mot · H102Fi271 · 2013-10-03 00:00:00 — Det faktum att det är möjligt att driva friskolor och äldreboenden med betydande överskott till ägarna med samma ersättningar som går till motsvarande kommunalt drivna verksamheter bevisar faktiskt att de senare inte alltid förmår ta tillvara tillgängliga resurser på optimalt sätt. Det duger inte. Vi föreslår att den socialdemokratiska kongressen i ger partistyrelsen ett uppdrag att planera, förebereda och efter ett regeringsskifte inleda ett åttaårigt (dvs. över två mandatperioder) nationellt kvalitetslyft för offentligt bedriven barnomsorg, grundskola, gymnasieskola och äldreomsorg med målsättningen att med överlägsen kvalitet konkurrera ut vinstdriven verksamhet inom dessa områden. Satsningen genomförs i samverkan mellan stat och kommuner och leds av en nationell styrgrupp som utses av . Strategier för utvecklings- och reformarbete utarbetas av arbetsgrupper för olika verksamhetsområden som utses av styrgruppen och rapporterar till denna. I arbetsgrupperna sammanförs forskningsbaserad kunskap med reformistisk fantasi. I uppdragen bör tydligt anges att inriktningen inte ska vara att öka centraliserad kontroll och detaljstyrning av verksamheterna, något som visat så dåliga resultat exempelvis på skolans område. Forskningen visar att regel- och styrsystem som inte ger utföraren stort utrymme att anpassa den pedagogiska verksamheten till lokala förhållanden och villkor är kontraproduktiva för måluppfyllelsen (Vlachos 2012; Besley & Ghatak 2005; Ellingsen & ; Gibbons et al. 2008; Abdulkadiroglu et al. Till detta kan man lägga att studier av den i internationell jämförelse synnerligen framgångsrika finska skolan pekar ut just avsaknaden av detaljstyrning och centraliserad kontroll mot standardiserade mål som en av framgångsfaktorerna (2011). Samma slutsatser kan man dra beträffande äldreomsorgen. Detaljstyrning och benchmarking mot best practice lägger effektiva hinder i vägen för den anpassning av insatser efter varje individs särskilda behov och önskemål som framstår som den allt viktigaste kvalitetsfaktorn såväl i skolan som för andra välfärdstjänster . Även om Kvalitetslyftet är huvudstrategin, och framställningen har visat på svårigheter att komma fram den juridiska vägen, bör ändå förutsättningarna för att så långt det är möjligt begränsa uttag av vinster eller andra former av överskott ur offentligt finansierade välfärds- och utbildningstjänster undersökas. Vi föreslår att kongressen ger partistyrelsen i uppdrag att utifrån de norska erfarenheterna och även exempel från andra länder ta fram förslag på hur en lagstiftning med denna innebörd skulle kunna utformas i . Vidare menar vi att den offentliga insynen i och meddelarskyddet för anställda hos externa utförare av skattefinansierade välfärdstjänster bör stärkas. Det en fråga om tryggheten och säkerheten för brukarna. Kommunerna bör även ges möjlighet att vid upphandling av välfärdstjänster enligt och kunna begränsa denna till non-profitorganisationer. Inför etablering av friskolor är det enligt vår mening i högsta grad rimligt att berörd kommuns yttrande tillmäts avgörande betydelse för att undvika överetableringar och onödiga kostnader för skattebetalarna. Eftersom berörda kommuner, landsting och regioner får svara för finansieringen av externa utförare inom hälsovården och enligt LOV är det även här i högsta grad rimligt att dessa huvudmän får ett avgörande inflytande över etableringen av verksamheter de får betala för. i (S) Shadiye Heydari (S)