arbete kantas ofta av flera kortare anställningar och perioder av arbetslöshet. detta parallellt med att man bedriver studier, men det förekommer också att studierna avbryts för arbete eller avslutas innan man börjar arbeta.30 fanns det cirka 1,2 miljoner ungdomar mellan i . Figuren nedan visar ungefär hur stor andel av dessa som var studerande, sysselsatta, arbetslösa samt utanför (dvs. de som vare sig räknas som studerande, sysselsatta eller arbetslösa). Mer än två tredjedelar av ungdomarna deltog i studier av något slag, en knapp tredjedel arbetade och 29Erikson, , , Ungdomars och invandrares inträde på arbetsmarknaden –2003, IFAU, rapport 2007:18, SOU 2006:102, Samverkan för ungas etablering på arbetsmarknaden, , , , Ungdomars övergång från skola till arbetsliv – aktuella utmaningar och lokala erfarenheter, Meddelanden från 2009:1, , Le Grand, Szulkin, Tibajev, (2013), Vid arbetslivets gränser – sysselsättning, matchning, barriärer 1974-2010, underlagsrapport till parlamentariska socialförsäkringsutredningen. 30SCB, Arbetskraftsundersökningarna (), egen bearbetning. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE en dryg tiondel var arbetslösa/jobbsökande. Gruppen ungdomar som varken studerade, arbetade eller sökte jobb var cirka 53 000 eller knappt 5 procent.31 Källa: egen bearbetning av uppgifter i SCB:s Arbetskraftsundersökningar. En majoritet av ungdomarna studerar, men även dessa arbetar och söker jobb i viss utsträckning. Som framgår av figuren ovan var det ungefär en tredjedel av de ungdomar som studerade 2011 som också arbetade extra eller sökte arbete parallellt med sina studier. Det är inte ovanligt att ungdomar studerar istället för att söka jobb eftersom de bedömer sina chanser att få jobb som små.32 Ungdomar som har ett arbete anger oftare än äldre att de skulle vilja arbeta mer än de faktiskt gör. Det är också vanligare att ungdomar har tillfälliga och tidsbegränsade anställningar jämfört med äldre.33 2.2Arbetsmarknadspolitik riktad till unga Statsmakterna har vidtagit flera åtgärder för att förbättra ungdomars situation på arbetsmarknaden. För att öka arbetsgivares benägenhet att anställa unga har socialavgifterna sänkts för personer . En allmän visstidsanställning har införts och restaurangmomsen har sänkts. De två sistnämnda förändringarna menar regeringen kan underlätta särskilt för unga personer på arbetsmarknaden, även om de inte är exklusivt riktade till ungdomar.34 En reformering av gymnasieskolan har också inletts. 31SCB, Arbetskraftsundersökningarna (), egen bearbetning. 32SCB, Arbetskraftsundersökningarna (), egen bearbetning och SCB Statistikdatabasen (), SCB:s sammanställningar samt SCB (2012), Inträdet till arbetsmarknaden. Gymnasieavgångna 2008/2009, Temarapport 2012:7. 33SCB, Statistikdatabasen (), SCB:s sammanställningar. 34Proposition 2006/07:84, betänkande 2006/07:SfU10, riksdagsskrivelse 2006/07:157, proposition 2006/07:111, betänkande 2006/07:AU14, riksdagsskrivelse 2006/07:185, proposition 2011/12:1, bilaga 7. av arbetsplatsförlagd undervisning har ökat på yrkesinriktade program och lärlingsutbildning har införts med syfte att underlätta ungdomars etablering på arbetsmarknaden efter att studierna avslutats.35 har antalet platser i yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning och inom utökats för att ge fler arbetslösa möjligheter att komplettera sin utbildning.36 Statsmakterna har också gjort särskilda satsningar med anledning av konjunkturen. Ungdomar som inte avslutat sin grundskole- eller gymnasieutbildning har därför getts möjlighet att ta del av studiemotiverande insatser genom studier på folkhögskola. De 20–24-åringar som deltar i de arbetsmarknadspolitiska programmen Jobbgarantin för ungdomar och Jobb- och utvecklingsgarantin kan få förhöjda studiemedel om de kompletterar sin utbildning i det reguljära utbildningssystemet. Regeringen har betonat vikten av att ungdomar särskilt i en lågkonjunktur väljer att utbilda sig.37 Satsningarna är tillfälliga men har förlängts successivt när konjunkturen inte vänt uppåt. Målgruppen för satsningen inom folkhögskolan har även vidgats med tiden.38 Därtill har ungdomar inskrivna vid Arbetsförmedlingen getts möjlighet att ta del av jobbcoachning innan de är kvalificerade för Jobbgarantin för ungdomar.39 2.2.1Målen för Arbetsförmedlingens verksamhet Målet för arbetsmarknadspolitiken är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Ungdomar är en grupp som enligt regeringen ska ägnas särskilt intresse just för att de håller på att etablera sig på arbetsmarknaden.40 En viktig del av Arbetsförmedlingens arbete består i att motverka ungdomsarbetslöshet och underlätta ungas etablering på arbetsmarknaden. Enligt Arbetsförmedlingens instruktion ansvarar myndigheten för den offentliga arbetsförmedlingen och dess arbetsmarknadspolitiska verksamhet.41 Enligt förordningen om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten ska verksamheten bedrivas i form av: 35Proposition 2008/09:199, betänkande 2009/10:UbU3, riksdagsskrivelse 2009/10:8. 36Proposition 2011/12:1, utgiftsområde 14, betänkande 2011/12:AU2, riksdagsskrivelse 2011/12:88, proposition 2012/13:1, utgiftsområde 16, betänkande 2012/13:UbU1, riksdagsskrivelse 2012/13:113. 37Proposition 2009/10:1 utgiftsområde 14. 38Proposition 2011/12:1 utgiftsområde 14, proposition 2012/13:1 utgiftsområde 14. 39Proposition 2008/09:97, betänkande 2008/09:FiU18, riksdagsskrivelse 2008/09:183. 40Proposition 2009/2010: 1 utgiftsområde 14, proposition 2010/2011: 1 utgiftsområde 14, proposition 2011/2012: 1 utgiftsområde 14. 41Arbetsförmedlingen (2012), Arbetsförmedlingens årsredovisning 2011, förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE vägledning arbetsmarknadspolitiska program arbetsplatsintroduktion arbetslivsinriktad rehabilitering verksamhet för unga med funktionshinder insatser för vissa nyanlända invandrare42 Av de knappa 1,1 miljoner personer som Arbetsförmedlingen arbetade med var ungdomar. En stor del av arbetet med att stödja ungdomar i deras etablering på arbetsmarknaden bedrivs inom ramen för Jobbgarantin för ungdomar som en ungdom i åldern 16–är kvalificerad till efter cirka 90 dagars inskrivning vid Arbetsförmedlingen. Det är därför vanligare att ungdomar deltar i arbetsmarknadspolitiska program i arbetslöshet jämfört med äldre arbetssökande.43 2.2.2Finansiering av Arbetsförmedlingens verksamhet Arbetsförmedlingens verksamhet finansieras huvudsakligen genom tre ramanslag, ett förvaltningsanslag och två sakanslag. Arbetet med vägledning och platsförmedling finansieras genom förvaltningsanslaget. Ersättningen till deltagare i arbetsmarknadspolitiska program och kringkostnader för programmen finansieras genom de två sakanslagen. Under ramanslaget Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader disponerade myndigheten cirka 6,7 miljarder. Detta anslag utökades med jämfört med för att möjliggöra rekrytering av fler arbetsförmedlare. Sakanslaget Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd är det största anslaget till Arbetsförmedlingen och uppgick till varav ungefär hälften kunde användas för ersättning till deltagare i För tilldelades myndigheten under anslaget Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser.44 Alla programinsatser innebär inte kostnader på detta sakanslag. Fördjupad kartläggning och vägledning belastar t.ex. inte anslaget Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program alls utan finansieras av förvaltningsanslaget. Jobbgarantin för ungdomar, som är den huvudsakliga insatsen för ungdomar, tar i jämförelse med de andra arbetsmarknadspolitiska programmen relativt lite av de tre anslagen i anspråk. I jämförelse med t.ex. Jobb- och utvecklingsgarantin belastar Jobbgarantin för ungdomar i mindre 42Förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 43Arbetsförmedlingens årsredovisning 2012, . 44Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, , regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, . utsträckning anslaget Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser.45 2.2.3Regelverket för Arbetsförmedlingens insatser för ungdomar 46 De regelverk som reglerar Arbetsförmedlingens verksamhet hindrar inte myndigheten att erbjuda ungdomar insatser av typen platsförmedling och vägledning redan från första inskrivningsdagen. Enligt förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten bör t.ex. en individuell handlingsplan upprättas för varje arbetssökande under inom en månad.47 När handlingsplanen upprättas kan den unges behov av insatser bedömas och det är också möjligt att matcha individen mot lediga arbeten. Det enda arbetsmarknadspolitiska program som riktar sig särskilt till ungdomar, Jobbgarantin för ungdomar, följer dock vissa åldersgränser och för kvalificering ställs krav på en viss inskrivningstid vid Arbetsförmedlingen. Efter 90 dagars inskrivning () vid Arbetsförmedlingen får arbetssökande 16–24-åringar ta del av särskilda programinsatser när de börjar delta i Jobbgarantin för ungdomar.48 Jobbgarantin är ett garantiprogram vilket innebär att deltagandet inte föregås av en individuell behovsprövning utan alla ungdomar kan delta efter en viss inskrivningstid vid Arbetsförmedlingen. Inom programmets ramar kan ungdomar ta del av olika arbetsmarknadspolitiska insatser. Inledningsvis, i normalfallet minst i Jobbgarantin, ska ungdomarna erbjudas fördjupade insatser där deras behov kartläggs och deras kunskaper att söka arbete stärks.49 Därefter bör enligt förordningen dessa insatser kombineras med bl.a. praktik eller utbildning.50 Dessa insatser är inte låsta till vissa tidsintervall utan de kan sättas in tidigare. Inom ramen för Jobbgarantin kan ungdomar också ta del av insatser från kompletterande aktörer till Arbetsförmedlingen.51 Deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program ger 45Statskontoret 2012:16, Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader. Kartläggning, analys och förslag till förbättrad redovisning. 46Beskrivningen i avsnittet rör inte regelverket för ungdomar med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga eller nyanlända ungdomar som omfattas av Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag. 476 § förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 48Personer som deltagit i det arbetsmarknadspolitiska programmet Arbetslivsintroduktion (som lämnat sjukförsäkringen), som dömts till fängelse men beviljats vistelse utanför anstalt eller som blivit villkorligt frigiven men inte fullgjort av prövotiden kan också anvisas (5 § förordningen (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar). 49I form av fördjupad kartläggning, studie- och yrkesvägledning samt jobbsökaraktiviteter med coachning. 506 § förordningen (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar. 51Kompletterande aktörer är privata anordnare av arbetsmarknadspolitiska insatser (i form av förmedlingsinsatser som t.ex. coachning och stöd i jobbsökandet) som upphandlas av Arbetsförmedlingen. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE rätt till ersättning i form av aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. Detta gäller dock inte ungdomar , de får ingen ersättning vid deltagande i Jobbgarantin.52 Det finns också några undantag från de generella reglerna att en arbetslös ungdom måste vänta på att få insatser inom ramen för Jobbgarantin för ungdomar. kan t.ex. personer som har fyllt och som på grund av särskilda skäl står långt ifrån arbetsmarknaden delta i arbetsmarknadspolitiska program från första inskrivningsdagen vid Arbetsförmedlingen.53 En förberedande insats i form av en kortare studiemotiverande och orienterande insats vid folkhögskola för arbetssökande som varken har grundläggande högskolebehörighet eller har gymnasieexamen kan också ges till ungdomar utanför Jobbgarantin för ungdomar.54 Utbudet av insatser för ungdomar i åldern 16–är begränsat till förberedande insatser vid folkhögskola och förmedlingsinsatser såsom tätare kontakter med arbetsförmedlare, jobbsökaraktiviteter, coachning och, vid behov, utredning via specialist. Förutom arbetsmarknadspolitiska program kan ungdomar ta del av anställning i form av s.k. nystartsjobb. Det innebär att en arbetsgivare får ett stöd motsvarande arbetsgivaravgift och allmän löneavgift under maximalt . För att en arbetsgivare ska kunna anställa en ungdom med nystartsjobb måste ungdomen ifråga ha fyllt vid årets ingång och ha varit arbetssökande i sex månader.55 Om en person deltagit i Jobbgarantin för ungdomar utan att ha fått ett arbete eller börjat studera går han eller hon över till det generella programmet Jobb- och utvecklingsgarantin.56 De aktiviteter som ges i det programmet ska vara individuellt utformade och motsvara innehållet i de generella arbetsmarknadspolitiska programmen till exempel utbildning, praktik eller kompletterande aktör samt förmedlingsinsatser som fördjupad kartläggning och jobbsökaraktiviteter.57 Ungdomar har i Jobb- och utvecklingsgarantin möjlighet att få en subventionerad anställning 522 och 4 §§ förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd. 539 § 5 punkten förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. 549 § 4 punkten förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program, proposition 2011/12:1, utgiftsområde 14, betänkande 2011/12:AU2, riksdagsskrivelse 2011/12:88. 553a, 10, 12a §§ förordningen (2006:1481) om stöd för nystartsjobb. 5610§ 5 förordningen (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar, 5§ förordning (2007:414) om jobb- och utvecklingsgarantin. 571, 2, 4 och 6 §§ förordningen (2007:414) om jobb- och utvecklingsgarantin. genom så kallat särskilt anställningsstöd.58 Den som deltagit i Jobb- och utvecklingsgarantin utan att med hjälp av Arbetsförmedlingens insatser ha kunnat finna ett arbete eller påbörja en utbildning erbjuds så kallad sysselsättningsplats hos en arbetsgivare. De arbetsuppgifter som då utförs ska vara av sådant slag som annars inte skulle utföras och som kan ses som kvalitetshöjande. En enskild sysselsättningsperiod får vara i högst och för att ha fortsatt möjlighet att lämna arbetslöshet ska deltagaren fortsätta söka arbete med stöd från Arbetsförmedlingen och ha regelbundna kontakter med sin arbetsförmedlare.59 Översikt Arbetsförmedlingens insatser för ungdomar 16–24 år Tidiga insatser i form av inklusive upprättandet av en program och intensivare för- medlingsstöd för dem som i normalfallet i minst tre månader i form av: Inskriven 6 månader – – Stöd till start av närings- – Insatser motsvarande alla program (inklusive t.ex. * Gränsen i regelverket är inte strikt utan dessa insatser kan ges . ** Givet att individen fyllt vid kalenderårets ingång. 58Arbetsgivaren får en subvention som motsvarar av lönekostnaden (dock maximalt /arbetsdag) (Arbetsförmedlingen, Särskilt anställningsstöd, Faktablad till arbetsgivare ).