ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102So219 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell äldrehälsovård. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta äldrevårdscentraler. Vi har i vårt land en ökande andel äldre medborgare och den genomsnittliga livslängden förväntas öka också framöver. uppskattas andelen människor öka till upp emot av befolkningen och andelen fördubblas. Det här är naturligtvis en mycket positiv utveckling som vi kan vara stolta över, men det ställer stora krav på hälso- och sjukvårdens framtida organisation. De största behoven av hälso- och sjukvård och omsorg finns bland de äldre. Att det är viktigt att våra äldre får tillgång till en ändamålsenlig vård och omsorg, men även förebyggande verksamheter, torde de flesta vara överens om. I har vi en mycket väl fungerande förebyggande mödra- och barnhälsovård, som har gett oss världens lägsta mödra- och spädbarnsdödlighet. När det gäller de äldre ser vi ofta exempel på problem som skulle ha kunnat förhindras om det förebyggande arbetet varit effektivare. Exempel kan vara äldre som fått fel, för mycket eller för lite läkemedel, fallolyckor och problem orsakade av felaktig kost och livsstil eller livsvillkor. Att effektivt förebygga dessa problem skulle avsevärt öka de äldres livskvalitet men också ge en stor vinst rent samhällsekonomiskt. För att uppnå en jämlik hälsovård finns nationella program. Vi saknar dock en nationell reglering när det gäller hälsovård för våra medborgare . Det är därför dags att börja planera för att införa en nationell äldrehälsovård i . Det förebyggande arbetet skulle kunna utföras av sjuksköterskor med särskild kompetens i geriatrik och folkhälsa, på samma sätt som sker inom mödra- och barnhälsovård. Detta skulle sannolikt även minska behovet av läkarbesök inom primär- och akutvården. Med fler specialistutbildade sjuksköterskor skulle vi kunna inrätta äldrevårdscentraler med speciellt ansvar för hälsofrämjande och förebyggande verksamhet. För att nyttjandet av resurser ska bli så effektivt som möjligt bör yrkesgrupper ges möjligheter att samverka, oavsett huvudman eller arbetsgivare. Etableringsansvaret för äldrevårdscentraler bör ligga på kommunerna eftersom det skulle ge de bästa förutsättningarna för att också ta hänsyn till äldres behov i ett bredare perspektiv. Ett system liknande MVC och BVC för seniorer skulle leda till en effektivisering av vården och ge stora hälsovinster för en ansenlig del av befolkningen. Detta skulle stärka välfärden.
mot · H102So220 · 2013-09-24 00:00:00 — Inkorporera i svensk lag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inkorporera i svensk lag. I FN:s konvention för barns rättigheter, , definieras barns universella rättigheter. Där uttrycks bland annat att barns bästa alltid ska stå i centrum för beslut som berör barn och att barn alltid ska behandlas med respekt och få komma till tals. Konventionen antogs 1989 och ratificerade som ett av de första länderna denna . har därmed förbundit sig att följa konventionen. Till skillnad från FN:s konvention om mänskliga rättigheter har dock inte inkorporerats i svensk lag, vilket ger den en lägre juridisk status. I stället har formuleringar om barns bästa tillförts lagstiftningen. I påbörjades en inkorporering av i norsk lag och konventionen har getts företräde framför annan lagstiftning vid eventuella motstridigheter. Enligt utvärderingar har detta generellt stärkt barns ställning i lagstiftningen och lyfts därför ofta fram som ett positivt exempel vad gäller arbetet med barns rätt. En inkorporering av skulle på samma sätt stärka barns rätt i svensk lagstiftning och öka likvärdigheten i behandlingen av barn med olika bakgrund. Till exempel skulle detta tydliggöra barnperspektivet i frågor om asyl. bör följa det norska exemplet och påbörja arbetet med att införliva i svensk lagstiftning. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102So222 · 2013-09-24 00:00:00 — Screening för tjock- och ändtarmscancer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om screening för tjock- och ändtarmscancer. Tjock- och ändtarmscancer är den tredje vanligaste cancerformen i . upptäcks ungefär 5 250 nya fall. Dock är cancerformen ganska okänd i allmänhet och det säljs sällan några bruna band eller anordnas galor för att samla in pengar till forskning. Symtomen kan vara väldigt diffusa och för många kanske svåra att tala om. Mag- och tarmproblem förknippas inte till slutsatsen att personen i fråga har cancer. har antalet patienter som avlidit av tjock- och ändtarmscancer minskat med i genomsnitt en procent . uppskattade man att överlevnadsprocenten för män var och kvinnor . Men mer kan göras för att öka kunskapen om sjukdomen och ytterligare öka överlevnaden. Ju tidigare man upptäcker och behandlar tjock- och ändtarmscancer, desto bättre resultat får man. För att öka kunskapen, och därmed överlevnaden, borde alla erbjudas screening för tidig upptäckt av tjock- och ändtarmscancer.
mot · H102So223 · 2013-09-24 00:00:00 — Vård av psykiskt sjuka tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vård av psykiskt sjuka. Att få en psykisk sjukdom eller att må psykiskt dåligt är vanligt; av alla kvinnor och av alla män kommer i livet att få en behandlingskrävande depression. Psykisk ohälsa är också ett växande problem bland många ungdomar, särskilt unga kvinnor. Ändå är det en dold sjukdom, något man alltför sällan talar om, trots att psykisk ohälsa påverkar inte bara en själv utan också familj och vänner. Det finns stora brister när det gäller psykiskt sjukas och funktionsnedsattas möjlighet till vård, omsorg, boende, rehabilitering och sysselsättning. Detta har påtalats av i en rapport . Där konstateras att resurserna är knappa och alltför få erbjuds behandling inom primärvården. Att drabbas av psykisk sjukdom leder ofta också till sämre fysisk hälsa, arbetslöshet och sämre sociala relationer. Psykisk ohälsa är den vanligaste orsaken till att människor i arbetsför ålder står utanför arbetsmarknaden. Detta utanförskap är påfrestande för den sjuke, men kostar också samhället stora summor i form av utgifter för vård, omsorg och sjukskrivningar. Kroppsliga sjukdomar, som i vanliga fall är enkla att behandla, kan hos psykiskt sjuka leda till en för tidig död på grund av att man inte gör vanliga kroppsundersökningar hos personer som söker vård för psykiska problem. Eftersom alltför få vårdcentraler kan erbjuda behandling till psykiskt sjuka, ökar den slutna vården, trots motsatta ambitioner. Kostnaderna för den specialiserade psykiatrin har dock inte ökat i samma takt som för den specialiserade kroppsliga vården. har minst antal vårdplatser inom psykiatrin i hela . Det finns patienter som behöver slutenvård men som inte får det, eller skrivs ut för . Den psykiatriska vårdens problem är omfattande och komplexa, varför det behövs en långsiktig och uthållig satsning i hela samhället för att skapa förutsättningar för god vård och ett gott liv för den som drabbas av eller lever med en psykisk sjukdom. Det handlar bland annat om samarbete mellan kommuner och landsting att samordna medicinska och sociala insatser utifrån patientens behov, liksom kommunernas ansvar för boende och aktiviteter för psykiskt sjuka.
mot · H102So224 · 2013-09-24 00:00:00 — Indragen läkarlegitimation för läkare vid missbruk av förskrivningsrätt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att dra in läkarlegitimationen för läkare som missbrukar sin förskrivningsrätt. Det har uppmärksammats att ett antal läkare säljer stora mängder narkotika genom att använda sina receptblock. Allt oftare lägger polisen i beslag på narkotikaklassade läkemedel utskrivna av svenska läkare. Till exempel dömde en 75-årig läkare till fängelse för grovt narkotikabrott, efter att han skrivit ut över 100 000 narkotikatabletter åt missbrukare . Enligt polisen dominerades marknaden tidigare av smugglade droger, medan det numera är de receptförskrivna läkemedlen som är överrepresenterade. Enligt uppgift kan så mycket som av tabletterna som säljs på vara receptbelagda narkotikaklassade läkemedel. Bestämmelser om legitimation för läkare finns i patientsäkerhetslagen där det också finns bestämmelser om begränsning av förskrivningsrätten. Enligt denna lag ska denna behörighet dras in eller begränsas om en läkare missbrukar sin behörighet att förskriva narkotiska läkemedel, andra särskilda läkemedel, alkoholhaltiga läkemedel eller teknisk sprit. Av lagen framgår vidare att om det finns sannolika skäl för misstanke om missbruk av förskrivningsrätt ska behörigheten dras in eller begränsas fram till dess frågan om indragning har prövats slutligt. Detta gäller dock endast om det behövs för att trygga patientsäkerheten eller det annars är nödvändigt från allmän synpunkt. Beslutet gäller också . Bestämmelserna i lagen är vagt formulerade med begränsningar. Enligt uppgifter i media är dessutom tiderna för utredning om missbruk av förskrivningsrätt långa. Därför är det möjligt för en läkare att förse missbrukare med narkotikaklassade läkemedel . Till exempel var ett ärende, som var aktuellt i , fortfarande inte avgjort . Det är inte acceptabelt att en läkare på det här sättet missbrukar sin yrkesroll. Därför är det angeläget att regelverket för möjligheten att dra in läkarlegitimationen för läkare som missbrukar sin förskrivningsrätt ses över.
mot · H102So225 · 2013-09-24 00:00:00 — Nationella riktlinjer för neurologiska sjukdomar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationella riktlinjer för neurologiska sjukdomar. I lever minst en halv miljon människor med livslånga neurologiska sjukdomar eller skador kopplade till hjärnan och nervsystemet. Bland dem finns svåra sjukdomar som Parkinsons sjukdom, , Alzheimers, epilepsi och MS, men också folksjukdomarna stroke, restless legs och demens, samt svår huvudvärk som migrän. Gemensamt är att de skapar stora problem i både vardag och arbetsliv för den som drabbas. Många tvingas avbryta yrkeslivet och måste istället förlita sig på personlig assistans. har flera viktiga forskningsframsteg skett inom neurologin som gör att stora patientgrupper kan erbjudas behandling som på ett påtagligt sätt förbättrar sjukdomsförlopp och livsbetingelser. Behandling av neurologiska sjukdomar inkluderar både högteknologiska DNA-analyser, avancerad hjärnkirurgi och skräddarsydda biologiska läkemedel. Dessa stora genombrott är bara i början på en ny era inom neurologin som innebär medicinsk revolution för flera hundratusentals patienter med svåra neurologiska sjukdomar. Men framstegen riskerar att inte komma patienter till del på grund av de stora brister som finns inom svensk neurosjukvård. Dessa brister präglas av stora regionala orättvisor, brist på neurologer, begränsade besöksmöjligheter och en stor andel missnöjda patienter. Det finns ett stort behov av en nationell samordning och ett tillskott av nya resurser inom neurologin för att minska de geografiska skillnaderna, möjliggöra behandlingsmål och säkerställa en patientsäker och patientcentrerad vård för den halva miljon svenskar som har att handskas med en allvarlig, kronisk neurologisk sjukdom. Det är ett lotteri vilken behandling man får om man drabbas av en neurologisk sjukdom. En vinstlott kan innebära ett rikt socialt liv med fortsatt yrkeskarriär och god livskvalitet. Men nitlotten innebär en katastrof för den drabbade. De stora regionala skillnaderna går inte att motivera av medicinska skäl. Det är inte rimligt att var man bor ska styra i vilken utsträckning man får behandling. Det saknas nationella riktlinjer för flera neurologiska sjukdomar som MS, Parkinsons sjukdom, , stroke, migrän och epilepsi. På samma sätt som cancersjukvården har fått ett lyft sedan man tog ett nationellt ansvar för såväl finansiering som samordning, utbildning och riktlinjer, så borde dessa allvarliga hjärn- och nervsjukdomar tas på större allvar. Det är oacceptabelt att stora delar av neurologin på många håll i landet utförs av icke specialistutbildade läkare.
mot · H102So227 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det vid hälsokontroller av män bör vara obligatoriskt att göra ett PSA-prov. Prostatacancer är den vanligaste cancersjukdomen hos svenska män. upptäcks cirka 9 000 nya fall och omkring 2 500 avlider . Sjukdomen är ovanlig och förekommer nästan aldrig . Många män märker inte själva av några symptom på att de har fått sjukdomen. Dessutom är prostatacancer svår att diagnostisera. Att tidigt upptäcka sjukdomen är mycket viktigt, eftersom det ökar chanserna att överleva den. Det är möjligt att med ett enkelt PSA-test få en indikation på om det finns risk för att man bär på sjukdomen. Därför borde män obligatoriskt testas med ett PSA-prov vid hälsokontroller, även om de inte har några symptom. konstaterar i betänkandet 2011/12: SoU1 att regeringen under den gångna mandatperioden påbörjade en rad insatser för att förbättra svensk cancervård genom en nationell cancerstrategi. Därutöver har tagit fram nationella riktlinjer för bland annat bröst-, kolorektal- och prostatacancer. I dessa ingår rekommendationer för screening, provtagning i förebyggande syfte. Att förebygga prostatacancer genom PSA-prov borde vara lika självklart som att erbjuda kvinnor mammografi för att upptäcka bröstcancer .
mot · H102So228 · 2013-09-24 00:00:00 — Sjukvårdens helhetsansvar med patientkontrakt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sjukvårdens helhetsansvar med patientkontrakt tills en patient är färdigbehandlad. Regeringen har sänkt ersättningen till de svårt sjuka i syfte att få dem ut på arbetsmarknaden . Det finns otal exempel på fall, där allvarligt sjuka måste söka arbete på en arbetsmarknad, som inte är intresserad av att rekrytera sjuka personer, eftersom det finns många friska arbetslösa att välja mellan. Dessutom har de sjuka ingen reell möjlighet att klara av arbetsuppgifterna. Detta är cynisk politik och gör inte de sjuka friska. I stället borde de sjuka få vård och rehabilitering för att snabbt kunna gå ut i arbete igen. En bättre väg till frihet från sjukdom är att ställa högre krav på sjukvården från den möter en patient. Sjukvården bör sedan ha ett helhetsansvar för patienten tills denne är färdigbehandlad. Medborgaren har rätt att få ett vänligt och professionellt bemötande i sjukvården. Läkare och annan personal som tar sig tid att lyssna på patienten har större möjligheter att ställa rätt diagnos och få genomslag för en riktig behandling. Alla patienter, oavsett bakgrund eller hälsotillstånd, måste få sina problem tagna på allvar och få en god och snabb service – från första kontakt till färdig behandling. Det är också angeläget att patienten kan påverka vårdens innehåll, när den ges och av vem. Om en läkare och en patient får en dålig relation med bristande förtroende försvåras behandlingen och rehabiliteringen. Då måste patientens vilja respekteras. Det krävs dock att sjukvården som en skattefinansierad verksamhet har tydliga kvalitetskriterier och öppna jämförelser för att vägleda medborgarna. I kraven måste rätten till kontinuitet under hela behandlingen finnas med. En välfungerande sjukvård med rehabilitering är det enda sättet att bota sjuka människor och få dem tillbaka till arbetslivet. Därför borde det införas ett system med patientkontrakt som omfattar alla delar i hälso- och sjukvården: besök, undersökningar, röntgen och remisser. I kontraktet ska det finnas en tidsplan för remisser och eventuella behandlingar, och det ska framgå vem som ska utföra behandlingarna. När vården och patienten har kommit överens om vad som ska göras och när, ska kontraktet fungera som en vårdgaranti som säkerställer att patientens sammanlagda tid för undersökning och behandling blir kort.
mot · H102So229 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att säkerställa en god kvalitet och självbestämmande inom äldreomsorgen. befolkning blir äldre och friskare. kommer de som är att utgöra en femtedel av landets invånare. Det är fråga om en fördubbling jämfört med hur det såg ut . Alla vill vi ha makt över våra egna liv. Tyvärr har det inte alltid varit utgångspunkten när hemtjänst, äldreboende eller vårdcentraler formats. Självklarheter under större delen av livet, som att själv bestämma om eller när man ska handla eller duscha, är inte längre självklart den dag man behöver stöd av . Därför är det viktigt att det är de äldre själva som ska bestämma vilken omsorg de får. Alla har inte samma behov, en del kanske kan duscha sig själv, men har ingen att prata med eller kommer inte ut på månader. Äldre ska ha verklig valfrihet och i högre grad än kunna bestämma vad de vill ha utfört under sina hemtjänsttimmar. Alla äldre ska kunna bo bra och tryggt, som det är av vikt att det finns bra och kompetent personal tillgänglig när det behövs. Att ta hand om en äldre person förutsätter att man har kunskaper om deras sjukdomar. Äldre är ofta multisjuka och vid tilltagande demens är det viktigt att personalen har rätt kompetens. Det finns också ett ökat behov av äldreomsorg på flera olika språk, då vår äldre befolkning också utgörs av personer som inte har svenska som förstaspråk. När minnet försämras förlorar många det senast inlärda språket. Att bli omhändertagen av en person som förstår vad man säger är därför en grundförutsättning för en värdig äldreomsorg. Äldre får aldrig fara illa på grund av att det inte finns tillräckliga resurser inom äldrevården. Det är oacceptabelt. Äldreomsorgen ska vara en bra och modern arbetsplats så att den attraherar en ny generations medarbetare, som med rätt utbildning och kvalifikationer ska kunna ta hand om vår äldre generation på bästa sätt. Detta är särskilt viktigt , när allt färre söker sig till omsorgsutbildning. Det finns därmed ett behov av att se över utvecklingen inom äldreomsorgen så att man säkerställer en god kvalitet och självbestämmande inom äldreomsorgen.
mot · H102So230 · 2013-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tandhygienistutbildningen bör bli en treårig utbildning. En betydande majoritet av de patienter som regelbundet undersöks har en god tandhälsa. Det är då ett bra resursutnyttjande att dessa patienter undersöks av en tandhygienist. Det frigör också tandläkartid som kan utnyttjas till vårdinsatser där tandläkarens kompetens är helt oumbärlig och för utveckling av verksamheten. Om denna arbetsfördelning, som innebär ett ökat ansvarstagande för tandhygienisten, ska vara optimal krävs en treårig utbildning för tandhygienisterna. Tandhygienistens roll i frisktandvård är allt viktigare. I frisktandvårdskonceptet ingår mer förebyggande insatser. har mer än 500 000 kunder tecknat avtal om frisktandvård. Andra skäl är behovet av bättre omhändertagande av barn och ungdomar samt av äldre. Här förekommer ofta krävande patientgrupper. Inom just dessa områden fördjupas kunskaperna i den treåriga utbildningen till tandhygienist. Dessa kompetenser är helt nödvändiga om Folktandvårdens uppdrag ska kunna genomföras på ett effektivt och kvalitetssäkrat sätt. Rent generellt medför den treåriga utbildningen också att tandhygienisterna får ett mer vetenskapligt förhållningssätt, en förutsättning för att kunna bedriva en evidensbaserad vård. Folktandvården har ett stort ansvar vad gäller medverkan i forskning, utveckling och utbildning. Detta ansvar omfattar naturligtvis även tandhygienistens område. Det är av stor vikt att tandhygienister kan medverka i sådant arbete. Den treåriga utbildningen förbereder tandhygienisten för detta. Det finns även behov av tandhygienister med magister- och masterexamen inom tandvården. För studier på den nivån är den treåriga utbildningen en nödvändig förutsättning för antagning. Jämfört med tandläkarutbildningen är tandhygienistutbildningen mer inriktad på beteendevetenskap och samhällsorientering. Nationella riktlinjer för vuxentandvård anger behov av ökad kunskap inom beteendevetenskap för att bättre stödja patientens egenvård. anser att vid en treårig utbildning finns möjlighet att prioritera så att en fördjupad utbildning i beteendevetenskap ingår. Det tredje året möjliggör inte bara ökad teoretisk kunskap utan skapar också utrymme för mer praktik inom alla de områden som tandhygienisterna förväntas utföra när de lämnar utbildningen. Detta skulle minska Folktandvårdens och privattandvårdens kostnader för praktisk handledning . Det är förvånande och beklagligt att tandhygienistutbildningen inte redan är treårig. Det finns inga andra legitimationsutbildningar i som är tvååriga. Inom hälso- och sjukvården finns många liknande exempel på rollfördelning mellan olika personalkategorier. Samtliga så kallade medellånga vårdutbildningar omfattar dock .
mot · H102So231 · 2013-09-19 00:00:00 — Tillgång till dator och mobil inom rättspsykiatrisk vård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgång till dator och mobil inom rättspsykiatrisk vård. På landets rättspsykiatriska kliniker vårdas personer, varav många har tung brottslighet bakom sig samt personer som är intagna för psykiatrisk tvångsvård. En stor del av intagna missbrukar droger. Till exempel över hälften av patienterna på landets största rättspsykiatriska klinik utanför missbrukar aktivt, enligt Östnytt. Liknande uppgifter finns för rättspsykiatriska kliniken i . Med narkotikan kommer också annan kriminalitet till anstalterna. Det bildas gäng, som beväpnar sig med egentillverkade vapen. Situationen för både patienter och personal är ohållbar. Kliniken i förbjöd datorer och telefoner för patienterna för att försvåra möjligheterna att få tillgång till narkotika. Det ledde också till önskat resultat, narkotikan minskade avsevärt. Kliniken tvingades att tillåta datorer och telefoner igen, eftersom de inte är förbjudna enligt lagen. Enligt lagstiftningen ska rättspsykiatrin ses som ett sjukhus och inte som ett fängelse. Lagstiftningen hänger inte med i teknikutvecklingen. Det är angeläget att lagen ändras så att datorer och telefoner kan förbjudas på rättspsykiatriska kliniker i syfte att minska tillgången till narkotika och förhindra annan brottslighet.