rfr · H00WRFR5 · 2013-03-21 00:00:00 — I takt med att alltmer finansiering är extern blir det administrativa och finansiella arbetet allt viktigare för att kunna svara mot interna behov av stöd för utveckling av projektförslag och externa krav på redovisning. It-avdelningen är också en nyckelfunktion för intern och extern kommunikation. Syfte: Att möjliggöra och stödja forskningsverksamheten på . Samarbete: Schweiziska försvarsdepartementet (DDPS), för säkerhetsstudier (EUISS) och . 5.1 Minskade anslag till forskning och teknikutveckling –2013 har Försvarsmaktens anslag för forskning och teknikutveckling genomgått stora nedskärningar. Den ekonomiska ramen för forskning och utveckling (FoU) som inryms i anslaget 1:5 har minskats från ca 2005 till 201347. Försvarsmakten fick i uppgift att i samband med inlämningen av myndighetens budgetunderlag redovisa förslag om hur besparingar inom forskning och utveckling motsvarande skulle kunna genomföras48. Med nedskärningar på ytterligare i budgetpropositionen minskade anslaget inom forskning och utveckling med totalt . Försvarsmaktens förslag om genomförandet av nedskärningar togs fram gemensamt med FOI, FMV och FHS. Målet med förslaget var att försöka minimera de negativa konsekvenserna utifrån ett helhetsperspektiv och att behålla forskningskompetens på bredden, som behov från insatsorganisationen skulle kunna tillgodoses. Dock blir resultatet av minskade anslag på att verksamheten inom FoU både blir mindre och smalare. Områdena logistik, krigsvetenskap och den resterande delen av CBRN och miljö upphör, varför kunskap inom dessa områden får inhämtas på annat håll. Transferprogrammet reduceras med . Nedskärningarna kan ge flera konsekvenser , exempelvis i form av försämrade förutsättningar för Försvarsmakten att lösa uppkommande problem. En annan konsekvens är att beställningsvolymen till FOI och FHS kommer att minska, med resultatet att tillgången till kompetens kan försvinna. 47Området CBRN () har flyttats till anslaget 1:9. 48Förslag till och konsekvenser av en minskning av anslaget för forskning och utveckling med . Bilaga 2, beteckning 23 250: 52238. Tabell 3 I tabellen redogörs för de föreslagna nedskärningarna på ca inom Försvarsmaktens anslag 1:5.49 Minskade anslag till Försvarsmaktens forskning och teknikutveckling Forskning och utveckling finansieras i huvudsak av anslaget 1:5 Forskning och utveckling. Verksamheten finansieras även av anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar, 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar samt 1:9 Totalförsvarets forskningsinstitut.50 Ändamålet med anslaget 1:5 är att finansiera forskning, utveckling och studier m.m. Vidare finansieras även det nationella flygtekniska forskningsprogrammet (NFFP) och verksamhet vid luftstridssimuleringscentrum (FLSC). Anslaget finansierar även forsknings- och utvecklingsverksamhet som genomförs inom ramen för det svenska deltagandet i Europeiska försvarsbyrån.51 påbörjades en omdisponering av medel från Försvarsmakten () och MSB (9,) till 49 Förslag till och konsekvenser av en nedskärning av anslaget för forskning och utveckling med . Bilaga 2, beteckning 23 250:52238. 50Budgetpropositionen s. 33. 51Budgetpropositionen s. 63. Anslag till forskning inom området Försvar Nedan lämnas uppgifter om regeringens förslag till anslag till forskning inom området Försvar i enlighet med budgetpropositionen inom utgiftsområdena 5, 6 och 16. Tabell 4 I tabellen presenteras anslag, utgiftsområden, medel till forskningen (tkr) i enlighet med budgetpropositionen inom utgiftsområdena 5, 6 och 16. Vidare redovisas kommentarer om de förändringar som gjorts. 52Av FOI:s årsredovisning 2011 s. 15 framgår att intäkterna från CBRN-anslaget var 2011 och 2010. 53Siffran avser finansiering av forskning och utveckling, övergripande ämnesansvar för officersutbildningens ämnen, forskarutbildning inom officersutbildningens centrala ämnen samt forskning och analysstöd för regeringens behov. Uppgifter från , Försvarshögskolan. Uppgifter från , FMV. 55Uppgifter från , MSB. 5.2 Budgetfördelning – forskningsområden För att ge en överskådlig bild av hur budgetmedlen kanaliseras ut på olika forskningsområden har en tabell sammanställts där man kan avläsa forskningsområde, utförare, beställare, forskningssamarbete och den budget som fördelas till respektive forskningsområde (tabell 5). Budgeten i tabellen innehåller i huvudsak information om fördelningen av statliga anslag. Summan av anslagen till de olika områdena har getts med olika precision, och syftet med budgetfördelningen i tabellen är att ge läsaren en idé om anslagens storlek. Kolumnerna utförare och samarbeten har redovisats med olika precision från aktörerna, och ska läsas som exempel på utförare och samarbeten. För en mer detaljerad bild av samarbeten och utförare hänvisas till texten. 56Siffrorna avser kostnaden för forskning 2012. Uppgifter från , . 57Uppgifter från , . 58Anslaget finansierar forskning och fördelas enligt principer som styrelsen beslutat till samtliga ämnen. Uppgifter från , FHS. 59Uppgifter från , . 60Sifforna anger medel till forskning /13. 61Uppgifter från , . 62Uppgifter från , . 63Uppgifter från , UI. 2012/13:5 5 BUDGET Det förekommer även andra samarbeten med t.ex. KI och KTH, men uppföljningen fokuserar på de aktörer som var aktuella i samband med den tidigare studien. Tabell 5 Huvudaktörernas fördelning av forskningsmedel till respektive forskningsområde. I tabellen presenteras också utförare, beställare och forskningssamarbeten. 64 Siffrorna avser 2011. Uppgifter från , FOI. 65Summa för FMV och FOI. 66Verifiering och validering är benämnt Test och evaluering (T & E) och är överflyttat från området logistik. 67 Planerad budget /13. Uppgifter från och , FHS. 68 Utlysning av stöd till att bereda ansökningar till FP7. 69 Fördelning av forskningsmedel 2012. Uppgifter från , . Följande forskningsansvariga har kvalitetsgranskat sina delar: Försvarsmakten: , forskningschef : : och : : Intervjuer har gjort med följande personer: Försvarshögskolan: Ers , , och Samhällsekonomisk kalkylering – referat från trafikutskottets seminarium Frågeinstituten som kontrollinstrument Volym 1 och 2 öppna utfrågning på temat Missbruks- och beroendevård – vem ska ansvara för vad? Tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg – En uppföljning offentliga utfrågning om järnvägens vinterberedskap Verksamheten vid scenkonstallianserna – En utvärdering Kunskapsöversikt om nationella minoriteter Förstudie – utbildningsvetenskaplig forskning Breddad rekrytering till högskolan Uppföljning av undantag från normalskattesatsen för mervärdeskatt offentliga utfrågning om framtida godstransporter Arbetsmarknadspolitik i kommunerna Del 1 Offentligt seminarium Offentlig utfrågning om life science-industrins framtid i