ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Sk366 · 2013-09-27 00:00:00 — Skatteregler för kulturföretagare och allmännyttiga föreningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av skatte- och avdragsregler för företagare inom kultursektorn och för allmännyttiga föreningar. Kultur bygger på kreativitet och spelar också en viktig roll för tillväxt och innovation. Den är bland annat viktig för besöksnäringen. Kulturella resurser är dessutom förnybara, vilket är särskilt välkommet för ett uthålligt näringsliv. Vi behöver ta tillvara den kreativa kraften och hitta modeller för att sprida den i samhället. Det finns också skatte- och avdragsregler som behöver ses över inom detta område. Ett exempel är den så kallade dansbandsmomsen som innebär att det är lägre moms om ett band spelar för en sittande publik och en högre momssats om publiken dansar. En annan fråga är att företag får dra av för inköp av en ny designmöbel men inte ett nyproducerat konstverk. Vi anser att det behöver göras en bred översyn av dessa frågor för att skapa goda och likvärdiga förutsättningar för företagande inom kultursektorn liksom för allmännyttiga föreningar. Per Lodenius (C)
mot · H102Sk367 · 2013-09-30 00:00:00 — Översyn av reglerna för skattefri motion och annan friskvård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av reglerna för skattefri motion och annan friskvård. Ett stort antal studier har visat på den stora betydelsen motion och friskvård har för folkhälsan. Det är även vanligt förekommande att motion skrivs ut på recept för att motverka sjukdomstillstånd såsom högt blodtryck, hjärt- kärlsjukdom, stroke osv. Motionens positiva betydelse är även något som fångats upp i rådande lagstiftning. Arbetsgivaren har möjlighet att erbjuda sin personal motionsaktiviteter och annan friskvård av enklare slag. Erbjudandet går ut på att arbetsgivaren ersätter arbetstagaren för sina kostnader upp till en viss nivå och denna ersättning är skattefri. Aktiviteterna kan vara t.ex. gymnastik, styrketräning, spinning, squaredans, qigong, kostrådgivning, information om stresshantering, profylaxkurser för blivande föräldrar, fotmassage o.s.v. Det finns även en hel del aktiviteter som inte omfattas, t.ex. ridning, naturvandring och andra friluftsaktiviter. Vi understöder till fullo möjligheten till ersättning för motion och friskvård men ifrågasätter begreppet av enklare slag. Det är ett svårtolkat begrepp och riskerar oerhört subjektiva bedömningar av vilka motionsformer som meriterar ersättning. Det begränsar även individens möjlighet att själv välja vilken motion eller friskvård vederbörande vill ägna sig åt. Det resulterar i att färre utnyttjar möjligheter att använda sin motionspeng. För att åtgärda denna situation föreslås att regelverket ändras så att det är arbetsgivare och arbetstagare gemensamt som ska komma överens om vilka former av motion och friskvård som ska kunna ersättas. En sådan förändring skulle skapa större möjligheter att anpassa motionen eller friskvården till individens behov och intressen istället för att tvingas följa en lista med givna aktiviteter, vilka fastställts centralt. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102Sk368 · 2013-09-30 00:00:00 — Regionalisering av fastighetsskatten för el- och industrifastigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över möjligheterna att skatteintäkterna från industriella och elproducerande fastigheter regionaliseras för en hållbar utveckling i hela landet. decentraliserade syn på samhället är att väl fungerande och starka regioner är avgörande för en hållbar tillväxt, god service och välfärd i hela landet. Det är genom att stärka den lokala och regionala konkurrenskraften som vi skapar bättre förutsättningar för såväl företagande, innovationer och investeringar som tillväxtpotentialen och sysselsättningsmöjligheterna i hela landet. Fastighetsskatten är i de flesta länder redan lokal eller regional. är avvikande genom att låta den vara, delvis, nationell. Ett undantag i närtid är den tidigare fastighetsskatten på bostäder i småhus, ägarlägenheter och hyreshus som övergick i en fastighetsavgift. Vi vill nu gå vidare och regionalisera fler delar av den statliga fastighetsskatten i syfte att stärka den regionala beslutsnivån och regionernas möjligheter att föra en tillväxtfrämjande politik utifrån sina egna förutsättningar genom att regionalisera fastighetsskatten på industrifastigheter respektive på elproducerande fastigheter. För att undvika att komplicera skattesystemet bör själva nivåerna på fastighetsskatten förbli gemensamma, och beslut om dessa fattas gemensamt för hela landet. Eftersom frågan om regionaliserade skattebaser är mycket teknisk behöver den bli föremål för en statlig utredning, vilken tar sin utgångspunkt i en regionalisering av fastighetsskatten på industriella och elproducerande fastigheter. För oss centerpartister är det kommunala skatteutjämningssystemet en hörnsten i vår strävan att ge förutsättningar för en likvärdig och god grundservice i hela , utjämna skillnader i skattekraft och medverka till kostnadsutjämning. står bakom finansieringsprincipen som innebär att nya uppgifter som åläggs kommunerna ska kompenseras. Principen gäller åt båda håll. Om fattar ett beslut som innebär att ansvar lyfts bort från kommunerna ska även detta neutraliseras finansiellt. Den finansiella regleringen sker genom förändringar i anslaget för kommunalekonomisk utjämning. Det som omfattas av principen är enbart statligt beslutade åtgärder som direkt tar sikte på den kommunala verksamheten. Enligt finansieringsprincipen ska åtgärder som inte tar sikte på men ändå ger ekonomiska effekter på kommunerna beaktas vid bedömningen av det skattefinansierade utrymmet som finns i samband med att statsbidragen ska fastställas. Med anledning av ovanstående föreslår vi att en översyn görs för att se över möjligheterna att skatteintäkterna från industriella och elproducerande fastigheter regionaliseras för en hållbar utveckling i hela landet.
mot · H102Sk369 · 2013-09-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förhandlingarna med om momsundantaget för ideella föreningar i . Det undantag som ideella föreningar i har när det gäller momsredovisning har orsakat konflikt med EU. Kommissionen anser att den svenska momslagen har ett alltför generöst undantag för ideella föreningar. gjorde återigen ett ställningstagande i frågan om momsbefrielse för ideella föreningar som är negativt för . har det funnits ett pågående överträdelseärende mot , för att den svenska momslagen inte sägs följa EG:s momsdirektiv. Problemet är enligt att ideella föreningar i undantas från att registrera och betala moms på sina traditionella intäkter: servering, försäljning av varor (auktion, blommor, kläder) och tjänster (inventering i butiker, vakter på parkeringar) samt reklam och sponsring. Ännu har det inte uppnåtts någon överenskommelse mellan kommissionen och regeringen i frågan. Den ideella sektorn står för viktiga verksamheter i som det finns anledning att försvara. Den ideella sektorn i tar ett stort samhällsansvar och bidrar till en berikande mångfald. Undantaget för ideella föreningar ska därför självklart kvarstå. har också i relation till EU lyft fram att undantagen för ideell verksamhet bör tydliggöras i momsdirektivet i den större översyn som görs av momssystemet på EU-nivå. Från kommissionens sida möts detta av kalla handen. De ideella föreningarna är så viktiga att regeringen bör avstå från att stödja överenskommelser om andra förändringar av momssystemet om undantagen inte tydliggörs på ett sådant sätt att föreningarna även i fortsättningen kan undantas från att registrera och betala moms. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102Sk370 · 2013-09-18 00:00:00 — Avskaffande av avgifter för gåvoskatteavdrag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att avskaffa ansökningsavgiften och den årliga registeravgiften till för organisationer när det gäller gåvor som ger skattereduktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att höja nivån för skattreduktion när det gäller gåvor till ideella organisationer. Det är mycket glädjande att regeringen nu går vidare med gåvoskatteavdraget i föreliggande budgetproposition, så att gåvor till fler ändamål än tidigare kan ge skattereduktion. Detta framgår bland annat av budgetpropositionens första del, som rör finansplanen och skattefrågor (s. 138), och avsnitt 6.14 om reformerade inkomstskatteregler för ideell sektor (särskilt s. 298, Följdändring avseende skattereduktion för gåvor). Detta är ett av de krav som drivits från såväl gåvogivare som gåvomottagare. Att gåvoskatteavdraget byggs ut successivt på detta sätt är en riktig och framgångsrik väg att gå för att ytterligare stärka den ideella sektorn i . Ett annat viktigt steg vore att avlägsna de avgifter som gåvomottagare har behövt betala: först för att bli godkända och därefter en årlig registeravgift. När så många fler ändamål godkänts synes det onödigt byråkratiskt att granska gåvomottagarna på det sätt som skett. En parallell kan också dras till den skattereduktion som ges för RUT- och ROT-tjänster. De företag som erbjuder dessa tjänster har aldrig behövt betala en avgift för att bli godkända. Istället har det tydliggjorts av vilka tjänster som är godkända och företaget har sedan ett ansvar att tillse att det är för sådana utförda tjänster man begär utbetalning från myndigheten. Att nu vidga ändamålen men hålla fast vid avgifterna skapar ändå begränsningar och inte minst mindre organisationer missgynnas – just de som kanske är i störst behov av gåvorna. Mot denna bakgrund ska den ansökningsavgift och den årliga registeravgift som erläggs till skyndsamt avskaffas för ideella föreningar, stiftelser och registrerade trossamfund som är mottagare av gåvor som ger skattereduktion. Hur detta ska göras bör bli föremål för en översyn av regeringen. Förutsättningarna för att höja nivån för avdragsrätten bör också utredas. I uppgick gåvoskatteavdrag till , för att höjas till . Såsom det norska skattesystemet är utformat innebar det en maximal skattereduktion på eller , dvs. något högre än i . genomfördes en studie av vad höjningen av gåvoavdraget från 6 000 till 12 000 hade lett till, och den visade att totalt hade gåvogivandet ökat . Även i vore det välkommet att regeringen bidrog till att stärka den ekonomiska basen för ideell sektor på detta sätt, vilket bör ges regeringen till känna.
mot · H102Sk374 · 2013-09-26 00:00:00 — Låt tulltjänstemän bära vapen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt ska utreda huruvida uppgifterna att tullinspektörer släpper förbi grovt kriminella av rädsla för sin egen säkerhet stämmer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tullinspektörerna ska utrustas med tjänstevapen och/eller annan utrustning de är i behov av från effektivitetssynpunkt, om det visar sig att uppgifterna stämmer. är den enskilt viktigaste myndigheten med ansvaret för att säkerställa att grova brottslingar inte för in narkotika och illegala vapen i . framkom dock alarmerande uppgifter i (SvD) som gör gällande att tullinspektörer medvetet släpper in grovt kriminella personer i , trots misstanke att de för med sig vapen. Detta av rädsla för den egna säkerheten. Uppgifterna kommer från källor inom . Enligt källorna är detta en av anledningarna till att man finner så få illegala vapen (26 ). Precis som polisen arbetar tullinspektörerna mot grov organiserad brottslighet, men med den stora skillnaden att de inte får bära några tjänstevapen. När SvD frågar huvudskyddsombud om polisen skulle ingripa utan tjänstevapen om de fått in tips på ett fordon med narkotika, svarar han nekande på frågan: Nej, som huvudskyddsombud skulle jag aldrig vilja höra talas om att man gjorde det. Man vet ju aldrig vilken situation man stöter på.1 Det är orimligt att kräva att tullinspektörerna ska ingripa utan tjänstevapen i situationer då polisen inte gör det. Och att tillkalla polis varje gång misstanke föreligger är orimligt. En sådan organisation skulle bli tungrodd, byråkratisk och ineffektiv. Detta är för övrigt något som en av de läckande källorna inom tullen påtalar när han uttalar sig om problematiken: Vi har inte möjlighet att hantera dem om de börjar bråka. Och polisen kan man inte ringa varje gång man har en misstanke.2 Om uppgifterna i stämmer, är det mycket allvarligt. För mig är det självklart att inte en enda grov brottsling ska få tillåtas smuggla in vapen eller narkotika obehindrat på grund av rädsla från tulltjänstemännens sida. Om så sker har de grovt kriminellas lyckats med att ställa sig över rättvisan. Vi anser därför att regeringen skyndsamt bör utreda huruvida källornas uppgifter stämmer, förslagsvis genom kvalitativa intervjuer och anonyma enkäter. Om uppgifterna visar sig vara korrekta, bör tullinspektörerna skyndsamt ges tjänstevapen och/eller den utrustning som krävs för att upprätthålla statens gränsskydd mot grov organiserad brottslighet. Osäkra tullare undviker vapenfynd S. 8–9 – Sektion: General – Del: 1. Osäkra tullare undviker vapenfynd S. 8–9 – Sektion: General – Del: 1.
mot · H102Sk377 · 2013-09-24 00:00:00 — Förstärkt jobbskatteavdrag för unga tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för ett förstärkt jobbskatteavdrag för alla . tillhör ett av de länder som klarat sig allra bäst genom den ekonomiska kris som drabbat såväl som övriga delar av världen hårt. har en låg arbetslöshet jämfört med många andra länder i som drabbats av krisen. Svensk arbetsmarknad är dock behäftad med strukturella problem och har varit präglad av att arbetslösheten varit högre bland grupper som haft begränsad eller ingen tidigare kontakt med arbetsmarknaden. Alliansregeringen har gjort mycket på detta område med jämförelsevis goda resultat, men det finns anledning att göra mer givet bland annat den nu rådande höga arbetslösheten bland unga människor. Alliansregeringen har genomfört flera riktade åtgärder för att göra det billigare att anställa unga, först genom att halvera arbetsgivaravgifterna för alla . I budgetpropositionen finns ett jobbpaket för unga där regeringen satsar 3,1 miljarder för att fler unga ska komma in på arbetsmarknaden. Satsningarna ska bland annat göra det ännu billigare att anställa yngre ungdomar. Det är dock även önskvärt med riktade åtgärder som gör det mer lönsamt för unga att arbeta. Arbetsmarknaden förändras precis som samhället och därför bör metoderna för att möta arbetslöshet bland utsatta grupper också göra det. Vi kan konstatera att en reform som haft positiva effekter på sysselsättningen i är införandet av jobbskatteavdraget. Ökandet av ekonomiska incitament för att arbeta har i varit nödvändigt mot bakgrund av att det i breda inkomstgrupper tidigare varit för liten diskrepans mellan försörjning genom olika typer av bidragssystem och eget arbete. Sysselsättningseffekten av jobbskatteavdraget påvisas bland annat av och . Mot bakgrund av detta och mot bakgrund av den relativt sett högre andelen arbetslösa bland unga människor i relation till arbetsgrupper med tidigare arbetslivserfarenheter förefaller det angeläget att ytterligare försöka rikta insatser mot unga människor på arbetsmarknaden. Mot bakgrund av att jobbskatteavdraget är den reform som kanske mest evidensbaserat av alla bidragit till att öka sysselsättningen bör förutsättningarna för ett ökat jobbskatteavdrag för personer ses över. Under förutsättning att detta skulle generera samma effekter som det generella jobbskatteavdraget skulle detta ha mycket gynnsamma effekter på ungdomsarbetslösheten. I sammanhanget bör beaktas effekterna av det utökade jobbskatteavdrag som riktats mot pensionärer som valt att fortsätta arbeta även efter sin 65-årsdag. Här kan man se tydliga effekter av det ökade ekonomiska incitamentet att fortsätta arbeta. Mot bakgrund av detta vore det önskvärt att regeringen gör en översyn av förutsättningarna för ett förstärkt jobbskatteavdrag för personer då detta sannolikt skulle utgöra en viktig reform för att minska arbetslösheten bland unga.
mot · H102Sk385 · 2013-09-24 00:00:00 — Villkorsskillnader inom camping- och gästhamnsnäringen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att göra en översyn av villkorsskillnaderna inom camping- och gästhamnsnäringen. En av de starkast växande sektorerna inom svenskt näringsliv och svenskt företagande är turismen. Siffror från visar att årsresultatet , när det gäller den totala mängden besök, uppgår till drygt 16 miljoner. Av dessa var flerdagsbesök, motsvarande 10,9 miljoner besök. Detta vittnar om den potential det finns i besöksnäringen. Vi har i tusentals företagare, som inom ramen för turistnäringen och ofta med små medel, gör ett utmärkt jobb i att välkomna och se till att turisterna trivs. Problemet är att dessa företagare omfattas av en obalans kopplad till momsnivåer, vilket i sin tur ger olika utfall beroende på vilken näringsverksamhet som bedrivs. För övernattning i gästhamn eller vinteruppställningsplats för båtar gäller momssats. För tält, husbil eller husvagn på campingplats gäller momssats . Gästhamnsverksamheten har en kort, men intensiv säsong. Det brukar som norm röra sig om en period , där är att beteckna som högsäsong. ska ägarna täcka sina årliga omkostnader. Campingnäringen däremot har en längre säsong, vilket innebär en större möjlighet att täcka omkostnaderna. Momsskillnaden mellan dessa två näringar inom turistsektorn till campingverksamhetens fördel är av en diffus art. Det ger uppenbart fördelar till en näringsgren i förhållande till en annan och leder till en snedvriden konkurrenssituation. Ambitionen bör därför vara att företag som verkar inom denna näring ges möjligheter att agera på likvärdiga villkor. Ambitionen bör likaledes vara att enhetliga regler ska genomsyras av ett gränsöverskridande perspektiv. Detta för att företag, länder emellan, i största möjliga mån ska ges möjligt att konkurrera om turister på samma villkor. Vi noterar att arbetar med en genomgripande översyn av de nuvarande mervärdesskattesatsernas struktur och att ett förslag kan förväntas före utgången av 2013. Detta kan dock inte ses som hinder för att ser över möjligheten att implementera en enhetlig nivå på nationell basis. Med anledning av detta bör regeringen överväga möjligheten till en översyn av villkorsskillnader inom camping- och gästhamnsnäringen.
mot · H102Sk386 · 2013-09-23 00:00:00 — Skatteregler vid import av tobak tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyndsamt se över regelverket för punktskattebetalningar för bl.a. tobak. 2011 minskade tullens beslag av smuggelcigaretter kraftigt. I stället utnyttjas det svenska regelverket på ett sätt som innebär att staten går miste om skatteintäkter för . Cigaretter importeras lagligt men säljs vidare utan att skatt betalas in. Varorna körs till ett registrerat skatteupplag där de säljs så fort som möjligt utan att den svenska punktskatten betalas in. Tidsglappet mellan att varorna tas in i landet och de som importören har på sig att betala skatten utnyttjas. När brottet uppdagas har bulvanerna redan lämnat landet och det som återstår är ett tomt lager och ett bolag med skatteskulder. Det är som prövar vilka företag som ska få upplagsrätt för tobak. Av de 56 bolag som har fått tillstånd uppges att minst 12 lurat staten på mycket stora summor. För myndigheter och allmänhet går det inte att skilja lagliga cigaretter från olagliga när de kommit ut i handeln. Brottsplaner för hur verksamheten är uppbyggd och kan genomföras har funnits minst . I de fall någon döms för delaktighet är det bulvaner eller medhjälpare medan de som ligger bakom verksamheten och tjänar stora summor går fria. De svenska rutinerna för betalning av punktskatt är unika i EU. Tillsammans med bristande kontroller blir till ett förlovat land för denna brottslighet. Att ändra reglerna för punktskattbetalningar och att införa det digitala övervakningssystemet, EMCS, är åtgärder som skulle försvåra brottsligheten. Det nuvarande regelsystemet innebär flera samhällsproblem, bl a att den organiserade brottsligheten kan fortsätta sin verksamhet, att tobakspolitiken åsidosätts och att staten missar stora skatteintäkter. Det är hög tid att regeringen lyssnar på , och och genomför förändringar i regelsystemet för att stävja denna ekonomiska brottslighet som gör att går miste om skatteintäkter på .
mot · H102Sk390 · 2013-09-26 00:00:00 — Sänkt fastighetsskatt för småskalig vattenkraft tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sänka fastighetsskatten för småskalig vattenkraft. Fastighetsskatten på industrifastigheter är normalt , vilket t.ex. gäller för värmekraftverk och kärnkraftverk. Det finns dock några undantag när det gäller industrifastigheter för elproduktion. Detta gäller vindkraftverk som har en nedsatt fastighetsskatt till . Däremot har vattenkraftverk en kraftigt förhöjd fastighetsskatt som i flera steg höjts, senast från till . Statens intäkter i fastighetsskatt när det gäller vindkraft och vattenkraft skiljer sig väldigt markant åt. Statens intäkter för fastighetsskatt på vattenkraft uppgår till ca under . Intäkterna för vindkraftverk motsvarande inkomstår är endast ca . När det gäller vattenkraften kan den delas upp i småskalig och storskalig vattenkraft. Till småskalig vattenkraft räknas inom EU kraftverk om max 10 MW. Det innebär att det finns vissa likheter när det gäller vindkraftverk och de effekter som förekommer. Fastighetsskatten för småskaliga vattenkraftverk utgör bara ca . En bråkdel av den totala intäkten för vattenkraft på i fastighetsskatt för . Fastighetsskatten innebär dock att dessa båda förnyelsebara energikällor behandlas väldigt olika i skattehänseende som nämnts ovan. I praktiken innebär det att el från vindkraftverk belastas med en kostnad för fastighetsskatt på ca /kWh producerad elenergi. När det gäller vattenkraften så höjdes även taxeringsvärdena kraftigt från , vilket enligt branschorganisationer kommer leda till att vattenkraften kommer belastas med ca 8–/kWh producerad elenergi i fastighetsskatt. Vi anser att denna snedvridning av fastighetsskatten är direkt skadlig för investeringsviljan för framförallt den småskaliga vattenkraften som har störst lönsamhetsproblem och därmed sämre möjligheter till reinvesteringar i sina anläggningar som ofta ägs av privatpersoner eller mindre lokala företag. Enligt produceras vid ca 1 900 småskaliga vattenkraftverk men många av dessa är i stort behov av reinvesteringar för att kunna bibehålla produktionen. Vid en reinvestering med modern teknik kan även en ökad produktionskapacitet uppnås. Dessutom finns det närmare 2 000 nedlagda vattenkraftverk som skulle kunna återstartas med ny modern utrustning om de ekonomiska incitamenten funnits. Enligt skulle man genom att reinvestera och återstarta dessa vattenkraftverk öka produktionen med förnyelsebar elenergi om ca . Småskaliga vattenkraftverk räknas som förnyelsebar energi och erhåller elcertifikat som stöd vid reinvesteringar. Effekten av den höga fastighetsskatten blir dock att producenten får betala tillbaka cirka halva elcertifikatsersättningen i fastighetsavgift. Som ett första steg anser vi att fastighetsskatten för småskalig vattenkraft bör sänkas till samma nivå som andra elproduktionsenheter för att stimulera investeringsviljan och tillkomsten av ny förnyelsebar energi.