ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Sf253 · 2013-10-02 00:00:00 — Förändra den s.k. tvåårsregeln tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över tvåårsregeln för människor som kommer till efter s.k. snabbanknytning. Utländska kvinnor som flyttar till för att de har en relation med en svensk man är en särskilt utsatt grupp när det gäller våld i nära relationer. Utlänningslagen föreskriver att personer som kommit till på grund av en nyetablerad relation beviljas tidsbegränsat uppehållstillstånd och att de normalt ska utvisas om relationen avbryts innan den ofta tvååriga prövotiden har gått. Undantag från den här regeln kan göras om förhållandet har upphört främst på grund av att i förhållandet utlänningen eller utlänningens barn, utsatts för våld eller för annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid. Eftersom beviskraven är mycket höga finns dock endast mycket små chanser för kvinnan att få permanent uppehållstillstånd. Enligt uppgift från svenska kvinnojourer möter de uppskattningsvis 500 kvinnor som utsatts för så kallad fruimport. En stor del av dessa kvinnor kommer till efter så kallad snabbanknytning, det vill säga efter att ha känt mannen under en , eller endast via kontakt på internet. Det finns fall där svenska män har satt i system att importera en kvinna, för att byta till en ny kvinna. Många av kvinnorna har också med sig ett eller flera barn som i sin tur riskerar att hamna i stor utsatthet. Insatser från samhällets sida för att ingen av de berörda parterna utsätts för övergrepp kan och bör utvecklas. Bättre samordning mellan myndigheter, såsom länsstyrelser, , polisen, kommuner, landsting och kvinnojourer kan spela en viktig roll. Bättre information, både innan kvinnorna kommer till och när de kommer hit, kan också bidra till att minimera risken för eventuell utsatthet. Våld är en fråga om kränkningar av mänskliga rättigheter och kan inte accepteras. En tidigare utredning av tvåårsregeln i utlänningslagen fann att undantagsregeln, som ska fungera som skydd för våldsutsatta kvinnor, är alltför otydlig och inte fyller sin funktion. Undantagsregeln är otidsenlig och behöver ses över utifrån ett rättighets- och jämställdhetsperspektiv.
mot · H102Sf254 · 2013-10-02 00:00:00 — Möjlighet för anhöriga att ta ut sjukpeng tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för nära anhöriga att med ersättning kunna medfölja till sjukvård i vissa fall. Anhörig eller anhörigvårdare som är yrkesverksam är en stor trygghet för den funktionshindrade. Även om den personal som är vårdare gör ett utmärkt arbete och är omtyckt av den funktionshindrade finns dock tillfällen då det inte går att ersätta en nära anhörig. Det kan gälla personer som har svårt att uttrycka sig och som inför ett sjukvårdsbesök, sjukhusvistelse eller operationer/undersökningar är oroliga veckor och dagar inför vårdbesöket. Det påverkar dem och kan i många fall förvärra allmäntillståndet. Det kan också vara negativt vid provtagningar och kontakter med vården. För att underlätta den nödvändiga kontakten med vården borde det vara en självklarhet för den funktionshindrade om en anhörig kunde följa med till vårdinrättningen. är det inte möjligt att få ersättning för detta. I stället löser man det genom att ta ut semesterdagar eller ledighet med inkomstbortfall om arbetsgivaren tillåter det. Den anhöriga/anhörigvårdaren ska inte behöva känna oro eller ha ångest att inte räcka till, då det tär på den anhörigas hälsa och påverkar hela familjen. Den situationen de flesta lever i, förutom detta, är påfrestande och behöver på alla sätt underlättas. Med hänsyn till ovanstående bör möjligheten för anhöriga/anhörigvårdare att få ta ut sjukpenning vid ovanstående tillfällen ses över.
mot · H102Sf255 · 2013-10-02 00:00:00 — Inrättande av en migrationsinspektion tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda ett inrättande av en inspektion för migrationsfrågor. Det finns områden där brister i lagstiftningen utgör ett hinder för att människor som enligt kristdemokratisk syn på migrationspolitiken ska kunna erbjudas skydd i vårt land. Inte sällan möter vi människor vars situation rimligen borde vara sådan att de ska få uppehållstillstånd i vårt land, givet den lagstiftning vi redan har. Lagen stadgar att särskild hänsyn ska tas till barn i migrationsprocessen. Detta till trots framkommer det fall där barn, som omhändertagits enligt lagen om vård av unga, blir uppryckta från en trygg familjehemsplacering i och utvisas till en förälder i hemlandet. En förälder de aldrig har haft kontakt med. Trots att vi enligt lag ska ge skydd åt personer som förföljs på grund av religiös tillhörighet, får kristna konvertiter sin tro ifrågasatt och förväntas besvara frågor om kristna ritualer och traditioner som få kristna kan svara på. De som förföljs på grund av sexuell läggning ska enligt lag få skydd. Men asylsökande homosexuella ifrågasätts på orimliga grunder. har utökat sin kompetens när det gäller barn och skyddsbehövande på grund av religiös tillhörighet eller sexuell läggning. Fastän vi har kunskaper om att kultur, språk och kön samt den rädsla som de sökande har kan påverka vad som kommer fram vid ansökan, kan enskilda formuleringar bli tungt vägande vid beslut. Arbetsmetoder, rutiner, förkunskaper och förmågan att samarbeta med andra aktörer har stor påverkan på myndigheternas handläggning och därmed det beslut som blir helt livsavgörande för den enskilde. En rättssäker migrationsprocess förutsätter att varje steg är rättssäkert. Att myndigheter har ett ansvar att själva se över sina rutiner och följa upp sitt arbete är inte tillräckligt. Därför bör det inrättas en inspektion för migrationsfrågor. Syftet med inspektionen skall vara att verka för rättssäkerhet och effektivitet genom hela migrationsprocessen, det vill säga i hanteringen hos , utlandsmyndigheter, domstolar, polis samt deras samverkan med kommuner och landsting. Målet med en inspektion för migrationsfrågor är att upptäcka systembrister och därigenom höja rättssäkerheten för den enskilde. Därför bör inspektionens fokus ligga på att säkerställa en korrekt och enhetlig tillämpning av lagstiftningen. En inspektion för migrationsfrågor kan närmast jämföras med Inspektionen för socialförsäkringen. Granskningen bör främst ske genom bedömning av myndigheternas egna system för styrning. Exempelvis ska inspektionen kunna kartlägga huruvida olika delar av skiljer sig åt i hanteringen av liknande fall, om det finns omotiverade skillnader mellan domstolar, på vilket sätt och hur snabbt rättar sig efter ny praxis, hur olika utlandsmyndigheter arbetar med handläggning och i vilken mån myndigheterna lever upp till regeringens mål. En inspektion för migrationsfrågor bör utredas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102Sf256 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att underlätta för småföretag att anställa. Att minska arbetslösheten är av flera skäl en angelägen uppgift. Eget arbete ger ekonomisk trygghet, vilket medför ökad frihet för enskilda och familjer. Nya jobb kan inte skapas av politiker. Jobben skapas när enskilda människor satsar sin tid, sitt engagemang och sitt kapital på att starta eller utveckla företag. De allra flesta företag i är enmansföretag eller småföretag. Det är främst dessa företag som skapar nya arbetstillfällen. har fyra av fem nya jobb i det privata näringslivet vuxit fram i småföretagen. Det är här en stor del av kraften måste läggas för att klara av att minska arbetslösheten. Vid en internationell jämförelse startas få företag i . Detta synliggör ett behov av att underlätta för fler att starta företag och att anställa. En viktig orsak till att många företagare tvekar inför att anställa är den kostnad arbetsgivaravgiften innebär. För att stimulera små företag att växa och kunna anställa är det enligt min mening verkningsfullt att rikta insatser just till de mindre företagen. För att förbättra företagsklimatet och främja entreprenörskapet bör därför framtida satsningar i form av lägre arbetsgivaravgifter vara riktade just till de mindre företagen. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H102Sf258 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda frågan om införandet av dagar för vård av förälder. finns möjlighet att få närståendepenning för vård av förälder som är svårt sjuk. Det går att få ersättning för att avstå förvärvsarbete och vårda sin närstående. Detta är bra men det behövs stöd även vid andra situationer än när det är aktuellt med närståendepenning. Det finns ett system för att vara hemma med sitt sjuka barn i dagligt tal kallat VAB (vård av barn). Jag vill att ett motsvarande system, VAF (vård av förälder), ska utredas och då gälla en äldre anhörig, närstående eller vän är i behov av hjälp. Till exempel ha sällskap till läkare. Antalet VAF-dagar skulle kunna beräknas på samma sätt som tillfällig föräldrapenning, vara behovsprövade, ge rätt till tjänstledighet. Utformning bör utredas. Förslagsvis omfatta maximalt . När man som äldre behöver gå till läkare, tandläkare eller till något annat viktigt besök följer vuxna barn med. De får ta semester eller annan obetald ledighet från arbetet. I de fall den anhörige inte kan blir det istället någon från som är medföljande. Det skulle stärka de naturliga familjebanden, valfriheten och tryggheten för de äldre om de kunde ha något av sina vuxna barn med sig vid besöket eller en vän, istället för en kommunalt anställd.
mot · H102Sf259 · 2013-10-01 00:00:00 — Ändring hur studenters SGI beräknas tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur studenters SGI (sjukpenninggrundande inkomst) beräknas. Det är viktigt att den ekonomiska situationen för studenter inte avskräcker från högre utbildning. Satsningar på utbildningssystemet måste därför följas upp av satsningar som säkerställer den enskilda studentens ekonomiska och sociala trygghet. Ett övergripande problem med studiemedelssystemet är att det är dåligt integrerat med övriga delar av trygghetssystemen. De studerande i behöver ett finansieringssystem som är tryggt, rättvist och förutsägbart. anser att studiemedlet måste samverka med andra sociala trygghetssystem på ett optimalt sätt, så att den enskilde har möjlighet att försörja sig och leva ett ekonomiskt tryggt liv under sin studietid. Så är inte fallet . Många studenter har andra förutsättningar under sin studietid än tidigare generationer hade. Studietiden kan vara kämpig för studenter med barn. För ensamstående studenter med barn är det extra svårt att få tiden och pengarna att räcka till. Ett stort problem är att studenters SGI, sjukpenninggrundande inkomst, är kopplad till studiemedel från CSN. Det gör att om man under en termin inte tar studiemedel från CSN påverkas också föräldrapenningen. Studenter som exempelvis sålt en lägenhet eller på något annat vis fått en kapitalinkomst förlorar sitt CSN-stöd och därmed i förlängningen sin föräldrapenning. Detta är knappast rimliga eller ens avsedda konsekvenser med det gällande regelverket. De svenska trygghetssystemen är uppbyggda som ett generellt stöd som omfattar alla, oavsett livssituation. Det ska alltid finnas ett stöd i händelse av sjukdom, olycksfall eller när man blir gravid, det gäller såväl för dem som arbetar som för dem som studerar. Det vore därför rimligt att den som studerar på heltid har rätt till en lägsta SGI i nivå med vad fullt CSN-stöd ger även om den avstår från studiemedel. hänvisar i sitt betänkande 2012/13:SfU1 till att den parlamentariska socialförsäkringsutredningen lämnade delbetänkandet Harmoniserat inkomstbegrepp (SOU 2012:47). I detta betänkande berörs bl.a. frågor om SGI-skydd vid studier och studietids-SGI. Utredningen har dock inte lämnat några konkreta förslag som rör studerande. I utredningens uppdrag ingår att utreda och föreslå nya regler för det inkomstunderlag som ska användas för beräkning av olika dagersättningar inom socialförsäkringen. Utgångspunkten är att inkomstunderlaget ska baseras på historiska (faktiska) inkomster. Vid utformningen av reglerna ska utredningen särskilt beakta de skyddsvärda situationer som kan finnas t.ex. för studerande som är föräldralediga. Enligt utskottet torde detta innebära att också kravet på att den försäkrade bedriver studier med studiestöd för att få behålla SGI:n kommer att övervägas av utredningen. Utredningen avser att återkomma med förslag i sitt slutbetänkande. Jag anser att frågorna om beräkningen av SGI för studenter bör lyftas i sammanhanget i syfte att öka tryggheten för studenter som får barn i enlighet med vad som anförs i motionen. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102Sf273 · 2013-10-02 00:00:00 — Bättre samordning mellan de nordiska ländernas socialförsäkringssystem tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag som bidrar till en bättre samordning mellan de nordiska ländernas socialförsäkringssystem. Den som arbetar i ett EU-land omfattas i normalfallet av arbetslandets socialförsäkringssystem. Särskilt mellan de nordiska länderna i gränsregionerna blir dagpendling allt vanligare till jobb i det intilliggande nordiska landet. De nordiska länderna är alltmer en gemensam arbetsmarknad, särskilt i gränstrakterna. Möjligheten till jobb i gränstrakterna finns ofta i det andra landet. Tyvärr uppstår många problem vid denna typ av dagpendling, särskilt kring regler och lagstiftning om socialförsäkringsvillkor. Många praktiska exempel som försvårar arbetspendling har redovisats från gränskommunerna och deras samarbetsorgan. Men trögheten att undanröja regelverk som allmänt uppfattas som orimliga är förlamande. Det kan handla om ersättning för handikapputrustning på en arbetsplats eller regelverk för föräldrapenning. Till och med möjlighet till barnbidrag vid arbetspendling är inte självklart eller regelverk vid arbetslöshet och sjukdom. Listan på exempel kan göras lång då allt fler drabbas av de otydliga regelverken, som dessutom ger utrymme för tolkningar. Det är därför angeläget att underlätta rörligheten på denna växande arbetsmarknad. Det krävs bättre samordning mellan de nordiska ländernas socialförsäkringssystem så att människor enklare kan röra sig mellan, arbeta och bo i olika nordiska länder. Regeringen bör återkomma till med förslag som bidrar till en bättre samordning mellan de nordiska ländernas socialförsäkringssystem.
mot · H102Sf277 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av regelverket kring socialförsäkringsförmåner vid graviditet. Efter tillkännagivande till regeringen om en särskild översyn av regelverket och tillämpningen av de olika socialförsäkringsförmåner som kan komma i fråga vid graviditet har regeringen låtit analysera tillämpningen av reglerna om graviditetspenning och sjukpenning. Någon översyn av regelverket har däremot inte skett. I proposition 2012/13:159 förklarade regeringen att det inte finns skäl att vidta några åtgärder när det gäller gravida kvinnors rätt till förmåner från socialförsäkringen. Därmed anser regeringen att tillkännagivandet är slutbehandlat. Min uppfattning är dock att tillkännagivandet ännu inte är slutbehandlat. Det finns många kvinnor som har arbetsbelastande besvär under graviditeten och när nu regeringen föreslår kraftiga nerdragningar på företagshälsovård kommer det att finnas ytterligare risk att gravida kvinnor inte får rätt bedömning vid graviditetsrelaterade besvär. Därför bör regeringen tillgodose begäran och göra en översyn av regelverket kring socialförsäkringsförmåner vid graviditet.
mot · H102Sf279 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör vidta åtgärder mot barnfattigdomen. I artikel 27 kan vi läsa att alla barn har rätt till en rimlig levnadsstandard utifrån varje lands förhållanden och förutsättningar. Det betyder att inget barn ska behöva råka illa ut eller hamna i ett utanförskap på grund av föräldrarnas ekonomiska situation. Artikeln har inte förändrats , inte heller kan man se att de utsatta fått någon större förbättring. började att uppmärksamma barnfattigdomen i . Deras allra första rapport beskrev situationen , och visade att det var som allra sämst 1997. Sedan minskade förekomsten av barnfattigdom stadigt , för att sedan åter vända uppåt. Det stora flertalet barnfamiljer i har det gott ställt ekonomiskt, men de fattigaste har blivit fler och inkomst och levnadsskillnaderna har ökat. I rapporten framgår det att skillnaderna är stora mellan olika grupper. definierar fattigdom som andelen barn i familjer som får socialbidrag eller har låg inkomststandard. Med låg inkomststandard menas att familjens disponibla inkomst är lägre än vad SCB beräknar går åt till boende och baskonsumtion. Oroväckande är att tre grupper av barn pekas ut som förlorare i välfärdsutvecklingen: barn med utländsk bakgrund, barn i storstädernas förorter och barn till ensamstående. Dessa barn lever i en verklighet där de inte kan följa med på skolutflykter, simma i simhallen med kompisarna, syssla med någon idrott eller gå på bio. Så ser vardagen ut för en stor del av barn. Man måste ha högre ambitioner när det gäller våra barn och de mest utsatta. Man måste på allvar utreda hur man kan motverka denna utveckling. Vi möter fattigdomen på olika sätt när vi är ute och träffar medborgare i våra hemlän. Tydligast blir det när vi besöker förskolor där förskolelärare berättar om sina iakttagelser, det kan handla om för små och för kalla kläder till att barnen inte får med sig mellanmål till utflykterna. Historierna varierar men de är alla lika viktiga och beskriver situationen som oroväckande. En annan oroväckande trend är alla de sidor som blir allt fler på sociala medier, olika typer av förmedlingar som jobbar för att få hjälpvilliga att bidra till olika familjer med matkassar, kläder till barn osv. Det är ovärdigt ett välfärdssamhälle som . Den höga arbetslösheten och de som utförsäkras från trygghetssystemen och hänvisas till kommunens försörjningsstöd är och förblir många. Barn som lever i familjer som hamnar i sådana situationer ställs utanför de rättigheter som barnen i vårt samhälle har. Om ingenting görs kan vi vänta oss att fler barn hamnar i fattigdom och att situationen förvärras ytterligare. Utvecklingen är helt oacceptabel och regeringen måste vidta kraftiga åtgärder.
mot · H102Sf280 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förändring av jämställdhetsbonusen. Allt färre barn föds i . Vår demografi är inte lika illavarslande som andra delar av , men likväl kommer vi ha svårt att försörja den äldre generationen inom en inte alltför avlägsen framtid. Det är därför av största vikt att de stödsystem som finns anpassas till dagens situation och görs så flexibla som möjligt för att passa alla familjekonstellationer. Jämställdhetsbonusen skapades för att uppmuntra till ett mer jämställt uttag av föräldraförsäkringen. Systemet har också förenklats och är en viktig del i arbetet med att få ett jämnare uttag av föräldradagar mellan föräldrarna. Systemet är dock byggt kring ekonomiska incitament, att föräldrarna får en ekonomisk bonus om uttaget närmar sig jämställdhet. Det är inte ett relevant incitament för alla familjer. De familjer som har en stabil och god inkomst skulle antagligen värdera fler antal föräldradagar högre än den lilla ekonomiska bonus som utgår vid ett jämställt uttag av föräldradagar. Det vore därför på sin plats att öka flexibiliteten i systemet så att familjen själv för välja om den vill ha en ekonomisk ersättning eller ytterligare dagar enligt lämplig konverteringsnyckel. Det är av yttersta vikt att de stödsystem som finns för föräldrar anpassas mer till dagens samhälle och görs attraktiva. Det är inte minst en jämställdhetsfråga. Om vi inte vänder den demografiska trenden står vi inför en prövning som kan kullkasta stora delar av vårt välfärdssamhälle. Arbetskraftsinvandring kan bara lösa en del av detta – ett ökat barnafödande är därför en nödvändighet. Det ska gå att kombinera barnafödande med en framgångsrik karriär och till det behövs bra stödsystem och stöttning från samhället.
mot · H102Sf281 · 2013-10-02 00:00:00 — Jämställa företagare och företagsformer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att olika företagsformer ska ha lika regler i trygghetssystemet. I finns olika företagsformer och vilken form det är beror på verksamhet, ägande, kapitalinsats med mera. En företagare är en person som är anställd av sig själv som enskild näringsidkare eller anställd i ett bolag som personen äger. Om man är näringsidkare kan man hos få F-skattsedel och det reglerar då hur man ska betala skatt och avgifter. De vanligaste bolagsformerna är enskild näringsidkare, handelsbolag, aktiebolag, enskild firma, kommanditbolag och ekonomisk förening. Beroende på företagarform har man som företagare olika ägaransvar, olika beskattningsansvar med mera och många olika regelverk som styr verksamheten och företagarens rättigheter och skyldigheter. Det går inte att göra företagsformerna lika eller att gällande lagstiftning ska gälla på samma sätt för en företagare som för en anställd. Men ett stort problem som måste förändras är när det gäller trygghetssystemen för företagare. Är man ensamföretagare i dessa olika bolag gäller helt olika regler. Den sjukpenninggrundande inkomsten beräknas olika och den styr ersättningen av våra trygghetsförsäkringar. Arbetslöshetsförsäkringen, föräldrapenningen, rätten till sjukpenning m fl blir olika. Möjligheten till att välja karensdagar blir olika. Det kan inte vara så. Företagare måste bli bedömda så lika som möjligt. Det är hög tid att göra en grundlig genomlysning av företagsformer och medverka till att de utifrån trygghetssystemen bedöms lika.
mot · H102Sf282 · 2013-10-02 00:00:00 — Studerande och doktorander från tredjeland tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förlängning av visum för studerande och doktorander med ytterligare efter avslutade studier så att de kan söka arbete i . tävlar med andra länder om att få de skarpaste studenterna att söka sig till våra lärosäten. I en hård internationell konkurrens om kunskaper som är till gagn för vårt land behöver vi se över samtliga regler för att underlätta för personer som utbildat sig i att kunna stanna här och börja sin arbetsgärning hos oss. Efter genomförd utbildning uppstår dock problemet att det visum studenten haft under sin studietid eller sin doktorandtjänst löper ut. Kvar finns bara att lämna landet för att söka arbete någon annanstans. Ofta återvänder studenten till sitt hemland och börjar där sitt arbete med de kunskaper hon förvärvat i . Många söker sig vidare till ett tredje land där de efter förvärvade kunskaper i kan dra nytta av desamma i ett annat land. Vi går därmed miste om en otrolig potential till gagn för vår arbetsmarknad och för landet som helhet. Det är en tydlig signal till studenter och doktorander om att de som välutbildade personer, redo för arbetsmarknaden, ska lämna när vi behöver dessa begåvningar kvar i landet. Det är inte rimliga signaler att sända. Visumreglerna för studenter och doktorander bör därför ändras så att de studerande efter slutförd utbildning eller doktorandstjänst ges möjlighet att söka arbete i .