ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102MJ491 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vi måste öka våra ansträngningar för att hejda klimatförändringarna. Sent kom med en rapport som varnade för att jordens klimat håller på att bli fyra grader varmare. Det är ett scenario som inte ens den värsta sortens klimatpessimister såg framför sig. En temperaturhöjning med fyra grader skulle vara den största som jorden upplevt . Framtida generationer skulle leva i en värld som inte ens liknar den vi lever . Knappa basresurser skulle skapa fientlighet och slagsmål om vatten och mat. Hela den mänskliga civilisationen skulle hotas. Några andra huvudlinjer: världshaven skulle bli surare och havsnivåerna 1,5 meter högre och placera mer än 360 miljoner människor i riskzonen. Med andra ord, ett fyra grader varmare klimat skulle få förödande konsekvenser för livet och människorna på jorden och påverka var och en av oss. Vi måste öka våra ansträngningar för att förbereda en 2-gradersvärld och undvika ett 4-gradersscenario. Det är nummer ett. Klimatförändringarna drabbar redan världens länder – vissa länder med torka och svält och andra med översvämningar och förstörda hem. Insatser för att klara konsekvenserna och hejda klimatförändringarna kräver omfattande internationella åtgärder och samarbete. Här har en viktig roll att spela. Klimatförändringarna drabbar många länder – vissa med torka och svält och andra med översvämningar och förstörda hem. Och fler extrema väderhändelser med förödande konsekvenser väntas framöver. Vi måste anstränga oss för att förbereda en 2-gradersvärld och undvika 4-gradersscenario. Det kräver omfattande internationella åtgärder och samarbete. Därför är en viktig väckarklocka, för som brukligt är: När talar lyssnar man och när varnar agerar man. och EU bör i det sammanhanget gå i framkant. Världen väntar inte.
mot · H102MJ494 · 2013-10-03 00:00:00 — En global ramkonvention för farliga kemikalier tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska ta initiativ till samtal om en global ramkonvention för farliga kemikalier. har som ett av sina miljökvalitetsmål att vi till 2020 ska ha en giftfri miljö. Liknande målsättningar finns i andra länder såväl inom som i övriga världen. Målen har visat sig vara mycket svåra att nå och vi vet att arbetet kommer att behöva fortsätta efter 2020. En av anledningarna till svårigheterna att nå fram i kemikaliepolitiken är dess globala natur. Vi kan inte lösa problemen utan internationellt samarbete. Sedan FN:s första miljökonferens i har en rad miljökonventioner utvecklats. För området kemikalier har exempelvis (om persistenta ämnen), Rotterdamkonventionen (om vissa farliga ämnen och bekämpningsmedel) och (om gränsöverskridande transporter av avfall) antagits. Men fortfarande finns ingen övergripande konvention på kemikalieområdet. WSSD (World Summit on Sustainable Development) 2002 lade fast ett mål om sound management of chemicals by 2020, vilket ledde till det icke bindande SAICM (Strategic Approach to ). Detta arbete har fortsatt att utvecklas i internationella forum som under + 20 och vid ICCM3 (International Conference on ). Men det räcker inte. Vi behöver inom det internationella samfundet ta ett helhetsgrepp om farliga kemikalier i ett nytt rättsligt bindande regelverk med tydliga åtaganden och effektiva genomförandemekanismer. Det skulle kunna samla det arbete som redan gjorts och utveckla det vidare och befintliga konventioner för vissa ämnen eller områden införlivas som delar i det nya ramverket. Tillskapandet av nya konventioner är processer som tar och föregås av många förhandlingar. bör ta initiativ till att sådana samtal börjar. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102MJ495 · 2013-10-03 00:00:00 — Ett långsiktigt hållbart vildlaxfiske i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fritidsfiske efter lax med kommersiella redskap skyndsamt bör förbjudas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fritidsfiske efter lax med kommersiella redskap bör förbjudas skyndsamt. ICES, Internationella forskningsrådets analyser visar att en majoritet av våra svenska vildlaxförande vattendrag inte uppnår MSY-målet (biologiskt hållbart antal individer) och att många vattendrag (framförallt de mindre) ligger långt under detta mål. ICES analyser visar också att den positiva utveckling som många vattendrag uppvisat talet planat ut och att en långsam försämring för vissa bestånd förväntas ske om exploateringen och den låga naturliga överlevnaden i havet ligger kvar på nuvarande nivåer. Fritidsfiske med fasta redskap efter lax är omfattande. Enligt kartering av utsatta fasta redskap 2011 så står detta fiske för av andelen redskap, eller 102 fällor av totalt 590 fällor i (ICES delområde 29-N, 30 och 31). I såväl som , där många svaga bestånd av lax finns, står detta fritidsfiske för av andelen redskap. De fångster som görs av dessa fiskare avräknas inte den Svenska kvoten på lax. Den enda regleringen är att dessa fiskare inte får sälja sin fångst. Dessa fiskare som i många fall dessutom har flera redskap säljer trots förbudet ändå sin fångst eller avyttrar sin fångst genom någon som har licens. Detta fiske är inte acceptabelt och det är i det närmaste omöjligt att utföra en effektiv kontroll av saluförbudet. Detta fiske står dessutom för ett betydande uttag utöver den tilldelade kvoten. Det påverkar således en positiv beståndsutveckling samt att detta fiske sker i direkt konkurrens mot yrkesfisket. Denna typ av fritidsfiske bidrar på detta sätt negativt för ett långsiktigt hållbart laxfiskebestånd. Fritidsfiske med kommersiella redskap bör därför förbjudas skyndsamt. En sådan åtgärd utgör ett viktigt steg i arbetet med att bygga upp de svaga laxbestånden och på så sätt uppnå ett långsiktigt hållbart fiske.
mot · H102MJ497 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strategi för myggbekämpning. Problematiken med översvämningsmygg sprider sig i landet. Nedre har brottats med stora myggproblem. Översvämningsmyggorna är så många att boende och besökare i området inte kan vistas utomhus. Situationen är omöjlig att föreställa sig för den som inte har upplevt den. Både vuxna och barn får allergiska reaktioner, tamdjuren lider oerhört och får hållas inomhus. Att utnyttja trädgården och vara i solen är en omöjlighet. Liknande problem finns nu på fler platser, bland annat i och i områden kring . besökte dåvarande miljöministern området kring . Det resulterade i projektet som finansierades med statliga och kommunala medel. genomfördes en utvärdering av projektet, vilket fick till följd att det under efterföljande år utgick statligt stöd till myggbekämpning med 4 miljoner . är vi i en situation där de drabbade områdena får hoppas på en lösning. Det är inte hållbart. Problematiken gäller inte längre bara Nedre , men där har vi sett att biologisk myggkontroll är en framkomlig väg för att skapa ett drägligt liv med mycket översvämningsmygg. Myggans omfattning beror på hur vädret har varit, vilket gör det omöjligt att förutse vilka år mygginvasionerna kommer att vara ohanterliga. Biologisk Myggkontroll har som mål att reducera mängden myggor till acceptabla nivåer i områden där människor annars svårligen vistas. För att lyckas med uppdraget behövs framförhållning. Det behövs också resurser för att kontinuerligt följa upp resultat och eventuell miljöpåverkan. Det bör tas fram en långsiktig strategiplan för den framtida myggbekämpningen för berörda områden. Per (S)
mot · H102MJ498 · 2013-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att förbjuda uttag av naturgrus i de områden där det har betydelse för dricksvattenförsörjningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över skatten på naturgrus.1 1 Yrkande 2 hänvisat till SkU. har en skatt på uttag av naturgrus på per ton. Skatten utgår för brutet naturgrus om utvinningen sker för annat ändamål än markinnehavarens husbehov och sker med stöd av tillstånd som har lämnats enligt (kap. 11) eller vattenlagen (1983:291) eller kräver tillstånd enligt (kap. 12). Med naturgrus avses naturligt sorterade jordarter som till övervägande del består av fraktionerna sand, grus, sten och block. Motivet för att beskatta naturgruset är att minska uttaget i de områden där gruset har stor betydelse för att täcka behovet av dricksvatten. Vid införandet motiverades det också med att antalet transportkilometer skulle kunna minskas eftersom naturgruset är billigare att producera än krossberg. Uttaget av naturgrus har minskat betydligt, från 2006. I miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö anges som ett av delmålen att uttaget av naturgrus skall minska till högst 2010. Detta mål kommer enligt regeringens bedömning att uppnås. Ett nytt mål för kommer därför att fastställas. Det föreslagna målet lyder: sker uttag av naturgrus bara för oundgängliga behov och i områden där de motstående intressena i form av dricksvattenbehov, natur och kulturvärden är begränsade. Detta är ett nytt och rimligt synsätt. I de områden där ett uttag av naturgrus är olämpligt bör uttaget förbjudas. I de områden som har god tillgång på naturgrus och där uttaget har en begränsad påverkan bör det tillåtas. Med det synsättet och det föreslagna nya miljömålet har naturgrusskatten spelat ut sin roll som styrmedel. Alternativet till naturgrus, bergkross, har en större negativ miljöpåverkan för klimatet. skriver i Fortsatt grön skatteväxling. Förslag till utformning att en ökad användning av krossberg inte är motiverat från miljösynpunkt. Orsaken är att utvinningen av krossberg är mer energikrävande, vilket leder till ökade koldioxidutsläpp. geologiska undersökning, SGU, har i sin rapport 2007:21 Fördjupad utvärdering av naturgrusdelmålet inom god bebyggd miljö konstaterat att det inte finns något statistiskt samband mellan förändringar av naturgrusskatten och leveranserna av naturgrus. Skatten har därmed ett begränsat värde som styrmedel. Naturgrusskatten framstår inte som ett effektivt styrmedel inom miljöpolitiken. Med det nya synsätt som kommer till uttryck i det föreslagna miljömålet så har skatten spelat ut sin roll. Skatten bör därför ses över. De statsfinansiella konsekvenserna av en förändring av skatten är marginell; intäkten uppgår med nuvarande uttag till ca . Detta bortfall skulle kunna täckas med en höjning av CO2-avgiften. Regeringen bör därför överväga att förändra skatten på naturgrus.
mot · H102MJ499 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över rennäringslagen (1971:437) i syfte att garantera alla medborgare likhet inför lagen oavsett börd och etnisk tillhörighet. Motivering Uppfattningen att alla medborgare skall vara lika inför lagen och att ingen skall behöva utstå diskriminering på grund av sin börd eller etniska tillhörighet är en allmänt erkänd princip i den svenska samhällsdebatten. I realiteten finns det dock flera exempel på lagar som gör skillnad mellan svenska medborgare på basis av deras etniska tillhörighet. Ett sådant exempel är rennäringslagen (1971:437) där det bland annat stadgas: 1 § Den som är av samisk härkomst (same) får enligt bestämmelserna i denna lag använda mark och vatten till underhåll för sig och sina renar. Rätten enligt första stycket (renskötselrätten) tillkommer den samiska befolkningen och grundas på urminnes hävd. Renskötselrätten får utövas av den som är medlem i sameby. Lag (1993:36). Vidare stadgas det i lagen att med renskötselrätten följer bland annat rätten att på statlig mark ta virke till byggande av familjebostad, anläggningar kopplade till rennäringen, slöjd och bränsle. Till medlemskapet i samebyn kopplas också särskilda jakt- och fiskerättigheter. Det faktum att staten har tilldelat en viss grupp av samer särskilda privilegier har gjort att svenskar och andra grupper av samer med rätta har känt sig diskriminerade. Detta har givit upphov till stora motsättningar och infekterade konflikter. Samerna skall i egenskap av ursprungsbefolkning ha en självklar rätt att bevara sitt språk och sin kultur inom den svenska statens ramar. Att reservera en hel näringsgren för en grupp av medborgare av särskild börd och att också ge dessa medborgare särskilda rättigheter till land och vatten är dock enligt vår mening att gå för långt och kan inte anses vara förenligt med de grundläggande principerna för en rättsstat. Vi anser det inte vara rimligt eller moraliskt försvarbart att svenska medborgare av samisk börd boende i södra och skall ha mindre rättigheter än medborgare av svensk börd i dessa områden. Följaktligen anser vi det därmed inte heller vara rimligt att medborgare av svensk, finsk eller annan börd skall ha mindre rättigheter än medborgare av samisk börd i norra . Rennäringslagen bör således ses över i syfte att garantera alla medborgare likhet inför lagen oavsett börd och etnisk tillhörighet.
mot · H102MJ500 · 2013-10-02 00:00:00 — Kvalitetsmärkning av svenska livsmedel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram riktlinjer för en kvalitetsmärkning av svenska matprodukter med stort kulturhistoriskt värde. Vår mat spelar ofta en central roll i vårt leverne. Förutom att vara en nödvändig energikälla är den också bärare av traditioner, kultur och upplevelser. På semestern ser vi ofta till att smaka på lokala specialiteter och vissa av de rätterna har vi tagit med oss hem och införlivat i den moderna svenska matkulturen. har vi i många traditionella matprodukter, som är nära sammankopplade till vårt land, vår miljö och vår kulturhistoria, som förtjänar att lyftas fram. 2007 grundade det norska Lantbrugs- og matdepartementet stiftelsen , som tilldelades ansvaret för att stärka marknaden för norskproducerade matvaror. Genom särskilda märkningar lyfts goda exempel på närproducerad och högkvalitativ mat fram, vilket bidrar till att stärka de utvalda produkternas varumärke. 2008 tilldelades stiftelsen ansvaret att märka ut och marknadsföra även ekologisk mat. Utöver denna ekologiska märkning använder sig stiftelsen av tre olika märkningar, vilka alla har olika kriterier. Märket Nyt garanterar att produkten är framställd helt med norska råvaror. En matvara märkt med Spesialitet anses vara just en lokal specialitet som ger konsumenten en äkta matupplevelse. Slutligen används märket Beskyttede betegnelser för att ge en produkt officiell status som unik, kulturhistoriskt betydelsefull och varumärkesskyddad. Den sistnämnda märkningen går i sin tur att få baserad på tre olika kvaliteter, nämligen ursprung, koppling till en geografisk plats eller en traditionell och unik karaktär. Märkningen styrs av en nationell reglering. Vi är av åsikten att även hyser många matskatter värda att lyfta fram. finns dock inga nationella regleringar för att skydda eller uppmärksamma svensk högkvalitativ mat. Det finns privata företag som märker livsmedel med svenskt ursprung, men inte heller bland privata aktörer existerar någon märkning för kulturhistoriskt värdefulla och unika produkter. Dessutom skulle, om det existerade, ett privat, organiserat märkande av kvalitetsprodukter varken ge lagligt skydd eller vara fullt tillförlitligt som kvalitetssäkrare då privata aktörers främsta drivkraft är deras vinstintresse. Mot bakgrund av ovanstående anser vi att det är hög tid att, i likhet med vad som skett i , ta fram nationella regelverk för märkning av kulturhistoriskt värdefulla, svenska matprodukter, vilket vi tror skulle medföra positiva effekter för både besöksnäringen och landsbygdsutvecklingen.
mot · H102MJ502 · 2013-10-01 00:00:00 — Säkerställande av lika konkurrensvillkor för svenskt yrkesfiskes bedrivande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av goda konkurrensvillkor för det svenska yrkesfisket. Fisk förflyttar sig över gränserna och mellan haven. Fiskefartygen har gjort detsamma . Vad en fiskeflotta gör påverkar de andra fiskeflottorna. Därför har EU-länderna beslutat att förvalta sitt fiske tillsammans i form av en gemensam fiskeripolitik. Inom denna politik för man samman en rad åtgärder som ska ge en blomstrande och hållbar fiskerinäring i EU. Mot bakgrund av att är medlem i EU kan det anses anmärkningsvärt att särlösningar för svenskt fiske diskuterats i sådana vatten där även andra medlemsstater bedriver fiske, t.ex. och . I , till följd av en bilateral överenskommelse för att skydda torsk, är fisket förbjudet i vissa områden för svenska och danska fiskare, allt medan tyska fiskare kan bedriva fiske efter torsk i samma områden. Syftet med den gemensamma fiskeripolitiken borde inte vara att möjliggöra för sådana särlösningar, tvärtom – syftet är att säkerställa en ensartad reglering som säkerställer lika konkurrensförhållanden. I , i förbindelse med ett utkastförbuds införande, har diskussioner ägt rum vari vissa svenska företrädare argumenterat för ett svenskt ensidigt införande av kameraövervakning av fisket för säkerställandet av förbudets efterlevnad. Denna typ av särlösningar, om de genomförs, kan snedvrida konkurrensförhållanden och når möjligtvis inte det syfte som avses samt kan anses vara oförenliga med principen om lika konkurrensförhållanden inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken. I , till skillnad från andra medlemsstater som bedriver fiske i , är det under tid förbjudet att fiska hälleflundra. Förbudet är ensidigt svenskt och kan missgynna svensk fiskerinäring, eftersom andra nationers fiskare fiskar hälleflundra under den tiden. dåvarande generaldirektör ansåg vid förbudets införande att det visade vägen för andra nationer och pekade på det goda exemplets makt. Ett resultat är en inkomstomfördelning, från svenska fiskare till danska m.fl. Det bör övervägas huruvida ensidigt inför regleringar på fiskets område som inte är i samklang med gemenskapens reglering av fisket.
mot · H102MJ503 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en framflyttning av jaktpremiären för ripjakt. Att jaga ripa i de jämtländska fjällen är mycket populärt. Jakten lockar jägare från hela , men framförallt kommer de utländska jägarna från vårt grannland . börjar jakten på fjäll- och dalripa i och i kommun i . För norrmännen börjar jakten först , och de utnyttjar därför möjligheten att träna inför sin egen jaktpremiär i hemlandet. har svenska fjälljägare och andra riktat stark kritik mot den tidiga jämtländska jaktpremiären. Eftersom ripungarna inte blivit flygfärdiga finns önskemål om en framflyttning av jaktpremiären till , ett önskemål som är både gammalt och välgrundat.
mot · H102MJ504 · 2013-10-01 00:00:00 — Ändring av meriter och utbildning för eftersökshund på skadeskjutet klövvilt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheterna till en ändring av meriter och utbildning för eftersökshund på skadeskjutet klövvilt. finns det inga krav på vare sig meriter eller utbildning för eftersökshund på skadeskjutet klövvilt. I stället är det upp till jaktledaren att använda den hund som anses vara mest lämplig. I lagen står det att en eftersökshund ska finnas på plats efter att ett djur skadeskjutits. Inte sällan händer det att det för eftersöket används jakthundar som inte är utbildade eftersöks-/spårhundar eller tysta spårhundar i lina. Konsekvenserna av detta kan i många fall vara att söket tar onödigt , vilket förlänger det skadeskjutna djurets lidande. Ett sätt att komma ifrån detta kan vara att kräva att eftersökshundar som används dels ska vara godkända för eftersök med godkänt anlagsprov, dels ska inneha ett godkänt första pris i viltspår. Regeringen bör därför överväga att undersöka möjligheten att ändra i lagen så att hundar som används i eftersök efter skadeskjutet klövvilt ska ha de meriter som anförs i motionen.
mot · H102MJ508 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statlig livsmedelskontroll. Det kommunala självstyret är viktigt för att ge väljarna mer nära makt att avgöra sin egen livssituation. Emellertid är det ändå otvetydigt så att alla kommuner inte har vare sig kompetensen eller kraften att lösa vissa ansvarsområden på bästa sätt. Ett av dessa ansvarsområden är livsmedelskontrollen, där staten har det övergripande ansvaret för de större livsmedelsanläggningarna, men där kommunerna tar ansvar för grossister, livsmedelsbutiker och restauranger. Konsumenterna förtjänar en enhetlig och kompetent livsmedelskontroll. Mot den bakgrunden bör regeringen verka för att frånta kommunerna ansvaret för livsmedelskontroller för att istället lägga hela ansvaret på den statliga tillsynsmyndigheten. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102MJ510 · 2013-10-03 00:00:00 — Innehållsförteckning på mat i restauranger tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en tvingande skyldighet att informera om innehållet i maten på restauranger. När konsumenter köper livsmedel i affärer har de i regel tillgång till ingående innehållsförteckningar så att de, likt när de köper allehanda andra typer av varor, kan kontrollera vad de konsumerar för produkter. Men när en konsument går till en restaurang eller liknande finns i regel aldrig någon innehållsförteckning på vad konsumenten köper, vilket innebär att konsumenterna aldrig kan vara helt säkra på vad de betalar för. Än mindre blir konsumenterna kapabla att jämföra olika restaurangers erbjudanden. För att stärka konsumenternas rättigheter att känna till vad de konsumerar bör därför lagen ändras så att alla som hanterar livsmedel blir skyldiga att deklarera vad det är de säljer i enlighet med gällande lagstiftning för livsmedel i övrigt. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102MJ511 · 2013-10-04 00:00:00 — Svenskt småskaligt kustnära fiske tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svenskt småskaligt kustnära fiske. har vid ett flertal tillfällen uttalat stöd för tanken att särskilt gynna det svenska småskaliga kustnära fisket. Trots detta uttalande vore det önskvärt om möjligt mer kan göras eftersom det småskaliga kustnära svenska fiskets situation nu är bekymmersam. Situationen är så allvarlig att detta fiske trots alla goda politiska intentioner riskerar att upphöra att finnas. Orsakerna till den rådande situationen är många. Det bör övervägas, med anledning av det förhållandet, att en översyn görs av villkoren för detta fiske i syfte att framta förslag specifikt för hur detta fiskes förutsättningar kan förbättras i enlighet med gällande EU-regleringar. I de fall EU-regleringar utgör ett hinder för ett fortsatt svenskt småskaligt kustnära fiske bör om möjligt aktivt verka i unionen för att förändringar kommer till stånd i . Det bör även övervägas huruvida Havs- och vattenmyndigheten bör tilldelas ett särskilt uppdrag i enlighet med vad som sagts ovan, syftande till regeländringar nationellt och förslag till regeländringar inom EU.