ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Ub583 · 2013-09-27 00:00:00 — Uppdrag att utveckla högskoleutbildning för studenter med intellektuell funktionsnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att utveckla högskoleutbildning för studenter med intellektuell funktionsnedsättning. Livslångt lärande, möjligheten att vidareutbilda sig också efter gymnasiet, är viktigt. Också den som har en intellektuell funktionsnedsättning och därför gått i särskola borde ha den möjligheten. Lika viktigt som det är att de som har det lätt för sig har möjligheten att utvecklas efter sin förmåga och sitt intresse, lika viktigt är det att de som har en intellektuell funktionsnedsättning också får möjligheten att utvecklas efter sin förmåga och sitt intresse. Men har du gått i särskola så har du inte samma möjlighet. Det här är så onödigt! Vi vet att det finns så många jobb som man kan utföra, oavsett vilka funktionsförutsättningar man har, bara man får chansen att fortsätta att lära sig mer efter gymnasiet. Alla behövs i vårt samhälle. Alla har en plats i vårt samhälle. Det är en fråga om demokrati. Regeringen har gjort satsningar på att göra högskolan mer tillgänglig också för den som har en funktionsnedsättning. Det är bra och viktiga satsningar. Men har du en intellektuell funktionsnedsättning finns inte så många möjligheter till att få en högskoleutbildning. Flera olika regelverk sätter hinder för det. Det handlar om antagningsregler och värdet på de betyg du har med dig från gymnasiesärskolan. Det handlar också om de ekonomiska förutsättningarna för dig som student. På pågår just nu ett projekt med högskoleutbildning för studenter med intellektuell funktionsnedsättning som gått i gymnasiesärskola. Det är ett projekt som fått uppmärksamhet inte bara nationellt utan också internationellt. I projektet samarbetar man nära med både myndigheter och intresseorganisationer, vilket gör att man tidigt kan möta och hitta lösningar på de hinder som uppstår. Det arbete man gör på och den kompetens man samlar på sig borde komma fler till del. Det skulle kunna ske genom att av regeringen ges ett nationellt uppdrag att utveckla högskoleutbildning för studenter med lindrig utvecklingsstörning. skulle med det uppdraget bland annat kunna bli ett nationellt, men också ett internationellt, kompetens- och utvecklingscentrum för metodik och pedagogik för högskolestudenter med intellektuell funktionsnedsättning. Per Lodenius (C)
mot · H102XC304 · 2013-09-30 00:00:00 — Regionalisering av Allmänna arvsfonden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av vilka myndigheter som ska fördela arvsfondsmedlen och att fördelningen ska ske på regional nivå. Allmänna arvsfonden bildades i samband med att beslutade att avskaffa arvsrätten för kusiner och avlägsnare släktingar. Om inga andra arvtagare finns vid ett dödsfall går pengarna till arvsfonden. Man kan också testamentera medel till arvsfonden. 2012 har Allmänna arvsfonden marknadsvärde på storleksordningen . För de medel som Allmänna arvsfonden finansierar handlar det om nyskapande och utvecklande projekt för barn, ungdom och personer med funktionsnedsättning. Två statliga myndigheter har hand om hanteringen av medlen, Kammarkollegiet och Arvsfondsdelegationen. Av och till har regeringar gjort särskilda insatser som man bekostat med medel ur arvsfonden. Ett bra exempel på detta är när regeringen gjorde insatser för att främja utvecklingen av nya idéer inom föreningslivet med de s.k. Camillapengarna. Initiativtagare var statsrådet . De medlen gav en ny dimension i arbetet mellan kommuner och föreningar och inom föreningslivet och fick stor betydelse . Det finns anledning dels att se över om det är funktionellt att ha två myndigheter som hanterar detta, dels också att fundera över om inriktningen att stödja föreningslivet och föreningslivets samverkan med kommunerna når förväntade resultat. Det är också viktigt att medel som ges till organisationer lever kvar även efter projekttidens slut för att kunna dra erfarenhet av de genomförda projekten. Av den anledningen finns det skäl att också fundera över vilka som skall vara framtida mottagare av stöd från Allmänna arvsfonden. Det kan således finnas anledning att bidragsgivningen blir mera distinkt. På kulturområdet pågår en diskussion om regionalisering av statens kulturstöd. Det är en bra och naturlig utveckling. På samma sätt bör en ökad regionalisering ske av Allmänna arvsfondens verksamhet. Förslagsvis förs de medel som kommer till fonden över till berörd region som fördelar medlen. Med anledning av vad som här anförts föreslås att en översyn tillsätts för att i enlighet med motionens intentioner analysera en mer modern inriktning av hur arvfondsmedlen disponeras samt att de fördelas på regional nivå.
mot · H102XC305 · 2013-09-24 00:00:00 — Samlingslokaler gör möten möjliga tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättrat stöd till allmänna samlingslokaler. Samlingslokalen förenar över gränser och gör möten möjliga. De stärker samarbete och skapar ideellt engagemang. Samlingslokalen är en träffpunkt, ett centrum och en kraftkälla till utveckling. Samlingslokalerna är också av stor betydelse som grund för demokrati, kultur och integration. Det är en spännande utmaning att se till att våra lokaler är så moderna att nya generationer väljer dem som mötesplatser där de kan utveckla sina intressen och skapa gemensamma aktiviteter. De samlingslokaler runt om i landet som i hög utsträckning ägs och förvaltas av den ideella sektorn har en stor betydelse som arenor för kulturupplevelser och kulturmöten. Till detta bör tilläggas de allmänna samlingslokalernas viktiga betydelse för att medborgarna ska kunna utnyttja sin yttrande-, mötes- och föreningsfrihet. Även om den stora delen av arbetet i våra folkrörelsedrivna anläggningar sker ideellt, ligger det ett ansvar på stat och kommun att se till att arbetsuppgiften inte blir så övermäktig att dörrarna till våra tidigare så öppna och inbjudande lokaler stängs. Om inte tillräckligt stöd ges för att rusta och göra dem tillgängliga för alla i samhället kan detta tyvärr bli verklighet. Enligt behövs ökat statligt stöd för att kunna finansiera de ansökningar om upprustning som beviljats medfinansiering enligt gällande regelverk. En stor del av de resurser som funnits har nyttjats för tillgänglighetsanpassning. Samlingslokalsorganisationerna ligger väl framme men detta arbete måste fortsätta då det är av utomordentligt stor vikt att fortsatt tillgänglighetsanpassning kan ske. På samma sätt krävs insatser för att samlingslokalerna generellt förses med modern teknisk utrustning för att utveckla mötesformerna i vårt digitala samhälle. Vi anser att det är högst rimligt att samhällets stöd till våra allmänna samlingslokaler förbättras. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102XC311 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagstiftningen när det gäller ett förbud om trakasserier och mobbning. Mobbning och trakasserier är ett allvarligt samhällsproblem. Det pågår såväl i skolan som på arbetsplatser. Med öppen och fysisk aggressivitet till social utfrysning och verbala kränkningar till suckar och kroppsspråk. Det finns omfattande könsskillnader vad gäller både utsatthet och agerande. Ju mer raffinerad mobbningen är desto mer krävs för att se agerandet och uppmärksamma den både i skolan och på arbetsplatsen. Men utsattheten och skadan mobbningen åsamkar är lika stor oavsett form. Internet är ofta ett sätt att även efter skoltid och arbetstid trakassera offret i en annars fredad zon. Misshandelsbrott är redan staffbelagt men likt kvinnofridsbrott så behövs en samlande benämning på upprepade brott av mobbning och trakasserier som när de binds tillsammans bildar ett mönster som blir allvarligare och därmed kan anses ha ett högre straffvärde än varje enskild händelse för sig. Likt kvinnofridsbrott så är det svårt att föra brott i bevis eftersom det ofta är ord som står mot ord, men ett så allvarligt samhällsproblem som så hårt slår mot den som utsätts så bör förbud införas. Detta bör ges regeringen tillkänna. i (C)
mot · H102XC313 · 2013-09-26 00:00:00 — - en internationellt unik sommararena för opera tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla till internationellt dragplåster som arena för sommaropera för att därmed stimulera spridning av operakonsten såväl geografiskt som befolkningsmässigt. en av mest exklusiva utomhusarenor för opera I finns fyra exceptionella sommararenor för opera; Savonlinna (), Hedeland Opera (), Opera i () samt . Dock är den enda som från början är skapad för att framföra musik i, vilket i sig är unikt. Detta gör att räknas som en av mest exklusiva utomhusarenor för opera och det är sensationellt att arenan etablerat sig internationellt i operavärlden som ett . Festspiele Magazin i värderar regelbundet utomhusarenor i hela världen och har legat i toppen på rankingen. Det gamla nedlagda kalkbrottet strax utanför i , nordväst om , har genom ett starkt stöd förvandlats till en magnifik och storslagen musikarena. Med sin unika akustik och dramatiska, spännande miljö har en stark image som en världens vackraste utomhusarenor. Med en tydlig nationell ambition att utveckla till ett skyltfönster där vi marknadsför mot den internationella marknaden kan vi locka med välutbildade och duktiga sångare, dansare och musiker. Kultur och idrott är bland de bästa medlen för att marknadsföra ett lands fördelar. skulle kunna vara en än större magnet än vad som är fallet . I siffror ser det ut så här: Evenemang: 50 100 000 besökare/år. Dagbesök: 5 10 000 besökare på guidningar/visningar. Vid publikundersökning där man också mätte betydelse för regionen framkom följande: är mycket nöjda besökare, med både programinnehåll och service/bemötande. uppger att arenan () inte programinnehållet är den främsta anledningen till besöket. Arenan är unik och erbjuder evenemang som inte kan upplevas någon annanstans. uppger att besöket i är primär reseanledning till att besöka Siljansbygden. Varifrån kommer publiken? är boende i Siljansbygden: utlandet (av operabesökarna) Våra nordiska grannländer satsar på utescen för opera De fyra nordiska utescenerna för opera är i sina länder utmärkta spridare av operakonsten såväl geografiskt som befolkningsmässigt. Genom att tröskeleffekten för att bevista en operaföreställning på dessa platser ofta upplevs som mycket lägre än på de mer traditionella operainstitutionerna medverkar man till att sprida intresset för operakonsten. Så både , som turistregion och operakonsten tjänar på att Opera ges förutsättningar för att utvecklas vidare till internationella sommararena för opera. Operaverksamheten är en omistlig del av varumärke med sina 10-15 000 egna besökare och är också det som gör internationellt känt. Det är också operan som motiverar uppmärksamhet nationellt och regionalt. Skall verksamheten långsiktigt utvecklas för att stimulera spridning av operakonsten, såväl geografiskt som befolkningsmässigt, behövs en tydligare markering att är internationella arena för sommaropera.
mot · H102XC315 · 2013-09-26 00:00:00 — Sänk trösklarna för anställda att starta eget företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta för anställda att starta egna företag i enlighet med vad i motionen anförs. Samhället måste göra allt för att stimulera fler att vara med och skapa jobb. En väg att gå är att underlätta startande av nya företag. Vi kan konstatera att antalet nystartade företag i är relativt lika över åren. Detta trots att Entreprenörskapsbarometer 2012 visar att kan tänka sig bli företagare, men det är som är företagare. Men varför är det då inte fler som startar och driver företag? Många anger att man saknar affärsidé men barometern visar också att det i stor utsträckning handlar om att det är otryggare jmf med att vara anställd. Osäker ekonomi, krångliga regler och att det är svårare att kombinera arbete med privatlivet är andra tydliga skäl för att inte bli företagare. Det framstår tydligt att många människor med bra idéer avstår från att starta egen verksamhet för att trösklarna är för höga. Den blivande företagaren måste ofta sluta sin anställning, skuldsätta sig och på andra sätt ta på sig en hög riskexponering. Enda sättet att få ekonomiskt stöd för att starta företag är nyföretagarstödet från Arbetsförmedlingen, dvs man måste vara arbetssökande. AF erbjuder information om vad som gäller vid start av eget företag. En individuellt anpassad vägledning som ger stöd vid frågor kring att starta och driva företag. AF erbjuder också att man kan få sin affärsidé prövad och i vissa fall utbildning för att utveckla affärsidén och starta eget-stöd. Företagshotell, byggande av nätverk, utbyggnad av fiber i hela landet och utveckling av rådgivning, slopande av regelkrångel är något av allt det som görs för att stimulera nyföretagandet. Men vi behöver göra mer. I Entreprenörskapsbarometer 2012 framgår det också att har högst andel entreprenöriella anställda av alla undersökta länder. Hur skapar vi då förutsättningar för att alla dessa kreativa personer vågar starta företag, att ta steget från en trygg anställning och skapa något eget? Det är tydligt att trösklarna måste sänkas för att få fler duktiga människor att vilja lämna en trygg anställning och förverkliga en god affärsidé som kan ge arbetstillfällen. Låt oss därför skapa en grundläggande förutsättning som ger tryggheten att våga prova. Vi ger möjlighet till tjänstledighet, som i sin uppbyggnad är lika generös som studieledighetslagen. De som vill prova att starta ett eget företag, efter att överenskommelse träffats med arbetsgivaren, ges på detta sätt en trygghet. Vågar vi detta har vi sänkt tröskeln ordentligt för att många fler än de skall vara företagare och många nya jobb kan skapas. i (C)
mot · H102XC317 · 2013-09-30 00:00:00 — Behov av internationellt skyddsområde för marin arkeologi tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillskapa en lagstiftning för marint skyddsområde med ett robust regelverk för hur marinarkeologiska fynd hanteras och som gör övrig marin verksamhet i skyddsområdet möjlig. Allt oftare nås vi av nyheter om arkeologiska fynd på . Ny och bättre teknik gör att tidigare okända fynd eller kända fynd men på platser som inte varit möjliga att undersöka på grund av djupförhållanden, blivit möjliga att undersöka. bräcka vatten och avsaknad av skeppsmask ger unika förutsättningar att hitta också gamla skeppsvrak i . Förmågan att exploatera fynd på allt större vattendjup har också fört sökandet av nya arkeologiska fynd ut på internationellt vatten. Därvid har bristen på och behovet av ny nationell och internationell lagstiftning för skydd av fyndplatser blivit högaktuell. Ovissheten om vad som gäller och risken för plundring i avsaknad av ett vedertaget regelverk riskerar bli ett hinder i en positiv utveckling. Att skapa reservat med tillträdesförbud etc skulle innebära en död hand över all verksamhet i området och bli till men för yrkesfiske och yrkessjöfart. Eftersom som nation dels är framstående i marinarkeologi, har en lång östersjökust och har stora delar av landets historia fast förankrad i skeppsvrak på finns det skäl att agera för en ny internationell lagstiftning. Alternativt kan internationella överenskommelser med bäring på som syftar till att skapa skyddsområden ha samma funktion. Denna lagstiftning eller överenskommelse måste ha som mål att skapa ett marint skyddsområde med ett robust regelverk för hur marinarkeologiska fynd hanteras, övrig marin verksamhet i området så som fiske och sjötrafik måste kunna fortgå parallellt med de marinarkeologiska skyddsåtgärderna.
mot · H102XC320 · 2013-09-30 00:00:00 — Förenklade regler för omräkning av andelstal i vägsamfälligheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förenkling i anläggningslagen för landets vägföreningar. De vägföreningar och vägsamfälligheter som bildades , enligt lagen om enskilda vägar är samfällighetsföreningar och anläggningslagens regler gäller för att ompröva andelstalen. Trots att dessa föreningar är mellan 40 och och således borde ha inaktuella andelstal, är det av dem som erhållit nya andelstal genom omprövningsförrättning enligt 35 § anläggningslagen. Detta tyder på att den metod lagstiftaren valt för omprövning av andelstalen inte fungerar tillfredsställande och att det leder till att vi har stora avvikelser, något som vägföreningarna själva reglerar genom egna beslut. Detta förfarande är inte lagenligt och leder till en ovisshet huruvida beslutad uttaxering kan göras, eller om någon medlem klandrar uttaxeringen i domstol. Utan uttaxeringsrätt med stöd av lag äventyras föreningens ekonomi, deras skötsel och investeringar i väg och andra gemensamma anläggningar. Den främsta anledningen är sannolikt att en lantmäteriförrättning anses kostsam och byråkratisk. Den nödvändiga förändringen av andelstalen beslutas i konsensus i respektive förening, utanför det regelverk som lagstiftaren angivit. Även om kostnaderna för omprövningsförrättningar genom Lantmäteriets försorg skulle minska radikalt kommer problemen att kvarstå. Det finns uppskattningsvis 20 000 samfällighetsföreningar med otidsenliga andelstal. Om samtliga dessa skulle begära omprövning skulle det behövas i storleksordningen 100 lantmätare som arbetar heltid för att genomföra dessa. I vårt grannland finns en metod för beslut om andelstal där föreningsstämman äger rätt att besluta om ändring av andelstal. Fastighetsbildningslagen är sprungen ur vår gemensamma historia, men de har gjort ett annorlunda vägval vad gäller föreningarnas ansvar att ha aktuella andelstal och registerhålla information om dessa. Många likheter finns mellan och i hur vägföreningar bildas genom lantmäteriförrättning. Där bestäms vägens sträckning och standard, samt vilka fastigheter som ska vara delaktiga i vägens utförande och drift. Däremot registreras inte andelstalen. Enligt lagen är det föreningarna själva som ska besluta, registerhålla och ompröva dessa . Någon genomgripande förändring av anläggningslagen i behövs inte för att i praktiken införa den Finska modellen, som innebär att samfällighetsföreningarna själva får besluta om ändringar av andelstalen i de gemensamhetsanläggningar de förvaltar. Rättssäkerheten för den enskilde säkerställs exempelvis genom överklaganderätt till Lantmäteriet respektive de nyinrättade Mark- och Miljödomstolarna. Det bör ges Regeringen till känna att det förekommer stora avvikelser i nu gällande andelstal för de Enskild väg som finns i landet och att det brådskar med att lagenligt rätta till detta på ett kostnadseffektivt och rättssäkert sätt.
mot · H102XC323 · 2013-09-30 00:00:00 — Överlåtelse av tillstånd att fiska ål tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att dagens ålfisketillstånd ska övergå till att vara överförbara mellan personer. Ålen anses vara en hotad art och flera åtgärder har införts för att skydda ålen. EU har beslutat om en återhämtningsplan och i finns en nationell förvaltningsplan. Det svenska förhållningssättet och synen på problematiken är mycket seriös. Bland annat innebär det att ålfiske är förbjudet, med undantag för vissa yrkesfiskare och i vissa vatten. Antalet yrkesfiskare som innehar tillstånd att fiska ål är strikt begränsat. Levande kust och skärgård, gynnande av småföretagande och ett vidmakthållande av ett småskaligt insjö- och kustnära fiske är viktiga värden. Men dessa värden riskerar att gå förlorade om inte möjligheten att överlåta företaget som bedriver kustfiske/ålfiske till annan person finns. Dagens innehavare av ålfisketillstånd riskerar att bli de sista svenska ålfiskarna. Detta på grund av att de, till skillnad mot vad som annars är brukligt med företag och rörelser, inte kan överlåta sina företag till annan person. Orsaken till detta är att tillståndet att fiska ål är personligt och ej överlåtbart. Detta är självklart inte en rimlig ordning och den riskerar leda till att dagens ålfiskeföretag ej kan fortsätta sin verksamhet när tillståndshavaren dör. Med stöd i ovanstående må därför för regeringen tillkännage som sin mening att dagens ålfisketillstånd ska övergå till att vara överförbara mellan personer.
mot · H102XC338 · 2013-09-30 00:00:00 — Skyltar på allmän plats tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skyltning efter allmänna vägar. Syftet med riktlinjer för skyltning är att platsens förutsättningar ska beaktas och leda till att förbättra säkerheten längs allmänna vägar och i gatumiljöer. Kommunerna i landet tar fram riktlinjer, via detaljplanen, för vad som gäller för allmänna platser och offentliga platser. För att få sätta upp en skylt behövs vanligtvis både bygglov och markupplåtelse. När det gäller bygglov ska skylten vara välanpassad och estetiskt tilltalande. Ordningsstadgan kräver även att skyltar på och ovan fastigheter ska sökas och därmed få tillstånd. I regelverket tydliggör också att vissa känsliga miljöer ska undantas från skyltning och det gäller t ex parker, områden intill kyrkor, teatrar, bostadskvarter och öppna platser med mera. Med andra ord är dessa regelverk som finns i kommunerna väldigt detaljrika utifrån kännedom om kommunen. Det är då förvånande att man har en annan tillståndsmyndighet när det gäller skyltning efter allmänna vägar. ansvarar för att ge tillstånd vid allmänna vägar. Regelverket säger att det inte får finnas för många skyltar på samma ställe då det gäller vägvisare, att de ska vara lättförståeliga och trafiksäkra. Det är olika instanser som fattar beslut när det gäller reklam, skyltning och vägvisare. Företag i tätbebyggda områden gynnas för i staden får man lättare sätta upp skyltar trots att man även där, i fastställda regelverk och ordningsstadgor, tar säkerhetshänsyn, skyddar känsliga områden och miljöer. Företag på landsbygden är än mer betjänta av att få reklam och vägvisare till kaféer, bagarstugor, hantverksbodar med flera än vad tätortens verksamheter behöver. Undertecknad föreslår att man ger kommunen i uppgift att besluta om skyltning och vägvisare till verksamheter på landsbygden utifrån fastställda riklinjer enligt lag via detaljplanens regelverk. Det skulle undvika den flora av skyltar och affischer av olika slag som skräpar ner efter våra allmänna vägar då verksamheter tycker tillvägagångssättet tillhör kategorin regelkrångel. Med hänvisning till ovanstående föreslås: att regeringen ser över möjligheten att överlåta beslut om skyltning, vägvisare även invid allmänna vägar då det gäller verksamheter till nytta för en levande landsbygd.