ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102So418 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vård av och omsorg om människor med missbruksproblem. I den svenska drog- och alkoholpolitiken har länge förbudstanken varit den rådande. Tanken har varit att göra droger och alkohol mycket svårtillgängliga och därför minska konsumtionen hos medmedborgarna. Tanken är mycket god. Ingen vill att våra medmänniskor ska förgås i missbruk. Ingen vill att oskyldiga ska fara illa i våldsbrott, annan skadegörelse eller för den delen stöld av egendom. Statistiken visar dock på dystra siffror. Överanvändandet av alkohol och droger är stadigt högt. Viss ljusning verkar finnas i bruket av alkohol där spriten minskat och det verkar som att svensken får något mer kontinentala vanor och förhållande till alkohol än den förshärskande supkulturen som länge rått. I delar av världen har det börjat pratas om att skademinimering kan vara en framgångsrik väg för att minska skadorna av missbruk och av droganvändande. I delar av uppmanas man aktivt som nikotinist att övergå från cigaretter till snus eftersom det blir en relativt sett hälsofrämjande åtgärd. Kostnaderna i form av lungcancer och andra sjukdomar relaterade till rökning kan på så sätt minskas radikalt vilket ger förhöjd levnadsstandard och mindre utgifter för det offentliga. Det lösgör resurser till att bota och lindra på annat håll. Det borde utredas hur en skademinimeringsprincip i den svenska alkohol, tobaks- och narkotikapolitiken skulle kunna se ut samt vilka konsekvenser det skulle kunna då. Det kan kräva en översyn av skatter med till exempel höjd skatt på stark sprit och sänkt skatt på lågalkolohaltiga viner, höjd skatt på cigaretter och minskar på snus som några exempel. En skademinimeringsprincip skulle kunna leda till förändrade livsförutsättningar för hundratusentals människor och möjliggöra ett bättre användande av vård och polisresurser. Det skulle dock kräva att principen om skademinimering användes i vård, rehabilitering och i upplysning. Lika naturligt är att det är evidensbaserad kunskap som används och inte generella uppfattningar som är förhärskande. Beprövade metoder och faktabaserade resultat måste vara vägledande i en skademinimeringsprincip.
mot · H102So419 · 2013-10-03 00:00:00 — Inhemska adoptioner av barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inhemska adoptioner av barn. Att frånta vårdnaden av ett barn från de biologiska föräldrarna är aldrig något som ska få ske lättvindigt, men likväl finns alltför många barn i som växer upp utan den trygghet som kommer av att barnet vet att det hör till en familj. Utgångspunkten bör i större utsträckning vara att så många barn som möjligt bör ha möjlighet att få växa upp i ett hem där de fullt ut anses vara en del av familjen. Barnets behov av tillhörighet bör därför lyftas fram mer i den rådande myndighetsutövningen. Det finns inte några juridiska hinder för adoption av familjehemsplacerade barn, eller för barn vars föräldrar är frånvarande alternativt av annat skäl bedöms vara oförmögna att utöva föräldraskapet så prövas möjligheten till adoption för sällan. Regeringen bör därför överväga att se över tillämpningen av befintliga regler för att underlätta och stimulera fler inhemska adoptioner i fall där de biologiska föräldrarnas förmåga att ta hand om sitt barn anses långvarigt begränsad.
mot · H102So420 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om konsulentstödda familjehem. Konsulentstödda familjehem är en mellanform mellan familjehem och HVB-hem för vuxna, barn och ungdomar, ofta med svår social problematik som kan innefatta både kriminalitet och missbruk, men även psykisk problematik. Konsulenten finns för att stödja och handleda familjehemmet i dess arbete med klienten. finns inga formella krav på konsulenterna eller bolagen som anställer dessa, utan det är upp till varje kommun, som huvudman för klienten, att ställa önskade krav på konsulentverksamheten. Detta till skillnad från slutbetänkande (SOU 2011:35) där bland annat krav framfördes på auktorisering av familjehem. Möjligheten bör därför även övervägas att lagreglera tillsyn av och handledning som ges av bolag som erbjuder konsulentstödd familjehemsverksamhet.
mot · H102So421 · 2013-10-02 00:00:00 — Normala öppettider för lokaler med serveringstillstånd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ta bort normala öppettider för lokaler med serveringstillstånd för alkohol. När en restaurang erhåller serveringstillstånd krävs att ägaren måste förhålla sig till både alkohollagens bestämmelser och kommunernas olika regler. Kommunerna har möjlighet att själva sätta exakt vilken öppettid som ska gälla för lokaler med alkoholserveringstillstånd inom de ramar som alkohollagen medger. I de fall kommunen inte angivit öppettider bestäms dessa av alkohollagen. Normalöppettiden är då 01.00. 8 kap 19 § i Alkohollagen (2010:1622) säger: Kommunen beslutar under vilka tider alkoholdrycker får serveras. Vid bestämmande av tiden för servering ska särskilt beaktas vad som sägs i 17 §. Om inte kommunen beslutar annat, får servering av spritdrycker, vin, starköl eller andra jästa alkoholdrycker inte påbörjas tidigare än och inte pågå längre än . Normalöppettider kan äga sin rimlighet utifrån perspektivet att alkohollagen har att ta hänsyn till folkhälsa och bland annat syftar till att stävja alkoholmissbruk, men hänsyn ska även tas till medborgares möjlighet att under organiserade former medges möjlighet att konsumera alkohol. Om inte kommunen fattar ett aktivt beslut i frågan gäller tiden att alkohol får serveras nästkommande dag. Normalöppettiden tenderar även att bli normerande för kommunernas tillståndsgivning. Att i lagen ange lägre normalöppettider kan utifrån lagens övriga innehåll överlag ifrågasättas eftersom kommunen medges möjlighet att bestämma efter eget gottfinnande och med hänsyn till lokala förhållanden. Därför bör möjligheten till ett omvänt förhållningssätt beaktas, det vill säga att kommunen bör motivera varför den önskade tiden i ansökan att servera alkohol inte skall tillgodoses.
mot · H102So422 · 2013-10-02 00:00:00 — Motverka spridning av hiv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stoppa spridningen av hiv och avskaffa informationsplikten samt att utöka resurserna för information om hiv. I lever ca 5 000 människor med en hivinfektion. har antalet fall ökat oroväckande i . En bedräglig tystnad har spridit sig kring sjukdomen som en ny generation unga har vuxit upp som inte nåtts av tillräcklig information om sjukdomen. En FN-studie visar att sex av tio unga i världen saknar tillräckliga kunskaper om hur hiv överförs. Bäst kunskaper har unga i de länder som drabbats hårdast av epidemin. I många höginkomstländer, däribland , är dock kunskaperna bland unga oroväckande bristfälliga. finns många som inte tror att hiv finns i . är kunskaperna om smittspridning och om hur man skyddar sig, undermåliga. Det har aldrig levt så många med hiv och aids i världen som , över 33 miljoner människor enligt den senaste statistiken. En allt mer globaliserad värld leder också till att smittan sprids mellan länderna. I syfte att komma till rätta med problemet krävs informationssatsningar kring sjukdomen samt ett aktivt arbete för att minska stigmatiseringen av hivpositiva. I detta arbete är ett borttagande av informationsplikten en viktig del. Många vågar inte berätta om sin sjukdom, vilket gör att den ytterligare anonymiseras och kunskap och förståelse för hivprevention förhindras. har en av de mest repressiva lagstiftningarna i världen som rör personer med hiv. För detta har kritiserats internationellt. Inte nog med att lagstiftningen gör rättsläget osäkert för den som bär på hivviruset, den är också kontraproduktiv ur ett preventionsperspektiv. Informationsplikten som innebär att den som bär på hivviruset enligt lagen måste informera sin sexpartner om sin status innebär att det fulla ansvaret ligger på den som är hivpositiv medan den som är hivnegativ eller inte vet om sin hivstatus inte har något ansvar. Majoriteten av dem som blir smittade med hiv blir det av någon som inte själv vet om att han eller hon bär på hivviruset. Nysmittade är som mest smittsamma och då känner man ofta inte till sin hivstatus. Informationsplikten är därför såväl verkningslös som kontraproduktiv. Det måste anses vara i alla inblandade sexpartners intresse att skydda sig. Den som medvetet sprider smittan vidare begår en brottslig handling och kan dömas i enlighet med gällande rätt; dagens system med informationsplikt uppnår inte sitt syfte.
mot · H102So427 · 2013-10-02 00:00:00 — Användningen av internet och telefoni för dömda till rättspsykiatrisk vård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om användningen av internet och mobiltelefoni för dömda till rättspsykiatrisk vård. Rättigheten för patienter dömda till rättspsykiatrisk vård att använda mobiltelefoner och datorer måste ses över. En patient som är dömd till sluten psykiatrisk vård kan genom att använda sin mobiltelefon eller sin personliga dator fortsätta att kränka andra människor. Genom att lägga ut bilder på internet, ladda hem bilder eller film kan patienterna eller i kontakter med yttervärlden fortsätta begå brott, inte minst kopplat till droger. Det försvårar även möjligheten till rehabilitering. Inom rättspsykiatrin är möjligheterna att förbjuda patienterna att använda mobiltelefon och datorer begränsade. Inga generella förbud får fattas, vilket kan innebära att tillgången till mobiltelefon och dator kan fortgå via någon annan patient. I praktiken innebär nuvarande lagstiftning att en patient kan ringa och fortsätta att trakassera andra människor, fortsätta att hota vittnen och planera rymningar. Det förekommer också att missbrukande patienter beställer droger från langare via mobilen. Dessa patienter är i behov av vård och behandling och hjälp med att komma ifrån sina olika missbruk för att fungera i samhället. Patienterna kan även trakassera personalen och andra patienter inom vården genom att förmedla bilder eller filmer, vilket kan försvåra säkerheten och även vården. Det behövs ett förbud för att förhindra dessa trakasserier. Lagstiftningen behöver ses över för att skydda brottsoffren och deras personliga integritet. På den rättspsykiatriska kliniken i har man försökt att in i det sista hindra patienter dömda till rättspsykiatrisk vård från att använda internet och mobiltelefoner. Efter att den sista rättsinstansen klargjorde att klinikens förbud mot telefoni var olagligt så släppte man förbudet. efter att förbudet släpptes så märkte man ett ökat intag av droger till kliniken. Personalen på kliniken gjorde bedömningen att detta var en direkt konsekvens av borttagandet av telefon- och internetförbudet. Detta är oacceptabelt.
mot · H102So428 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn av socialtjänstlagen bör göras i syfte att förenkla för den enskilde att ta del av servicetjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att socialtjänstlagen behöver moderniseras för att ge kommunerna förutsättningar att förenkla sin service till enskilda medborgare och därmed ge människor större möjligheter till egenmakt och inflytande över sitt liv. I har man praktiserat en modell som ger enskilda tillgång till stödinsatser utan krångliga biståndsbeslut. Den enskilde och utföraren träffar i samråd en överenskommelse om stödet och utifrån detta görs ett serviceavtal för att förtydliga vad insatsen ska innehålla. I inledningsskedet erbjöds personer hemtjänst som en serviceinsats, utan krav på biståndsbeslut. har modellen utökats till att även gälla andra delar av såsom , familjestödet och hjälp till missbrukare. behövs ingen utredning med bedömning och myndighetsbeslut för att man ska få ta del av kommunens stödinsatser inom dessa områden. Modellen möjliggör för fler människor att söka stöd och få hjälp i ett tidigt skede. Det finns ingen anledning att misstänka att människor utnyttjar systemet, de allra flesta vill så långt som möjligt klara sig själva. Uppföljningar visar att modellen inte inneburit några ökade kostnader. Modellen ställer höga krav på information och uppsökande verksamhet. Invånarna i kommunen ska veta vad de har för möjligheter och att de kan söka bistånd om de inte är nöjda med de insatser de får. För behov som inte tillgodoses ska rätten till bistånd alltid finnas kvar. Det finns dock vissa oklarheter kring rättsläget. En restriktiv tolkning av lagstiftningen kan innebära att individuellt utformat stöd enligt socialtjänstlagen inte kan erbjudas på detta lättillgängliga sätt. har fått flera synpunkter från och har tvingats genomföra begränsningar av modellen. I råder konsensus kring den förenklade biståndsbedömningen och pensionärsorganisationerna är positiva. Regeringen bör ta initiativ till att en översyn av socialtjänstlagen. Ett förtydligande skulle möjliggöra fortsatta satsningar på servicetjänster som den enskilde kan ta del av efter eget bestämmande och utan biståndsbeslut. De administrativa resurser som krävs för biståndsbesluten kan i stället användas för att göra uppföljningar.
mot · H102So429 · 2013-10-02 00:00:00 — Bättre stöd till flickor med självskadebeteende tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre stöd till flickor med självskadebeteende. Självskadebeteende bland tonårsflickor i form av att de skär sig eller bränner sig har uppmärksammats i samhällsdebatten . Ett intryck bland vårdgivare är att beteendet ökat. Det är angeläget att öka kunskapen om problemets omfattning, karaktär och allvarlighetsgrad. Flickorna behöver stöd och hjälp från skolan, BUP, undgomsmottagningar m.m. Självskadebeteende är ett symtom bland annat hos flickor med olika grader av psykisk ohälsa. En stor andel av de fysiska skadorna är lindriga, förhållandevis få kräver sjukvård. Många av flickorna har andra problem som i sig borde föranleda insatser från samhällets stöd- och hjälpinstanser för unga. Det finns vissa belägg för att problemet har ökat bland flickor. Situationen på de särskilda ungdomshemmen är allvarlig när det gäller självskadebeteende. Det är angeläget att upptäcka flickor med allvarliga problem och identifiera orsaker så att adekvata diagnoser kan ställas och behandling med rätt inriktning ges.
mot · H102So430 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att motverka arbetskraftsbrist i äldreomsorgen. Alla människor ska kunna åldras i trygg förvissning om att det finns tillgång till vård och omsorg av hög kvalitet ända fram till livets slut. är det tyvärr annorlunda på sina håll, många talar om ålderdomen med rädsla. De är rädda för kvalitén på äldreboendet, rädda för att de ska få sitta ensamma på ett rum, att de inte ska ha tillgång till stimulerande aktiviteter osv. Det är därför av högsta vikt att vi satsar på alla delar som berör ålderdomen för att de äldre och de blivande äldre ska känna sig trygga. I hälso- och sjukvården finns en stor andel undersköterskor som är , vilket gör att pensionsavgångarna förväntas bli stora . Utöver det räknar landstingen med att behovet av nya undersköterskor kommer att öka med mellan 500 och 600 personer , till följd av en åldrande befolkning. Enligt en tidigare undersökning från kommer personer att öka , vilket innebär en ökning med ungefär 600 000 personer. Utvecklingen kommer oundvikligen att medföra stora svårigheter att rekrytera tillräckligt med personal till äldreomsorgen. Undersköterskor utbildas dels i gymnasieskolans vård- och omsorgsprogram, dels inom vuxenutbildningen. har merparten av de nyutbildade undersköterskorna kommit från vuxenutbildningen, många som arbetat inom vården och som fått vidareutbilda sig. Dessa nya undersköterskor är attraktiva och rekryteras till både äldreomsorgen och hälso- och sjukvården. För att försöka motverka arbetskraftsbrist i äldromsorgen bör det göras en översyn av hur man arbetar för att höja statusen för undersköterskor som yrkesgrupp. Det behövs en översyn av omvårdnadsprogrammet, exempelvis om det finns möjlighet till fördjupad kunskap inom området vård och omsorg om äldre, hur man tillämpar momentprov eller använder sig av nya beprövade metoder. Vi föreslår också att man verkar för att alla politiska nivåer, såväl riksnivå som nivå, arbetar för bättre utvecklingsmöjligheter och bättre arbetsvillkor inom vård- och omsorgsyrkena. Slutligen bör möjligheten till lönehöjningar i den aktuella sektorn ses över och ett arbete att höja statusen för yrket bör genomföras.
mot · H102So435 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ändra lagen när det gäller äldres biståndsbedömning. Allt fler blir äldre i . Vi är friskare högre upp i ålder och vi lever och många pensionärer har ett bra liv. Trots det är det väldigt många som oroar sig för att bli gamla. Rädslan finns för att bli ensam och att inte få den vård och omsorg som man kommer att vara i behov av. som många kommuner vittnar om att kommunerna inte har ekonomiska möjligheter att satsa mer på välfärden försvinner oftast det som inte är lagstadgat så som samlingsplatser eller aktiviteter för pensionärer, vilket är väldigt svårt för den som känner sig och är ensam. Alla blir vi inte ensamma när vi åldras och alla vill inte ha andra människor runt sig. Men för de äldre som inte har familj och vänner runt omkring sig och som har en hög ålder och lider av ensamhet måste vi finna lösningar. Det kan säkert göras på olika sätt och det kan göras utifrån olika lokala möjligheter och för att det ska kunna lyckas bör man titta över och förändra i lagstiftningen för möjlighet som äldre att kunna få stöd och hjälp när man mår dåligt av ensamhet.
mot · H102So436 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om äldreomsorg på finska. Äldre människor ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg. mångkulturella karaktär reser nya krav på att utforma äldreomsorgen med hänsyn till olika språk och kulturer. Då är det viktigt att den enskildes integritet, självbestämmande och värdighet respekteras. Behovet av äldreomsorg på finska växer kraftigt runt om i landet i takt med att de stora grupper av arbetskraftsinvandare som kom till –nu nått pensionsåldern. Många av dem kan ha mycket dåliga eller inga kunskaper i svenska. Och de som har kunnat svenska tappar det senast inlärda språket vid demens. Äldre som bor i kommuner inom det finska förvaltningsområdet ska ha rätt att få hela eller delar av den service och omvårdnad som erbjuds inom äldreomsorgen av personal som behärskar finska. Så är det tyvärr inte . Trots att kommunen har sökt sig till förvaltningsområdet är långt ifrån alla beredda att erbjuda äldreomsorg på modersmålet, oavsett att det finns gott om utbildad personal som behärskar både finska och svenska. Att erbjuda äldreomsorg på finska behöver därför inte leda till ökade kostnader, utan handlar oftast om hur man organiserar verksamheten. har rapporterat att de som önskar hjälp av finskspråkig personal ökar med stigande ålder. För nio av tio finländare var detta mycket viktigt. har vidare rapporterat att eftersom antalet äldre med annan etnisk bakgrund än den svenska kommer att öka, kommer kultur- och språkkvalifikationer hos vård- och omsorgsassistenter att behövas i större utsträckning . har åtagit sig att värna om de nationella minoriteterna i landet. Det innebär att deras möjligheter till inflytande ska stärkas och deras språk ges det stöd som behövs för att de ska hållas levande. För att garantera äldreomsorg med kvalitet för den finskspråkiga minoriteten borde de äldre få lagstadgad rätt till finskspråkig äldreomsorg i hela landet, inte bara inom förvaltningsområdet. De platser som finns är alldeles för få. Utvecklingen går alldeles för sakta för att täcka behovet. Därför är det angeläget att staten på olika sätt stimulerar utbyggnad av äldreomsorg på finska. Vidare är det viktigt att öka informationsinsatserna om situationen för de äldre som har ett annat modersmål än svenska, både till politiker och till tjänstemän, eftersom det fortfarande finns mycket okunskap i landets olika kommuner.
mot · H102So439 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta gårdsförsäljning av egenproducerad alkohol. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska vara tillåtet för lantbrukare att sälja egna produkter skattefritt upp till ett visst belopp varje år.1 1 Yrkande 2 hänvisat till SkU. Svenska småjordbruk får allt svårare att hävda sig. Detta beror till stor del på krångliga regler, höga skatter och på att agerar på en allt större internationell marknad som vi har många regler och lagar som gör det svårt för framför allt de små familjejordbruken att överleva. minskade till exempel antalet jordbruksföretag . vill se ambitiösa och ansvarsfulla åtgärder för alla jordbrukare, men för just småjordbruken tror vi att vissa riktade åtgärder kan räcka ännu längre. Gårdsförsäljning av alkohol kan för många vara ett sätt att utveckla sin affärsverksamhet. Den ena gården kan ha en unik äppelcider och en annan ett förträffligt öl. Det har länge diskuterats om alkoholförsäljning på gårdar skall vara tillåtet. har dock möjligheterna inte öppnats upp. Gårdsförsäljning tillåts i många andra europeiska länder och det finns ingen orsak att svenska lantbrukare skall undanhållas att tjäna pengar och saluföra sitt varumärke som många andra av deras kollegor på kontinenten. Det finns små skäl att tro att legal försäljning av egenproducerad alkohol skulle innebära skada för samhället. Tvärtom är det så att produktionskostnaden, och därmed konsumentpriset, för egenproducerad alkohol sannolikt blir väsentligt högre än Systembolagets billigare produkter. Istället är det produktens unika karaktär och produktionsförhållandena som är av betydelse för konsumenten. Vi menar därför att regeringen ska öppna upp lagstiftningen för gårdsförsäljning av egenproducerad alkohol. För att öka möjligheterna till affärsutveckling och ge stimulans för framförallt småjordbruk och familjejordbruk ser vi att man kan förändra vissa skatteregler. Därför menar vi att skall tillkännage för regeringen att en gårdsbutik ska ges ett grundavdrag så att man kan sälja egna produkter, baserade i huvudsak på egen primärproduktion, skattefritt upp till ett visst belopp .
mot · H102So440 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att familjer och företagare i jordbrukssektorn mot ersättning ska kunna erbjuda kommuner och landsting grön omsorg. Grön omsorg är idé om vård, rehabilitering och daglig verksamhet ute på landet. I har vi många gårdar och ett öppet och välkomnande landskap. Grön omsorg kan vara en åtgärd för ungdomar på glid eller personer med psykiska eller fysiska funktionsnedsättningar, som utförs i samarbete med den enskilde lantbrukaren, olika brukargrupper och berörda myndigheter. Verksamheten kan vara eller en gång med utbildning eller arbetsträning beroende på brukarens behov och gårdens resurser. Olika aktiviteter kan till exempel vara snickeri, hantverk, bakning, vård av djur och växter, skogsdrift och vård av kulturlandskapet. Vi tror att detta kan ge goda effekter för samhället där brukaren kan få en meningsfull tillvaro i en trivsam miljö, som lantbrukaren kan utveckla sitt företag med en ny verksamhet.