rfr · H10WRFR5 · 2013-12-12 00:00:00 — Några av de intervjuade menar att möjligheten att resa med kollektivtrafiken i har förbättrats för synskadade och att funktionshinder diskuteras mer i samhället. Det finns allt oftare utrop på bussar och spårvagnar inne i , men däremot fungerar det sämre på landsbygden. Flera representanter för de synskadade har betonat att det är viktigt att det också finns utrop när man går ombord på bussen. Om sådant utrop inte finns har det hänt att förarna inte har talat om vilken linje det är utan har hänvisat till att destinationen står på skylten. Det har även hänt att förarna har sagt att man ska åka färdtjänst i stället om man är synskadad. Några av de intervjuade menar att det är svårt att lita på chaufförerna, och att en orsak till detta är utbredd stress bland förare och medpassagerare. Det finns också många för- domar och en osäkerhet om hur man ska bete sig gentemot t.ex. en synskadad.283 Spårvagnar och bussar i Det finns inte utvändiga hållplatsutrop i . Från SRF efterfrågas utvändiga hållplatsutrop om när bussarna avgår. finns en medvetenhet om att de som bor nära en hållplats kan uppfatta detta som störande. Enligt SRF skulle det vara bra om det togs fram en applikation för mobilen som kan användas för att få utrop. Från Östgötatrafiken pekar man på att man arbetar med frågan om hållplatsutrop. Enligt Östgötatrafiken har ett av bussföretagen fortfarande inte fått i gång display, och högtalarutropen innebär ofta problem då de görs . Det finns också problem med att högtalarutropen inte fungerar. Något som också komplicerar är att det finns resenärer som inte vill ha högtalarutrop eftersom de uppfattar det som störande och därför säger till chaufförerna att inte ropa ut hållplatserna. Införandet av automatiska högtalarutrop kan dock göra att det blir bättre och att hållplatserna alltid kommer att ropas ut . Från SRF har man gjort många propåer om att man tycker att det är svårt att få förarna att ropa ut hållplatserna. Enligt Östgötatrafiken fungerar högtalarutropen i och , däremot inte utanför. Därför är det bra med de automatiska högtalarutrop som kommer att införas. Enligt DHR i är spårvagnarna som körs i lite för höga, vilket innebär att man måste be chauffören om hjälp för på- och avstigning om man t.ex. är rullstolsburen. Problemet har funnits . medverkade DHR i tester som genomfördes, men det är fortfarande oklart vad de kommer att leda till . Östgötatrafiken uppger att man har låggolvsspårvagnar, men att hållplatserna som används även nyttjas för bussarna. Detta är en orsak till att höjderna inte alltid stämmer överens för både bussar och spårvagnar i . När det gäller de automatiska ramperna pekar DHR i på att det ibland kan bli problem på grund av isbildning. När man reser med rullstol innebär det att man får dela utrymmet på bussen med bl.a. rulla- 283 Unga synskadade Väst, intervju . 6 BUSS OCH SPÅRVAGN 2013/14:RFR5 torer och barnvagnar. Det kan medföra att det ibland inte finns plats. De äldre spårvagnar som används har mindre plats, men det går ändå. De äldre spårvagnarna har också rätt golvhöjd.284 6.5 Busshållplatser och bussterminaler m.m. På det statliga nationella och det statliga regionala vägnätet ingår i det prioriterade nätet busshållplatser som har en resandemängd om mer än 20 påstigande per dag. I den redovisning som de dåvarande trafikmyndigheterna gjorde med anledning av regeringsuppdraget om etapp 1 av det prioriterade nätet för personer med funktionsnedsättning konstaterades att eftersom järnvägen utgör stommen i nätet lämnades busshållplatser med större resandemängder i flera fall utanför etapparbetet i delmål 1. Enligt trafikmyndigheterna kom detta i flera fall att skapa diskussioner med aktörer på regional nivå då prioritering utifrån ett regionalt planeringsperspektiv kom att ges åt andra sträckningar än de som för ett visst trafikslag prioriterats i det nationella nätet. Fram åtgärdades 554 busshållplatser på regionalt och nationellt statligt vägnät. redovisar att (2011– 2012) har ytterligare drygt 40 busshållplatser åtgärdats, vilket motsvarar av de ca 1 400 återstående planerade busshållplatserna fram . Tabell 8 Avslutade tillgänglighetsökande åtgärder på busshållplatser Källa: , återrapportering avseende genomförandet av delmålen utifrån den funktionshinderspolitiska strategin . *Enligt plan ska totalt ca 2 000 hållplatser vara åtgärdade fram . **Varav 5 vid statligt nationellt vägnät och 17 vid statligt regionalt vägnät. I uppföljningen har flera exempel på insatser rörande bussterminaler redovisats. I t.ex. byggs eller planeras resecentrum för buss och taxi i , , och . Regionala kollektivtrafikmyndigheten menar att man i planeringen av dessa ser till olika gruppers behov. på är en av kanalerna för att föra fram tillgänglighetsaspekter på planeringen, och den regionala kollektivtrafikmyndigheten deltar i samråd. Dessutom kan nämnas att busstationen i har två s.k. resvärdar som bl.a. fungerar som ledsagare. Detta har funnits och uppges ha fått mycket positiva reaktioner. Resvärdarna i har sitt ur- 284 Östgötatrafiken, intervju , och funktionshindersorganisationer i , intervju . 2013/14:RFR5 6 BUSS OCH SPÅRVAGN sprung i de s.k. plusjobb som dåvarande hade. Länstrafiken har därefter valt att permanenta dem.285 I uppföljningen har flera av de intervjuade konstaterat att det återstår mycket att göra vad gäller möjligheten för personer med funktionsnedsättning att ta sig fram till hållplatserna. En av de intervjuade beskriver att för den som använder rullstol är t.ex. höga trottoarkanter ett problem. När man manövrerar en rullstol i sådan miljö nära stora bussar känner man sig utsatt. Övergångsställen och busshållplatser kan vara både på statliga och kommunala vägar. Beroende på om det är statliga eller kommunala vägar kan de få olika lösningar. Flera funktionshindersorganisationer har framfört att det är svårt att se helheten.286 regioner deltar i dialoger och aktiviteter gällande utformningen av de regionala trafikförsörjningsprogrammen. uppfattar som sin uppgift att ge råd och stöd till de regionala kollektivtrafikmyndigheterna när det gäller att peka ut och anpassa busshållplatser. Vid flera av de genomförda dialogerna har den fortsatta utvecklingen av det prioriterade nätet tagits upp. har 2013 framfört att arbetet behöver konkretiseras ytterligare genom utpekande av linjer och bytespunkter som ska vara fullt tillgängliga inom det prioriterade nätet. Genom pågående och kommande arbete med inventeringar av busshållplatser kan behovet av åtgärder förtydligas ytterligare. Ett exempel på genomförda insatser från sida kan hämtas från , där insatser har gjorts när det gäller busshållplatser vid de statliga vägarna som ansvarar för. Det har då handlat om att tillgängliggöra det prioriterade nätet, vilket har utgått från järnvägen. Detta ändras nu till viss del eftersom vill att insatserna ska samspela bättre med satsningar på viktiga stråk. Uppföljningen visar att det är oklart vilka hållplatser som ingår i det nät som ska åtgärdas. Det är även oklart vem som ska åtgärda och det är enligt ofta även svårt att samarbeta med olika vägprojekt. Därför ska en inventering av busshållplatserna i Region påbörjas. Problemen med dålig kunskap om hållplatserna längs det nationella nätet uppges finnas i alla Trafikverksregioner. I inventeringen vill man ta foton och dokumentera tillståndet. Stickprovskontroller har visat att tillståndet är varierande.287 Arbetet med busshållplatser styrs av VGU, där det redovisas kriterier för utformning av vägar, gator och busshållplatser. VGU är styrande för och utgör rekommendationer för kommunerna. i menar att VGU används flitigt som referens för kommunen men 285Regionala kollektivtrafikmyndigheten i , intervju . 286Rättighetskommitténs kansli, , intervju , och SRF, intervju . 287Trafikverket, 2013b och , Region , intervju . 6 BUSS OCH SPÅRVAGN 2013/14:RFR5 behöver uppdateras vad gäller lagstiftningen på funktionshindersområdet. Inom det prioriterade nätet ska busshållplatserna utformas som busshållplats av typ 1. I följer man normer för busshållplatserna, vilka går lite längre än VGU. har framfört att och kommunerna borde ha en gemensam standard för utformningen av busshållplatser. menar att det finns en stor flora av regler, riktlinjer och olika lösningar. Många kommuner har inte egna riktlinjer och då blir det i stället ofta leverantörernas lösningar som genomförs. För är detta inte något problem eftersom man är en stor kommun, men för små kommuner är detta ett problem. Det är viktigt att få till nationell enhetlighet och att en nationell myndighet styr området.288 Med anledning av regeringens strategi för funktionshinderspolitiken har Kommuner och Landsting (SKL) beslutat om flera åtgärder och en viljeinriktning för såväl förbundets som kommunernas och landstingens insatser på olika områden. Bland annat uttalar SKL att man åtar sig att stödja medlemmarna med att förbättra kunskapen om hur tillgängliga hållplatser konstrueras i trafiksystemet.289 menar att det är oklart vad som ska anses vara en tillgänglig hållplats. Det viktigaste är dock hållplatsens höjd och möjligheten att kunna komma in i en buss om resenären använder rullstol. På hållplatsen ska det också finnas minst en sittplats och helst också ett väderskydd. Hållplatsen ska helst inte luta och det ska gärna finnas ledstråk, god belysning och tillgänglig trafikinformation. Det stora problemet kring hållplatserna är snarare möjligheten för resenären att komma till och från hållplatserna, och där har kommunerna ansvaret. När det gäller busshållplatser längs statliga vägar är det ofta ett problem hur man tar sig till hållplatsen, eftersom dessa hållplatser ligger längs stora vägar som går en bit utanför centrum. En av de intervjuade i betonar att den som är synskadad måste memorera vägen till rätt hållplats. Det är extra svårt inne i där det finns många hållplatser och mycket trafik. Det är främst byten som är svåra och det finns alltid en risk för att bli överkörd.290 har uppmärksammat att områden där flera trafikantgrupper delar samma yta utan att de är åtskilda från varandra (gående, lastbilar, cyklister, personbilar, bussar, motorcyklar m.fl.), s.k. shared spaces, är svåra för t.ex. synskadade som inte ser fordon och därmed inte kan kommunicera med dem. menar att det har varit svårt att få förståelse för detta bland kommunerna vars vällovliga syften har varit att försköna gatumiljöer utan att helt beakta användbarhet för alla.291 288Göteborgs stad, , intervju , och , Region , intervju . 289Regeringskansliet, , 2011. 290Trafikverket, Region , intervju , och Unga synskadade Väst, intervju . 291Trafikverket, intervju . 2013/14:RFR5 6 BUSS OCH SPÅRVAGN När det gäller arbete med busshållplatser uppger man att ungefär 740 hållplatser och terminaler ska åtgärdas. uppger att det har varit svårt att få en del kommuner att prioritera hållplatsernas tillgängliggörande. I den regionala infrastrukturplanen har pengar avsatts för detta. För planperioden –2021 finns det avsatt ca för tillgänglighetsanpassning och ombyggnad av alla hållplatser och terminaler, dvs. inte enbart de prioriterade. Kommunerna i kan då ansöka om statlig medfinansiering och erhålla av den angivna kostnaden. Enligt har de som ingår i det utpekade nätet prioriterats. menar att den statliga medfinansieringen har varit positiv för tillgänglighetsarbetet. Fram hade av de prioriterade hållplatserna och av de prioriterade terminalerna runt om i tillgänglighetsanpassats. har i uppföljningen framfört att siffrorna är acceptabla med tanke på att takten på ombyggnaderna har varierat, men det återstår en del arbete tills man har nått målet, och där har en del kommuner mer att göra än andra. Även på det statliga vägnätet är det en del hållplatser kvar att anpassa.292 Östgötatrafiken menar att det går lite trögt för och att de behöver höja sin ambitionsnivå när det gäller tillgänglighetsanpassningen av de hållplatser som de ansvarar för. Östgötatrafiken menar att många kommuner har kommit längre i att tillgängliggöra de hållplatser som kommunerna ansvarar för. Inom började man tillgänglighetsanpassa hållplatserna /98. Det är oklart hur mycket som är färdigt, men alla nya hållplatser som har byggts har tillgänglighetsanpassats. Enligt anses frågorna om tillgänglighet tillhöra de viktigaste och man tror att detta är något som beaktas av driftsansvariga vid upphandling. Enligt är det svårt att säga hur mycket som satsas ekonomiskt för att öka tillgängligheten eftersom det har en så pass bred inriktning. betonas att resurser för ökad tillgänglighet inte ska ses som en merkostnad. Enligt har man fått pengar från för ombyggnader av hållplatser. Kommunen har fått ca 2–i medfinansiering (), vilket motsvarar kostnaden för en ny hållplats. I stort är dock hållplatserna kommunens ansvar. pekar på att de genomförde en inventering av stomlinjerna och de stora hållplatserna som innebar att de fick underlag för att ändra i den fysiska miljön i de delar som behövdes. Östgötatrafiken pekar på att det finns hållplatser som har ansvaret för, men som de inte har brytt sig om att handikappanpassa – den målsättning som fanns till 2010 har försvunnit trots att den inte uppfylldes. 292 och , intervju . 6 BUSS OCH SPÅRVAGN 2013/14:RFR5 gare fanns en särskild pott med pengar på dåvarande för att genomföra tillgänglighetsanpassningar (inför målet ).293 , Färdtjänsten och inledde 2004 ett samarbetsprojekt om en ny trafikförsörjningsplan. Ett syfte var att minska kostnaderna för färdtjänst och genom förbättringar i ordinarie kollektivtrafik förskjuta inträdet till färdtjänsten för äldre kollektivtrafikresenärer. Man utgick från att rullstolsbuss är 21 gånger dyrare än kollektivtrafik, färdtjänst genom taxi är 14 gånger dyrare än kollektivtrafik och att den s.k. flexlinjen är 7 gånger dyrare än kollektivtrafik. Mot den bakgrunden överfördes pengar från färdtjänsten till fysiska investeringar i bl.a. hållplatser. Projektet för alla (Kolla) pågick . Den totala kostnaden uppgick till , varav 330 miljoner avsåg ombyggnad av hållplatser och gångvägar. Projektet fick sammanlagt i statsbidrag från , dvs. Projektet tog upp många olika dimensioner, bl.a. hållplatsers utformning, individuella färdtjänsttillstånd och resträning för ovana resenärer i de komplicerade trafiklösningarna som finns i . Vidare införde en förändring så att personer fick åka gratis i kollektivtrafiken under lågtrafik. var praktiskt inriktat. Från har framförts att det ledde till ökad samverkan och att man nu känner varandra. Det konstateras att det tar att förändra brukarnas resebeteende. Det finns många busshållplatser i och det har gjorts mycket för att bygga om dem. avsatte för att bygga om hållplatser med målet att alla stombusshållplatser, spårvagnshållplatser och de 70 största busshållplatserna tillgängliggjordes. Även gångvägarna dit åtgärdades, bl.a. genom sänkta kantstenar, räcken, utbyte av djupa ränndalar, övergångsställen etc. Dessutom har det getts coachning av konsulterna som har fått utbildning av bl.a. synpedagoger. Det finns en Göteborgsstandard för hållplatserna som förhåller sig till VGU. Staden vill ha en enhetlighet så att resenären känner igen sig och därmed kan känna sig trygg. , och är överens om vilka hållplatser som fortsättningsvis ska byggas om. menar att det finns en förståelse bland brukarna för att man måste prioritera mellan olika åtgärder.294 293Östgötatrafiken, intervju , och , intervju . 294Göteborgs stad, , intervju . 2013/14:RFR5 6 BUSS OCH SPÅRVAGN 6.6 Assistans och ledsagning vid bussresor I en EU-förordning regleras passagerares rättigheter i samband med bussresor vad gäller bl.a. icke-diskriminering av och obligatorisk assistans till personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet.295 Av förordningen framgår bl.a. att personer med funktionsnedsättning bör ha möjligheter att resa med buss som är jämförbara med andra medborgares. Utformningen av nya terminaler bör sträva efter att ta hänsyn till de behov som personer med funktionsnedsättning har. Personal bör få lämplig utbildning och då denna utbildning planeras och genomförs bör organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning konsulteras. All väsentlig information ska kunna lämnas på alternativa sätt. EU-förordningen trädde i kraft den 1 mars 2013.296 Ledsagning för passagerare i långfärdsbuss då uppföljningen genomfördes erbjöds inte ledsagning för passagerare som åker långfärdsbuss. började dock EU- förordningen om passagerares rättigheter i samband med bussresor att gälla på busslinjer längre än . Bussterminalerna ska därför numera tillhandahålla ledsagning. Enligt Samtrafiken är det i praktiken mycket få busslinjer i som är längre än , men bl.a. ett bussbolag har sagt att man vill kunna erbjuda ledsagning till alla som behöver, oavsett linjens längd. Samtrafiken arbetar för att få med bussföretagen i den nationella ledsagning- en.297 Ledsagning inom regional och lokal kollektivtrafik Ägare av bussterminaler har i enlighet med EU-passagerarförordningen ett stort ansvar för att tillgängliggöra terminalerna. Bussföretagen betalar en angöringsavgift. har busstrafik inte ingått i det nationella ledsagningssystemet. Detta innebär att det från ett resenärsperspektiv inte går att beställa ledsagning för hela resan. Samtrafiken menar att det vore bäst om alla aktörer ingick i det nationella ledsagningssystemet. Orsaken till att regionala kollektivtrafikmyndigheter inte deltar uppges av Samtrafiken vara de höga kostnaderna. Gränssnittet mellan olika former av ledsagning kan vara ett problem för resenären. Bland annat beställs olika ledsagningar på olika sätt. Flera aktörer har framfört att det finns problem i samordningen mellan olika ledsagningar och att det borde vara ett gemensamt ledsagningssystem.298 295Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 181/2011 av om passagerares rättigheter vid busstransport och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004. 296Svensk Kollektivtrafik, e-brev . 297Samtrafiken, intervju . 298BR, intervju , Samtrafiken, intervju , och SRF , intervju . 6 BUSS OCH SPÅRVAGN 2013/14:RFR5 Flera funktionshindersorganisationer har också konstaterat att bussdirektivet innebär att bussföretag inte behöver erbjuda ledsagning om bussresan är kortare än . Bland annat SRF i menar att detta är ett hinder för att åka kollektivt och att det inte är klart hur detta problem ska lösas. I promemorian Lag om resenärers rättigheter – kompletterande bestämmelser föreslås att undantag från passagerarförordningen ska göras för lokal och regional trafik och det lämnas också förslag till viss kompletterande reglering till förordningen.299 Ledsagningens omfattning inom buss- och kollektivtrafik är tämligen liten. Inom t.ex. lokaltrafik handlar det om ca 500 ledsagningar . Från funktionshindersorganisationer har konstaterats att ledsagning är minst utbyggt inom busstrafiken. SRF konstaterar att i t.ex. finns ingen möjlighet till ledsagning vid byte från en buss till en annan buss.300 Exempelvis ingår inte i det nationella ledsagningssystemet utan har byggt upp ett eget system. Representanter har framfört att det inte är uteslutet att kommer att ansluta sig till det nationella systemet . fanns inte ledsagning på bussterminalerna, men det finns numera på 65 terminaler i länet. Ledsagningen beställs på och utförs av olika taxibolag. hämtade inspiration från när systemet infördes. ledsagning uppges öka i omfattning. Det finns ledsagarservice på t.ex. bussterminalen i . Där kan man få hjälp med byte till spårvagn och tåg.301 Funktionshindersorganisationer i menar att det är ett problem att ledsagningen inte är samordnad. Ett problem är vidare att det finns så många olika utförare av t.ex. ledsagning. På de stationer där man har ledsagning ska det vara förare som har rätt att köra färdtjänst och så är det . Den som beställer ledsagningen kan behöva ringa olika ledsagare och det finns en oro för om det ska fungera eller inte. Det borde gå att boka ledsagningen som biljetten bokas. När det gäller finns det i en del städer i regionen enligt uppgift ingen utförare av ledsagningen, t.ex. i Ulricehamn.302 Flera aktörer har i uppföljningen tagit upp att trafikföretagen inte har några incitament för att göra reklam för ledsagningen. som trafikföretagen har investerat i att förbättra tillgängligheten ombord på fordonen tycker trafikföretagen att ledsagningen är för dyr. Även inom busstrafiken kommer 299SRF , intervju , och , 2013a. 300Samtrafiken, intervju , och SRF, intervju . 301Västtrafik och , intervju , , Region , intervju , och , , intervju . 302Rådet för funktionshindersfrågor i , intervju , och Unga synskadade Väst, intervju . 2013/14:RFR5 6 BUSS OCH SPÅRVAGN antagligen ledsagningskostnaderna att debiteras per kund, dvs. 6.7 Information vid bussresor har uppgett att visuell dynamisk trafikinformation via digitala displayer samt tidtabeller i pappersform finns på de flesta busstationer och större busshållplatser. För synskadade finns mycket sällan utrop. Ombord på bussarna finns enligt ofta audiovisuell information men inte alltid hörbara utrop, vilket skapar problem för personer med synskada. SRF har i uppföljningen pekat på att det för synskadade handlar om behov av främst två typer av information: dels hållplatsutrop ombord på bussen, dels linje- och destinationsutrop vid hållplatsen då den resande går ombord på bussen. När det gäller hållplatsutrop ser det olika ut i olika delar av landet och när det gäller linje- och destinationsutrop kan konstateras att detta inte finns så ofta.304 I uppföljningen har olika exempel på insatser redovisats. Ett exempel är insatser för att förbättra informationen i form av realtidsskyltar på stora hållplatser. har monterat drygt 800 skyltar, och ca 160 till är planerade för . I reseplanerare finns uppgifter om hållplatsers och fordons tillgänglighet, och företaget har även arbetat fram en databas som innehåller information om tillgängligheten på hållplatser och terminaler. Denna databas är kopplad till reseplaneraren där resenären kan få information om tillgängligheten på ett specifikt hållplatsläge. För personer med funktionsnedsättning kan det vara viktigt att t.ex. kunna ta reda på om det finns plats för en rullstol på bussen eller att t.ex. kunna boka plats på en lokal kollektivtrafikresa. uppger att det är möjligt att få information om en specifik hållplats för att få veta om man kan resa från eller till denna. spårvagnshållplatserna information om när nästa spårvagn med låggolv kommer.305 Ett annat exempel på insatser för ökad tillgänglighet till busstrafiken kan hämtas från som har infört s.k. pratorer som består av 1 500 låd- 303Samtrafiken, intervju . 304Trafikverket, 2012b, och SRF, intervju . 305Göteborgs stad, , intervju , och , intervju , samt , , intervju . 6 BUSS OCH SPÅRVAGN 2013/14:RFR5 liknande högtalare som finns placerade på busshållplatser runt om i . Pratorerna innebär att resenärerna genom en knapptryckning erbjuds att få tidtabellen uppläst.306 I detta kapitel beskrivs olika hinder som uppmärksammats av bl.a. funktionshindersorganisationerna när det gäller möjligheterna att resa med flyg. Vidare redovisas de åtgärder som vidtagits för att tillgänglighetsanpassa flygplan och flygplatser. Avslutningsvis beskrivs assistans och ledsagning vid flygresor. 7.1 Upplevda hinder inom flygtrafiken I intervjuer har framkommit att flyget upplevs fungera bra, både för personer med synskada, hörselskada och rörelsehinder. Flertalet av de intervjuade har framfört att servicen är god, personalen ofta trevlig och att ledsagningen fungerar. Flera intervjuade har framfört att flyget känns säkrast av de kollektiva färdmedlen och att resenären får hjälp hela vägen om det behövs. Även inom flyget finns dock olika hinder. Det finns vissa mindre flygplan som inte klarar av att ta ombord rullstolar på grund av för litet lastutrymme. Resenärer med rörelsehinder placeras ofta på en särskild plats, vilket underlättar om planet t.ex. måste evakueras.