mot · H102So400 · 2013-10-03 00:00:00 — Rett Center har fått ekonomiskt bidrag från staten. Bidraget har uppgått till . Enligt uppgift till utskottet kommer bidraget att uppgå till även 2012. Bidraget ingår även i regeringens förslag till budgetram . Verksamhet och forskning på området måste långsiktigt säkras, enligt utskottets mening. Socialminister har i ett interpellationssvar uttalat: Rett Center har dock under lämnats ett statligt bidrag för delfinansiering av verksamheten motsvarande . Regeringen har beslutat att avsätta samma belopp 2013. Vi anser att hanteringen från regeringens sida att bara ge besked i taget omöjliggör en rimlig framförhållning. Verksamhetens långsiktiga existens behöver säkras, i avvaktan på en nationell och stabil lösning för sällsynta diagnoser. Staten har ett särskilt ansvar för och bör lämna fleråriga besked om finansieringen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vår sexualitet är en stor källa till njutning och glädje. Att kunna bestämma över sin kropp och reproduktion är en rättighet. Alla ska ha möjlighet att uttrycka sin sexualitet på sina egna villkor. Men för att man ska kunna ha möjlighet att uttrycka sin sexualitet behöver man makt, kunskap och i många fall tillgång till preventivmedel. har fortfarande ett högt antal oönskade graviditeter, vilket regeringen lyft fram vid ett flertal tillfällen . Man uttrycker också en vilja att minska dem. Ett sätt är att subventionera preventivmedel för ungdomar och unga vuxna, vilket både stöds av vetenskapliga studier (SBU 2012) och i departementspromemorian Bättre förutsättningar för det förebyggande arbetet (S2007:D). subventioneras preventivmedel i landet, men skillnaderna mellan landstingen är stora. Enligt Sverigebarometer är preventivmedel i gratis upp till medan saknar subventioner helt, vilket innebär kostnader beroende på preparat. , , , , , och upphör med subventionen redan . Mer än hälften av landstingen och regionerna (12 av 21) subventionerar bara . Subventionering av preventivmedel är emellertid inte bara en fråga om att förebygga oönskade graviditeter. Det handlar också om att kvinnor påtvingas ett större ansvar för preventivmedel jämfört med män. Unga har i allmänhet inte särskilt stora ekonomiska marginaler. Unga kvinnor som tar ansvar för preventivmetoderna tar på sig kostnader som unga män inte har i samma utsträckning. är det den unga kvinnan som påverkas mest av en oönskad graviditet. Hon får göra abort eller föda och ta ansvar för ett barn som inte var planerat att komma . Att subventionera preventivmedel är ett sätt att delvis balansera upp denna orättvisa, även om det mest rättvisa är ett mer jämställt fördelat ansvar för preventivmedlen. Det måste bli självklart att unga män tar ett större ansvar än när det gäller att förebygga oönskade graviditeter och smittrisk. (2013) fattade SKL ett beslut om att rekommendera landstingen och regionerna om en gemensam enhetlig modell för preventivmedelssubvention som innebär: att åldersgräns för subvention är till och med , att egen kostnad inte ska överstiga vid köp av subventionerade preventivmedel, att preventivmedel ska ingå i läkemedelsförmånerna för att vara aktuella för subvention. Problemet är att det endast är preventivmedel som ingår i läkemedelsförmånen som ska subventioneras. För att bli en del av läkemedelsförmånen måste ett läkemedel vara bättre eller mycket billigare än de som redan ingår. Det är endast ett fåtal äldre preventivmedel som ingår i läkemedelsförmånen. De har en hög effekt och är relativt billiga. Därför är det i princip omöjligt för nyare preventivmedel att få samma subventioner. Så de ungdomar som vill ha ett preventivmedel med mindre biverkningar eller anpassat efter sina behov kan tvingas betala fullt pris även i fortsättningen. Frågan om vad det skulle kosta att subventionera de preventivmedel som inte ingår i läkemedelsförmånen är emellertid inte tillräckligt utredd. arbetsgrupp tog fram förslag på subventioneringsnivåer och åldersgränser, men kunde inte göra fullständiga kostnadsanalyser. Det behöver därför göras en ny utredning om subvention av preventivmedel för unga. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 18Abort för utländska kvinnor ändrades abortlagen så att kravet på att en kvinna för att få göra abort i måste vara svensk medborgare eller bosatt i togs bort. värnar den fria rätten till abort och kvinnans rätt att själv bestämma över sin kropp. välkomnade denna ändring som gett utländska kvinnor möjlighet att göra legala och säkra aborter i . Förvånansvärt nog saknas helt lättillgänglig information om lagändringen och vad den innebär på regeringens hemsida. Den aktuella informationen finns i lagrådsremiss, proposition och i en artikel men bara på svenska. Detta är en mycket stor brist och frågan är hur den berörda målgruppen ska kunna få vetskap om möjligheten att göra abort i utan information. Regeringen bör därför genomföra en satsning på att informera om svensk abortlagstiftning i länder i vårt närområde där abort är förbjudet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. menar att vi borde gå något längre än dagens lagstiftning. Det vore bra om vissa landsting gavs resurser för att bygga ut abortverksamheten och på andra sätt underlätta för utländska kvinnor som behöver göra abort i . Denna verksamhet bör också lyfta fram frågan om kvinnors rätt till sin egen kropp och att kvinnors rättigheter är mänskliga rättigheter. Mot bakgrund av ovanstående resonemang bör förutsättningarna för en utbyggd abortverksamhet i vissa landsting för utländska kvinnor utredas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 19Anhörigstöd i hälso- och sjukvården Anhöriga är alltför osynliga inom hälso- och sjukvården. De blir ofta varken sedda, hörda eller tillräckligt informerade. Det är också brist på information om var anhöriga kan få stöd. Ofta pratar sjukvården inte heller med en skör anhörig om vilka möjligheter hen har att orka stödja och hjälpa sin närstående när hen kommer hem från t.ex. sjukhus. Genom att tydligt skriva in i socialtjänstlagen att kommunerna ska ge stöd till anhöriga och genom ett mångårigt utvecklingsarbete har kommunernas anhörigstöd utvecklats. Samarbetet mellan kommunerna och landstingen fungerar ofta dåligt och insatserna för stöd till anhöriga samordnas inte. måste anhörigstödet i hälso- och sjukvården förbättras och sjukvården behöver också kunskap så att de kan informera på hälsocentraler och sjukhus om kommunens anhörigstöd. Redan nu ska barns behov av information, råd och stöd särskilt beaktas av hälso- och sjukvårdspersonal om barnets förälder eller en annan vuxen som barnet bor tillsammans med, har en psykisk sjukdom eller en psykisk funktionsnedsättning; har en allvarlig fysisk sjukdom eller skada; är missbrukare av alkohol eller annat beroendeframkallande medel eller oväntat avlider. Hälso- och sjukvårdslagen bör därför skärpas så att det tydligt framgår att hälso- och sjukvården ska uppmärksamma och ge stöd också till vuxna anhöriga. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.