mot · H102MJ493 · 2013-10-03 00:00:00 — Socialdemokraterna vill, utöver de satsningar som regeringen gör, satsa ytterligare på miljö- och klimatbistånd i de länder som hårdast drabbas av klimatförändringarnas effekter. Detta för att bistå människor i kampen för att hantera klimatförändringarna, som dessa satsningar kan bidra till arbete och ekonomisk utveckling. Dessa satsningar, gröna jobb, riktas till klimatomställningsarbete, exempelvis inom småskaligt lantbruk, miljöteknik och kapacitetsförstärkning och omfattar 300 miljoner. I de internationella klimatförhandlingarna har beslut fattats om att upprätta en grön klimatfond () som ska finansiera klimatåtgärder i utvecklingsländerna. Enligt överenskommelsen ska industriländerna sätta in senast . Vi menar att pengarna till exempel kan komma från ländernas utsläppshandel (t.ex. EU:s utsläppshandel), från en internationell skatt på utsläpp från flyg och sjöfart och från en höjd avgift för CDM-transaktioner. Hur mycket EU ska bidra och hur mycket ska betala av EU:s bidrag till den gröna klimatfonden är inte klart. Vi anser att ska vara drivande för att EU ska stå för en generös andel av fonden. Intäkterna från EU:s utsläppshandel bör bidra till finansieringen. Om ska kunna vara drivande kräver trovärdigheten att redan nu börjar betala in pengar till fonden. Därför har vi i vår utgiftsområdesmotion (UO20) alltså från miljöbudgeten och inte från biståndsbudgeten fördelat 115 miljoner till ett första svenskt stöd till den gröna klimatfonden. Utvecklingssamarbetet bör arbeta för att utnyttja kunskap om miljöteknik samt arbeta med kapacitetsutveckling på området. Därtill ska svenskt utvecklingssamarbete vara klimatsäkrat. beslutade om ett mål att minska utsläppen till 2020 jämfört med . Men det gäller endast de utsläpp som inte ingår i EU:s utsläppshandel. En tredjedel ska göras genom att regeringen betalar för utsläppsminskningar i andra länder med hjälp FN-krediter (CDM). Målet innebär alltså att utsläppen i ska minska . Regeringen uppger att målet innebär en minskning med koldioxidekvivalenter jämfört med . Men någon rapportering till om vilken måluppfyllelse vi har av klimatmålet förekommer inte. Det är således svårt att bedöma måluppfyllelsen av klimatmål. Därför bör kräva regelbunden återrapportering av måluppfyllelsen. Enligt Naturvårdsverket11 så kommer klimatmålet till 2020 inte att uppnås med nuvarande styrmedel. Det kommer att återstå ca CO2-Ekv. Detta förutsatt att en tredjedel av utsläppsminskningen görs genom köp av flexibla mekanismer från FN, CDM och JI. Förutom att regeringen missar det inhemska klimatmålet med en miljon ton CO2-Ekv så har också den siffertrixande regeringen problem med, inte bara att räkna in utan också med finansiering av, den tredjedel av utsläppsminskningarna som ska göras genom inköp av utsläppsminskningar i andra länder. För att beslutet i klimatpropositionen12 ska uppnås räcker det ju inte med att en tredjedel av utsläppsminskningen görs med CDM och JI. Som Riksrevisionen13 också påpekat är det ju en tredjedel av utsläppen –2020 som måste avses. De samlade utsläppsminskningarna som målet i klimatbeslutet innebär är CO2. Det innebär alltså att ska göras genom inköp utomlands.14 Men regeringen har istället slagit fast15 att krediter som motsvarar ska köpas in till 2020. Regeringen har valt 2013 som startår för den beräkningen, inte 1990. är också kritisk till att regeringen inte redovisat hur den ska klara målet: Regeringen bör besluta om startåret för etappmålet till 2020, i vilken takt utsläppen ska minska och hur många utsläppskrediter som högst ska tillgodoräknas för att nå målet till 2020. Det har betydelse för beslut om storleken på anslag som får användas för köp av utsläppskrediter. Eftersom det tar att erhålla utsläppskrediter från det att avtal tecknats, bör regeringen ta fram en översiktlig plan för hur många utsläppskrediter som kan behövas för att uppnå etappmålet till 2020. En sådan plan kan justeras och uppdateras löpande . Planen kan ligga till grund för styrning av verksamheten och tilldelning av anslag. Vi anser inte att de svar som regeringen gett är tillräckliga svar på kritiken. Regeringen har fortfarande i budgetpropositionen inte tydliggjort en plan för inköp av krediter . Vilka år dessa mycket omfattande inköp ska göras är inte fastlagt. De anslag som finns angivna är långt ifrån tillräckliga utan regeringen behöver göra stora ökningar av anslaget i budgetarna . Enligt budgetpropositionen /13 återstår CO2 att köpa eller kompensera. Om kostnaden är som regeringen bedömt bedöms vara per ton CO2 i genomsnitt så är det alltså en kostnad på 1,7 miljarder som ska fördelas på budgetåren . bör därför tillkännage för regeringen att den ska följa krav och ange en inköpsplan för krediter . Självklart kan den kommande regeringen justera planen vid kontrollstationen 2015 men det är inget argument för att inte redovisa planen . Regeringen instämmer visserligen i vår kritik från motionen 2011/12:MJ1 om att regeringen köper CDM med industrigasprojekt, vilka är godkända av kommissionen att ingå som krediter i EU:s utsläppshandel. I budgetpropositionen 2012/13:1 slår regeringen fast att den inte ska köpa krediter där industrigasprojekt ingår. Men vi konstaterar att dessa finns med i tidigare inköpta fonder och inräknas som klarade utsläppsminskningar i det svenska klimatmålet. Vi menar att detta är felaktigt. , med flera har konstaterat att dessa projekt inte varit additionella, dvs. de har inte gett reella utsläppsminskningar. Regeringen har alltså investerat skattepengar i dessa projekt med avsikt att minska utsläppen och avstått från att t.ex. investera i klimatinsatser i de svenska kommunerna som bevisligen haft effekt. Vi socialdemokrater anser att utsläppsminskningarna i dessa projekt som görs i andra länder inte ska räknas in i det svenska klimatmålet. Att försöka klara våra utsläppsmål genom att köpa utsläppsminskningar i andra länder menar vi socialdemokrater är kortsiktigt. Det gör vårt näringsliv mindre konkurrenskraftigt på lång sikt och hämmar omställningstrycket. Det gamla Kyotoprotokollet gick ut /13. En ny period har beslutats men bara ett fåtal industriländer deltar. Det var Kyotoprotokollet som var grunden för CDM-systemet. Vi menar att detta system har fyllt sin funktion, tillgången på krediter kommer avsevärt att minska. I grönboken för en ram för klimatpolitiken till 2030 skriver kommissionen: Det behöver göras en bedömning av tillgången på internationella krediter efter 2020. Användningen av internationella krediter kan begränsa kostnaderna men också skapa osäkerhet om vad som krävs internt, och de har bidragit till överskottet av utsläppsrätter i EU:S handelssystem. Dessutom har EU:s näringsliv och regeringar via CDM subventionerat konkurrerande sektorer, särskilt i tillväxtekonomier som , och . Vi menar att den nya gröna fonden är en bättre metod att använda för att stödja klimatinsatser i utvecklingsländer. Därför anser vi att de medel som finns avsatta för CDM och andra klimatinsatser internationellt ska användas för stöd i den gröna klimatfonden. Vi socialdemokrater anser ju inte att de internationella krediterna ska räknas in i det svenska klimatmålet. Det ger oss en större politisk flexibilitet att göra investeringarna där de gör bäst nytta. Vår trovärdighet kräver att vi tar ansvar på hemmaplan. Detta ska tillkännage för regeringen. Internationellt har FN, EU och uttalat stöd för att avveckla miljöskadliga subventioner. I en sammanställning från SCB uppgick de miljöskadliga subventionerna i till 9 miljarder 2007.16 En väsentlig del handlar om undantag från skatten på koldioxid. Undantagen är skillnad i beskattning på utsläppen av fossilt koldioxid och i flera fall ett undantag för vissa verksamheter från att betala skatt på utsläpp av fossilt koldioxid. redovisade en sammanställning av potentiellt miljöskadliga subventioner 2012.17 Att subventionera fossila bränslen och införa dyra åtgärder för att minska utsläppen av fossila bränslen innebär dålig politisk samstämmighet och ineffektivt för samhället och skattebetalarna. Skattebetalarna betalar en dubbelkostnad för att flytta utsläpp från en sektor till en annan men når inte närmare klimatmålen. I regeringens proposition 2009/10:4118 där de skatteändringar som hade föreslagits i klimatpropositionen19 lades fram för konstaterar regeringen att de undantag som finns bör slopas på lång sikt. Vi delar regeringens bedömning och ser fram emot när regeringen återkommer till med förslag på detta område. Riksdagsbeslutet innebar minskning av undantagen och subventionerna för koldioxidskatt i tre steg. Det största steget sker 2015. T.ex. den industri som inte är energiintensiv och som ligger utanför EU:s handel med utsläppsrätter får betala högre koldioxidskatt från (från av koldioxidskatten). Naturgas och gasol som används som drivmedel är befriade från energiskatt. betalas för naturgasen och gasolen av koldioxidskatten och full koldioxidskatt. Naturgas och gasol är liksom andra fossila bränslen klimatpåverkande. I propositionen 2009/10:41 skriver regeringen att en energiskatt på fossil naturgas för drivmedelsanvändning kan ge ett incitament till en önskvärd övergång till en högre andel biogas i naturgasnätet. Regeringen skriver också att den avser att överväga att ta bort undantaget för energiskatt på naturgas som används som drivmedel i annat sammanhang tillsammans med utvecklingen av marknaden för biogas. Självklart ska energiskatten i så fall vara samma som för annan naturgasanvändning, inte annan drivmedelsanvändning. Vi delar regeringens bedömning och menar att det nu är dags att komma till en slutsats i denna fråga för att stimulera biogasproduktionen och därmed öka möjligheten att nå klimatmålen till 2020. har klassificerat torv som långsamt förnybar energikälla. Det tar ca 20 för torv att bildas. Det är alltså så det tar att återbinda koldioxiden. Torven har dessutom fossila utsläpp vid förbränning. Med andra ord är det alltså långt ifrån förnybart, vilket också är den tolkning som EU och FN har gjort. En skatt på fluorerade växthusgaser (HFC) bör införas i enlighet med regeringens utredning SOU 2009:62.20 Skatten skulle beräknas utifrån den skatt som finns på koldioxid och den växhusgaspåverkan som HFC-gasen har. Utredaren föreslår också en destruktionspremie för den som lämnar in och låter förstöra gasen. De fluorerade växthusgaserna har betydligt större klimatpåverkan än koldioxid. Därför ger relativt små minskningar stor effekt på svensk klimatpåverkan. En skatt på fluorerade växthusgaser finns i och och en svensk skatt skulle således minska brottslighet för att undvika skatt i dessa länder. Investeringar är avgörande för att ska lyckas driva en klimatpolitik som ger jobb och tryggar välfärden. Ökade investeringar kan stimuleras genom att regering och riksdag förändrar regelverk och styrmedel, vilket gör investeringarna lönsamma men också genom att staten eller EU är med och delfinansierar projekt. Den insats som kommuner gjorde och för klimatarbete kan inte underskattas. När sammanfattade de lokala stödprogram som då fanns (Klimp och LIP) fann verket att investeringarna minskat utsläppen av växthusgaser med och energianvändningen minskade med . Investeringar på 8 miljarder kom till stånd med hjälp av bidrag på 1,8 miljarder.21 Lokala miljöinvesteringsprogram är effektivt och framtidsinriktat. De stödjer det lokala klimatarbetet och driver det stora klimatengagemang som varit framgång. Vi har därför i vår utgiftsområdesmotion UO20 föreslagit en miljömålsmiljard med ett lokalt miljömålsinvesteringsprogram, som kan sökas även för klimatåtgärder. Vi har också föreslagit ett strategiskt samverkansprogram för innovationer i vår budgetmotion där vi avsätter sammanlagt till 2018. budgeteras för att starta av ett samverkansprogram för klimatinnovation och ett samverkansprogram för Life Science. För ett litet exportberoende land som är det nödvändigt att det finns ett fungerande och väl utvecklat samarbete mellan politik, näringsliv och akademi. Samverkansmodeller mellan det privata och offentliga har historiskt varit viktiga för den svenska samhällsutvecklingen. Därför vill vi i dialog med näringslivet, akademin och de organisationer utveckla en samverkansmodell som tar sin utgångspunkt i centrala framtidsutmaningar för vårt samhälle – både inhemska och globala. Värd för dessa samverkansprogram är , som också får del av de resurser som knyts till programmen. Programmen ska samfinansieras mellan näringsliv och samhälle. Beroende på programmets omfattning och inriktning så kan de komma att löpa under ett flertal år. Identifieringen av vilka områden som borde bli föremål för strategisk samverkan kommer att diskuteras inom ramen för innovationsrådet. Vi har dock redan nu adresserat klimatutmaningen och klimatinnovationer som en av två viktiga utmaningar som kommer att mötas med samverkansprogram. Miljö- och klimateffekterna av vår energiförsörjning ska vara så små som möjligt. Vi ser positivt på förutsättningarna att bygga vår energiförsörjning på förnybara källor. har unika förutsättningar att klara detta genom vår goda tillgång till vatten, vind, skog och jord. Genom en kraftig utbyggnad av framför allt biokraftvärme och vindkraft vill vi höja målet till ny förnybar el till 2020 och minst 55TWh till 2030. Framtida investeringar i nätkapacitet är en förutsättning för att klara detta mål. Det finns ett stort intresse bland svenskar att producera egen energi via elnät. Införandet av nettodebitering skulle underlätta dessa möjligheter och bidra till ökad förnybar energi. Med nettodebitering avses ett system där den mängd förnybar el som privatpersoner eller företag producerar och överför till elnätet kvittas mot den mängd el som de tar emot från elnätet. Utgångspunkten för införandet av nettodebitering bör vara att småskaliga elproducenter har laglig rätt att kräva nettodebitering av det lokala elnätsföretaget. Nettodebitering bör också möjliggöras för de personer som har andelsägande i förnybar elproduktion. Elcertifikatsystemet ska användas för att bygga ut den förnybara elproduktionen. Systemet innebär att elleverantörerna måste producera eller köpa en viss andel el från förnybara energikällor i förhållande till sin elanvändning eller försäljning. Denna så kallade kvotplikt gör att den förnybara elen får ett särskilt ekonomiskt stöd. Den kvotpliktiga elanvändningen har varit lägre än prognoser, vilket inneburit att röster höjts för en justering av kvotplikten. En höjd kvotplikt är nödvändigt för att klara ambitionerna för den förnybara energin. Vi vill därför se över behovet av en justering av kvotplikten i samband med en kontrollstation . Solenergi är en kraftkälla som utvecklats kraftigt . Den största marknaden återfinns i men växer också i andra världsdelar som . Det finns en stor potential för energiproducenter att bygga en framgångsrik svensk exportindustri. De svenska solförhållandena är på många håll lika goda som i norra . Med fortsatta kostnadssänkningar finns en god potential för solceller i , inte minst på befintliga takytor. Därför vill vi införa ett solinvesteringsstöd för att främja kompletterande stödformer till solvärme och solel. har stödet gällt för installation och inköp av alla typer av nätanslutna solcellssystem. Den sökande har fått av investeringskostnaden per installerad kW. Totalt har en sökande inte kunnat få mer än per solcellssystem. De medel som regeringen avsatte tog snabbt slut och bedömer att bara en tredjedel av de sökande får stödet. ligger efter övriga EU-länder och när nu priset på solceller kraftigt sjunker finns det anledning att stimulera en ökad installation. Vi har i våra utgiftsområdesmotioner föreslagit att stödet ökar med 50 miljoner och att en ny fördelningsmodell för stödet tas fram så att det når fler mottagare. bör också få i uppdrag att se över nuvarande insatser och regelverk i syfte att föreslå åtgärder som skapar goda förutsättningar för en svensk solenergimarknad och planeringsmål för solel. För att vi ska nå de mål som vi satt upp för energipolitiken är vindkraften det mest lovande energislaget men ytterligare åtgärder krävs. Vi föreslår därför ett högre mål för elcertifikatssystemet än regeringen för att ta tillvara det stora intresse som finns för den förnybara energin. Ett särskilt stöd, som kompletterar elcertifikaten, behövs till den havsbaserade vindkraften, som än så länge har högre kostnader än den landbaserade. En utebliven framtida höjning av kvotplikten i samband med kontrollstationen 2015 riskerar också en inbromsning för en fortsatt utbyggnad av vindkraft. Regeringen bör återkomma med förslag till ett långsiktigt kompletterande stöd till havsbaserad vindkraft. Andra hinder för vindkraftsteknik är kostnader för anslutningar. I andra länder finansieras dessa av nätägarna, medan kostnaden i helt bärs av projektören. har i en rapport till regeringen22 påtalat problemet och föreslagit ett system med förtida delning av kostnaderna. Staten kan stå för ett lån och tar därmed den ekonomiska risken till nätföretagen. Elproducenter som ansluter sig får betala sin del. Men om ingen eller för få ansluter sig efterskänker staten lånet eller delar av lånet. Ett sådant system uppmanas medlemsländerna i EU indirekt att införa eftersom EU-direktivet för förnybara energikällor kräver att medlemsländerna rapporterar vilka system för kostnadsdelning som länderna har. menar att förslaget inte innebär en subvention av nätanslutningen utan varje enskilt projekt som ingår i området för nätförstärkningen måste kunna bära sina egna kostnader. Förslaget styr därför mot utbyggnad av den mest kostnadseffektiva vindkraften först, varför förslaget bidrar till att en stor del av vindkraftsutbyggnaden i sker till så låg kostnad som möjligt. Vi menar att Svenska kraftnäts förslag kan lösa det problem som riskerar att bromsa utbyggnaden av vindkraft. Den enorma potential som vindkraft har t.ex. till havs har gör att regeringen skyndsamt bör bereda Svenska kraftnäts förslag och återkomma till . Förnybartdirektivet ger EU:s medlemländer möjligheter att samarbeta om förnybar energiproduktion, exempelvis genom gemensamma projekt där ett land kan finansiera förnybar energiproduktion i ett annat land och i gengäld få tillgodoräkna sig den förnybara energiproduktionen från projektet i sitt nationella mål. har goda möjligheter att använda dessa samarbetsmekanismer men den snäva tidsramen utgör ett allvarligt hinder. Produktionen för dessa projekt måste vara igång . Eftersom det tar att detaljprojektera och uppföra en vindkraftpark till havs måste de nödvändiga avtalen vara på plats . Regeringen bör därför uppdra åt att utlysa en offentlig förfrågan där projektörer får anmäla sitt intresse för gemensamma projekt för förnybar elproduktion. Vindkraftens decentraliserade struktur har gynnat ett utspritt ägande i form av andelar i vindkraftskooperativ. Denna ägarform hotas emellertid av att försäljning av el till andelsägare är belagd med uttagsskatt. Regeringen bör se över hur problemet kan lösas och återkommer med ett förslag till . Frågan om lokalt inflytande vid vindkraftsetableringar innebär en svår avvägning. Vindkraft är kanske det mest lovande energislaget men ytterligare åtgärder krävs för att vi ska kunna nå de mål vi satt upp för utbyggnaden av den förnybara energin. En enklare tillståndsprocess för vindkraft är i det sammanhanget en nödvändighet. Vindkraftsetableringar bör inte prövas både gentemot och . Vi avvisar ett absolut kommunalt veto mot just vindkraftverk. Om ett område utpekats som riksintresse för vindkraft bör regeringen kunna överpröva ett kommunalt veto om det finns särskilda skäl. Detta förutsätter dock att riksintresseområdena för vindbruk noga ses över. Därtill är det viktigt att tillgodose det lokala inflytandet på andra sätt. Exempelvis är det viktigt att ett samråd sker med berörda kommuner redan på ett tidigt stadium. Vågkraft är ett energislag som håller på att utvecklas i många länder, och ger en förhållandevis liten påverkan på miljön jämfört med många andra energikällor. Vi vill se över möjligheterna att stödja vågkraft som en kompletterande förnybar energikälla. Detta ska tillkännage för regeringen. Vattenkraften är en kraftkälla med stor potential och behöver effektiviseras i samband med utbyggnaden av förnybara energikällor. Vattenkraften utgör baskraften i den svenska elproduktionen, men används också som reglerkraft för andra energislag då energibehovet hos hushåll och företag varierar under olika tidsperioder. Vattenkraftens roll som viktig reglerkraft kommer framgent att öka i takt med utbyggnaden av förnybar intermittent elproduktion. Modern teknik kan öppna nya möjligheter för energiutvinning utan att miljövärden går förlorade. I det sammanhanget kan småskalig vattenkraft vara ett viktigt tillskott för utbyggnaden av den förnybara energin. Vi förordar en politik som tryggar den svenska tillgången till el och upprätthåller effekten i energisystemet. Energieffektivisering är en grundläggande del av den framtida energipolitiken. Med energieffektivisering avses åtgärder där elektriciteten ska användas till de ändamål där den har högst verkningsgrad. Om svenska företag utvecklar och investerar i fossilfri och energieffektivare teknik som världen efterfrågar har de goda förutsättningar att stärka sin internationella konkurrenskraft. Utformas stödet till den svenska industrins energieffektivisering på rätt sätt innebär omställningen inte enbart en kostnad, utan också en möjlighet till framtida arbetstillfällen och vinster. Därför har vi också högre mål än regeringen för energieffektiviseringen. Vi vill att energianvändningen i blir effektivare , jämfört med regeringens mål om . Programmet för energieffektivisering (PFE) har varit mycket framgångsrikt för den svenska industrins energieffektivisering. EU:s nya riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd innebär att det saknas förutsättningar för att inleda nya programperioder inom ramen för PFE Ett socialt, ekologiskt och ekonomiskt hållbart transportsystem är en nödvändighet för att på ett effektivt sätt ska kunna möta framtidens utmaningar. För människans frihet är det av stor vikt att enkelt kunna förflytta sig hållbart och säkert. Klimatutmaningen kräver att fler resenärer och transportköpare måste välja järnvägen. krävs samling för den svenska järnvägen där alla aktörer måste samarbeta för att åstadkomma klara förbättringar när det gäller kvalitet, säkerhet och punktlighet. För att snabbt förbättra järnvägens robusthet och se till att fler tåg ska gå och komma fram föreslår vi en särskild satsning för järnvägsunderhåll på . Det är särskilt angeläget inför den kommande vintern. Många pendlare fick frysa på perrongerna under den stränga /13. Vi agerar tvärt emot regeringen som i stället minskar anslagen till järnvägsunderhåll. Det handlar om att snabbt sätta in resurser som ökar järnvägens robusthet och tillförlitlighet. Det handlar om byten av kontaktledningar och att uppgradera växlar så de kan förses med värme och även byta ut räls. Förutom att satsningen väntas ge en punktligare trafik för pendlare skapar den också jobb i järnvägsbranschen. Även mindre underhållsarbeten är relativt personalintensiva. Vi ser fördelar med extra, tidigarelagda, underhållsinsatser förutom de stora nyinvesteringar vi vill se i järnvägen –2025. Det skapar snabbt nya arbetstillfällen och är ett effektivt sätt att snabbt förbättra tågens punktlighet. Vår satsning på järnvägsunderhåll främjar både jobben och klimatet. Det är en tydlig del av vår politik för att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet . I vår infrastrukturmotion har vi anslagit 46 miljarder mer än regeringen till vägar och järnvägar –2025. Till skillnad från regeringen vill vi dimensionera de nya järnvägarna för höghastighetståg som klarar hastigheter /h. Denna standard används ute i . Det är mer kostandseffektivt än regeringens förslag och är även det alternativ som förespråkas av egna experter.