ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Sf351 · 2013-10-03 00:00:00 — Finansiering av hälso- och sjukvård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning för att ytterligare effektivisera sjukskrivningsprocessen. finns en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting (SKL) för att stimulera landstingen att ge sjukskrivningsfrågorna högre prioritet, den så kallade sjukskrivningsmiljarden. Syftet är att åstadkomma en effektiv och kvalitetssäker sjukskrivningsprocess samt att öka landstingens drivkrafter att prioritera sjukskrivningsfrågan. kan landstingen få ta del av . Utbetalningen är kopplad dels till konkreta åtgärder som ska genomföras, dels till förändringar i sjukfrånvaron. Överenskommelsens effektivitet råder det delade meningar om. De åtgärder som har vidtagits inom ramen för sjukskrivningsmiljarden har haft till syfte att stärka vårdens arbete med att effektivisera sjukskrivningsprocessen genom ett mer strukturerat och metodiskt arbetssätt. Avsikten har också varit att stimulera till åtgärder som bidrar till att undanröja hinder som försvårar en effektiv handläggning av sjukförsäkringsärenden. Då sjukvårdshuvudmännen erbjuder rätt slags vård och behandling ska detta leda till lägre utgifter för sjukförsäkringen. De överskottsmedel som då uppstår i sjukförsäkringen kan då användas till att finansiera aktiva rehabiliteringsinsatser. Med hänvisning till ovan motiverade skäl föreslår vi att regeringen initierar en utredning för att effektivisera sjukskrivningsprocessen ytterligare.
mot · H102Sf352 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ha en lagfäst skyldighet att göra en seriositetsgranskning av arbetsgivaren och arbetserbjudandet. Från förra årets riksdagsarbete så har vi kunnat läsa i socialutskottets betänkande SfU7 att enligt utskottets mening så måste utgångspunkten vara att det ska vara lätt att komma till och försörja sig. Vidare så anser utskottet att det är av yttersta vikt att missförhållanden och utnyttjande av invandrad arbetskraft ska motverkas. Vi håller med om dessa åsikter. Tyvärr så ser inte verkligheten ut på det sättet i . Vi tycker istället att det i många stycken går åt det andra hållet. införde så kallade hårdare beviskrav. Det innebär att nu gör vissa granskningar av arbetsgivaren. De nya reglerna innebär att företag inom branscherna städ, hotell och restaurang, service, bygg, bemanning, handel, jord- och skogsbruk, bilverkstad samt alla nystartade verksamheter i samband med ansökan om arbetstillstånd ska visa att lön kan garanteras för den tid som ett anställningserbjudande gäller. Företag inom dessa branscher som tidigare anställt personer från länder utanför EU ska redovisa dokumentation av utbetalda löner. I de fall arbetstagare anställs av ett utländskt företag (utanför EU) som bedriver verksamhet i måste företaget ha en filial registrerad i . Vidare ska företagen visa att arbetstagaren har fått information om de erbjudna anställningsvillkoren. kan inom gällande lagstiftning inte göra efterhandskontroller av hur arbetsgivare lever upp till sina åtaganden. I en skrivelse till regeringen () skriver bland annat följande: Det finns inget krav i lagstiftning eller förarbeten att ska kontrollera att arbetsgivaren sköter skatter, avgifter och andra åligganden som ankommer på en arbetsgivare. Inte heller finns några krav på att kontrollera lönsamheten eller att företaget har tillräckliga ekonomiska resurser för att anställa ytterligare personal. Däremot ska vara observant på att det inte handlar om skenanställningar (prop. 2007/08:147 s. 37). Det kan även uttryckas som att det ska vara en riktig anställning. Varken i författning eller i förarbeten anges närmare vad som avses eller på vilket sätt ska kunna kontrollera eller bedöma om en anställning tillkommit för skens skull. Våra slutsatser av detta är två: dels att seriositetsprövningen inte är tillräcklig, dels att har dåligt lagstöd för denna granskning. I lag bör därför anges att ska kontrollera arbetsgivarens seriositet genom att kontrollera om det finns obetalda skatter eller avgifter. Att företagets ekonomiska omsättning och resultat rymmer de anställda som arbetstillståndet avser. Om det t.ex. är frågan om att arbetsgivare utökar sin verksamhet och därför behöver extra anställda så bör det åligga arbetsgivaren att för kunna visa detta, t.ex. genom kontrakt på nya kunder eller hyreskontrakt.
mot · H102Sf353 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda arbetsskadeförsäkringen ur ett jämställdhetsperspektiv. Den bärande tanken bakom arbetsskadeförsäkringen är att den som råkar ut för skada eller sjukdom i arbetet inte ska drabbas ekonomiskt. Det är dock svårare för kvinnor än för män att få ansökningar om ersättning för arbetsskador beviljade. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) gjorde en granskning av arbetsskadeförsäkringen som visade att skillnaden i beviljandegrad mellan kvinnor och män består. Av de kvinnor som ansökte om ersättning för arbetsskada 2009–2010 var det som fick sin ansökan beviljad. Motsvarande andel för männen var . En allvarlig omständighet, som ISF lyfter i sin granskning, är att den forskning som används av försäkringsmedicinska rådgivare oftast bygger på studier av manligt dominerade yrken. Det kan innebära att kvinnodominerade yrken felaktigt antas vara mindre belastande än mansdominerade yrken. Exempelvis har vibrationsskador, vilka är betydligt vanligare i mansdominerade yrken än i typiska kvinnoyrken, en högre beviljandegrad än besvär i rörelseorganen eller psykisk ohälsa, som är vanligt bland kvinnor inom vård och omsorg. ISF:s granskning visar också att avslag ofta är otillräckligt underbyggda. De åtgärder som har vidtagit för att lösa problemet med skillnaden i beviljandegrad mellan kvinnor och män har inte varit tillräckliga. Med utgångspunkt i ovan framförda omständigheter bör arbetsskadeförsäkringen utredas ur ett jämställdhetsperspektiv. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102Sf354 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underhållsstödet bör höjas med per barn och månad. Underhållsstöd för barn till särlevande föräldrar infördes och syftar till att förbättra barnens uppväxtvillkor. Stödet uppgår till per barn och månad. Förutom en höjning med har nivån på underhållsstödet varit sedan införandet. Det innebär att värdet gröps ur av inflationen. är det cirka 220 000 barn som får någon form av underhållsstöd. Barnfattigdomen ökar och förutspås fortsätta att öka om ingenting görs. Enligt Rädda Barnens senaste barnfattigdomsrapport lever 248 000 barn i familjer som antingen har en låg inkomststandard eller är beroende av försörjningsstöd. Det är 28 000 fler än rapport. Bland barn till ensamstående föräldrar är fattigdomen mer än så hög som bland barn till sammanboende föräldrar. Ett av Rädda Barnens krav för att minska fattigdomen är att underhållsstödet till ensamstående indexregleras. Den viktigaste insatsen för att bekämpa barnfattigdom är att bekämpa föräldrarnas arbetslöshet. Men för att den som blir sjuk, arbetslös eller separerar inte också ska behöva bli fattig måste det finnas fungerande trygghetssystem. En konkret och angelägen åtgärd för att minska barnfattigdomen är därför att höja underhållsstödet. Vi föreslår att underhållsstödet höjs med per barn och månad.
mot · H102Sf356 · 2013-10-03 00:00:00 — Redovisning av kostnader för asyl- och anhöriginvandring tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen måste redovisa hur stora kostnaderna för asyl- och anhöriginvandringen är. Så länge som den enorma flyktingtillströmningen till har ifrågasatts, har såväl borgerliga som rödgröna riksdagspartier hävdat att denna tillströmning är värd alla ekonomiska uppoffringar. har man till och med förnekat att asyl- och anhöriginvandring innebär någon ekonomisk uppoffring alls. Detta trots att många experter, exempelvis professor , professor , professor och docent , kommit fram till att denna invandring kostar det svenska samhället stora summor . Efter riksdagsinträde i samband med valet , har ytterligare omfattande beräkningar gjorts, bland annat av . Resultatet av dessa utredningar och beräkningar pekar i samma riktning som ovan nämnda experters beräkningar. Trots att all expertis pekar i samma riktning, och trots att hänvisar till denna expertis, så ifrågasätter regeringen de beräkningar som hänvisar till. Under frågestund ställdes en fråga till finansminister , som gick ut på att regeringen, om de underkänner all annan expertis i landet, rimligtvis måste redovisa vilka beräkningar man själv gjort och vilka fakta man stöder sig på. Svaret på frågan uteblev. Istället hänvisade finansministern till att det pågår stridigheter i och att måste acceptera fortsatt flyktingtillströmning så länge den pågår. Vi menar att svenska väljare måste få veta hur mycket av skattebetalarnas pengar som går åt för att upprätthålla den nuvarande asyl- och invandringspolitiken och att regeringen är skyldig att grundligt utreda och redovisa detta. Det ovan anförda bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102Sf357 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sänkt arbetsgivaravgift för arbetstillfällen i glesbygd. Många svenska glesbygdskommuner har drabbats av avfolkning och nedläggningar av företag, skolor och annan samhällsservice. Företagens situation i glesbygden är ogynnsam på grund av minskande marknad och långa transportsträckor. Dessa nackdelar kompenseras till liten del av ett lägre kostnadsläge men det är otillräckligt för att upprätthålla en långsiktigt levande glesbygd. lämnades betänkandet Regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet (SOU 2005:68) till . Syftet med utredningen var att ta ställning till ett förslag om förhöjt grundavdrag för fysiska personer bosatta i områden som avfolkas (stödområde A). Utredningens slutsats är dock att åtgärder i form av sänkta arbetsgivaravgifter i de berörda områdena är att föredra. Den dåvarande socialdemokratiska regeringen valde dessvärre att ignorera utredningens rekommendation. Detta åtgärdsförslag har också prövats i praktiken. I finns ett system med geografiskt differentierad arbetsgivaravgift, vilket innebär avsevärt lägre avgift i glesbygden. Allra längst upp i norr är arbetsgivaravgiften helt avskaffad. Resultatet har visat sig vara mycket gott och åtgärden är mycket populär bland företagare, löntagare, forskare och politiker. som den differentierade arbetsgivaravgiften gynnar företag och kommuner i den norska glesbygden, missgynnas svenska företag som verkar nära den norska gränsen. Därmed försämras den svenska glesbygdens förutsättningar ytterligare, vilket leder till en än snabbare avfolkning. För en långsiktigt levande svensk glesbygd måste svenska företag som verkar inom stödområde A få förbättrade möjligheter att överleva och konkurrera genom en geografiskt differentierad arbetsgivaravgift. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102Sf358 · 2013-10-03 00:00:00 — Sänkt arbetsgivaravgift i glesbygd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om glesbygdsstöd. har arbetat med särskilda åtgärder riktade mot geografiskt avgränsade områden. Detta syftade till att underlätta och stödja socioekonomisk utveckling i områden med brett utanförskap samt områden som överlag har varit missgynnade av olika skäl. Glesbygden har avfolkats och de åtgärder som prövats har överlag inte klarat att vända utvecklingen. Regeringen har tydligt deklarerat sig ha ambitionen att hela ska leva. finns via regionala tillväxtmedel möjlighet att stödja kommersiell service på landsbygd i huvudsak under uppstartsfasen. En annan väg att uppnå detta mål kan vara att se över möjligheten att införa liknande stimulanser för arbete och näringsverksamhet i glesbygd som genomförs på prov i de så kallade nystartszonerna, det vill säga att begreppet nystartszon utvidgas från att omfatta utanförskapsområden i städer till att även omfatta glest befolkade områden, ofta med minskande befolkning. Enligt definieras glesbygd som områden med mer än 45 minuters resa med motorfordon till tätort med mer än 3 000 invånare. Även om en bygds förutsättningar i grunden är avhängigt av tillgången till arbete bör även möjligheten att bättre understödja offentliga institutioners verksamhet nogsamt ses över. Tillgång till vård, skola och annan offentlig omsorg är även det av stor vikt för en bygds förmåga att överleva . Detta är en problematik som särskilt påverkar glesbygden och även detta bör ses över.
mot · H102Sf359 · 2013-10-03 00:00:00 — Ekonomiska frizoner i glesbygden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att införa ekonomiska frizoner i glesbygdsområden. I den svenska debatten har förslag om att införa särskilda ekonomiska frizoner i områden som präglas av olika former av utanförskap. De områden som det oftast fokuseras på är storstädernas invandrartäta förortsområden där arbetslösheten ofta är hög. En annan del av landet som inte lika ofta figurerar i dessa diskussioner men där problematiken på många sätt är likartad är landets glesbygdsområden och detta gäller inte minst i inland. I dessa områden så finns det ofta flera problem som samverkar. Minskad lönsamhet för jordbruket, avflyttning, minskad samhällsservice och bristande kommunikationer är några anledningar till att dessa områden ekonomsikt har hamnat på efterkälken. så finns det också positiva möjligheter som förtjänar att uppmuntras. Det finns inte sällan en möjlighet till småföretagande, inte minst inom turism och annan besöksnäring, som kan vända den ekonomiska utvecklingen till något positivt. För att främja detta skulle regeringen kunna se över möjligheten att inrätta ekonomiska frizoner i dessa områden och där underlätta anställningar genom exempelvis reducerade arbetsgivaravgifter för nystartade företag. I andra europeiska länder har man inrättat just sådana frizoner i områden som ekonomiskt har halkat efter landet i stort. Det viktigaste måste vara att minska bidragsberoende och öka självförsörjningen även i dessa delar av landet.
mot · H102Sf363 · 2013-10-03 00:00:00 — Barn som lever i fattigdom tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en bättre fördelningspolitik för fattiga barnfamiljer. ökar klassklyftorna i och allt fler medborgare lever på marginalen. Det finns många orsaker till varför medborgare lever i fattigdom. är det förknippat med arbetslöshet eller sjukdom. De föräldrar som lever på eller under existensminimum gör oftast det bästa av situationen. Med de krav som finns i samhället på tillgång till mobil, dator, tv-spel och mycket mer, eller att man väljer bort idrott då familjen inte har råd med medlemskap och inköp av träningskläder/redskap, är det lätt för ett barn att känna utanförskap. Att som regeringen föreslår införa ett särskilt bidrag till de fattigaste barnfamiljerna är ingen lämplig väg då det lätt kan tendera till att bli både mycket administrativt och byråkratiskt som det hänger ut medborgare. Vi vet att ensamstående föräldrar kan ha det särskilt tufft ekonomiskt och därtill bär de ofta på dåligt samvete att inte räcka till för sina barn när allt i hushållet ska skötas av en förälder. Det finns flera organisationer som har pekat på hur fattigdomen bland barn ökar, och därför bör en snabbutredning tillsättas som gör en övergripande kartläggning av konsekvenser och kostnadskalkyl om hur fattiga barnfamiljer kan få en bättre fördelningspolitik. i (S)
mot · H102Sf364 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ensamstående kvinnors ekonomi. Stora investeringar har gjorts för att kunna kombinera familj och barn med arbete, och har världens mest familjevänliga system. Trots detta är löneskillnaderna mellan män och kvinnor i inte mindre än i jämförbara länder. I ett samhälle där många kvinnor har låga löner, är deltidsarbetande och har en svag ställning på arbetsmarknaden samt en sämre hälsa blir barns utsatthet stor. Vi talar ofta om barnfattigdom men vi glömmer att den oftast är samma sak som kvinnofattigdom. Ensamstående mammor blir ofta beroende av olika ersättningar för att kunna klara sin ekonomi och drabbas hårdare när ersättningar som underhållsstöd och bostadsbidrag urholkas, vilket har skett gradvis . När sedan jämställdhetspolitik blir pappapolitik med jämställdhetsbonusar blir ensamstående kvinnor osynliga eftersom de inte har någon man! Ensamstående mammors utsatthet och behov av stöd i olika former borde utredas, belysas mer och åtgärdas.
mot · H102Sf367 · 2013-10-02 00:00:00 — Arbetstagare riskerar att utvisas tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetstagare som träder fram och berättar om missförhållanden inte ska riskera utvisning. I svenska medier kan vi alltför ofta ta del av information som visar problem på den svenska arbetsmarknaden. Sedan under förra riksdagsåret behandlade liknande motioner så har det gått . Vi har då kunnat konstatera att problemen inte är lösta. Vi tänker just nu på arbetskraftsinvandringen från tredjeland. Exemplen är många – alltför många – och visar på en situation som råder när människor blir utnyttjade i 2013. Tyvärr så ser vi ingen ljusning i sikte. Ett sådant aktuellt exempel () är att vi har thailändska bärplockare som har vänt sig till den fackliga organisationen för att få hjälp med sina problem. Detta gör de trots att de inte är medlemmar i och istället för att vända sig till myndigheter som har ett direkt ansvar för den situation som de hamnat i. Vi behöver därför vidta åtgärder som underlättar situationen för de som utnyttjas och försvårar för dem som utnyttjar arbetstagare som är i beroendeställning till oseriösa arbetsgivare. Vi tycker därför att dagens ordning är orimlig, när den arbetstagare som träder fram och berättar om missförhållanden gällande den egna anställningen riskerar utvisning. Att som regeringen nu föreslagit att utöka tiden med en månad när de kan söka ett nytt jobb är inte tillräckligt. borde istället som den rättsstat vi är uppmuntra flera att göra det så att missförhållandena kan åtgärdas. Vi måste bort från dagens ordning med korta osäkra arbetstillstånd. Om förslagen med arbetsmarknadsprövning, bindande anställningskontrakt och fördjupad seriositetsprövning genomförs, så borde huvuddelen av arbetstillstånden kunna ligga till grund för permanent uppehållstillstånd redan från start. Då skulle perioder av arbetslöshet inte innebära att arbetstagaren riskerar att utvisas.
mot · H102Sf368 · 2013-10-03 00:00:00 — Juridiskt bindande anställningsavtal vid arbetskraftsinvandring tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetstillstånd endast ska kunna beviljas för juridiskt bindande anställningserbjudanden. Övergripande när det gäller arbetstillstånden är att det behövs en rättvisare fördelning av riskerna. Alla migrationsbeslut är förknippade med risker. En viss del av risken kommer alltid att ligga på arbetstagaren. Det är den personen som lämnar hemlandet för det okända – lämnar familj, vänner, bostad, säljer ägodelar, lånar pengar till resa och kanske lämnar en redan existerande anställning, allt för att skapa en bättre situation för sig och sina anhöriga. Men ligger en alltför stor del av risken på arbetstagaren. Han eller hon har inget bindande anställningskontrakt i . ligger ett arbetserbjudande från arbetsgivaren till grund för arbetstillståndet. Det är ett erbjudande och inget annat. När arbetskraften väl är på plats i kan arbetsgivaren efter eget godtycke omförhandla arbetsvillkoren. Eftersom arbetstillståndet och rätten för arbetstagaren att vistas i landet baseras på anställningen kommer arbetstagaren i en mycket svag förhandlingsposition. Han eller hon har att välja på att acceptera de nya sämre villkoren eller att hitta en ny anställning , annars åker personen ut ur . Detta förhållande har alliansregeringen sagt sig inte vilja ändra på. har det enligt uppgift föreslagits en förändring. ska bli fyra. Enligt vår uppfattning är det otillräckligt och är inte värdigt en rättsstat som . För att rätta till situationen så anser vi att arbetstillstånd endast ska kunna beviljas på juridiskt bindande anställningserbjudande.
mot · H102Sf369 · 2013-10-01 00:00:00 — Bärbranschen måste ta ansvar för sina säsongsanställda tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att huvudentreprenörerna ska vara ansvariga för de anställningsvillkor som finns längre ned i arbetsgivar- och löntagarkedjan enligt norsk modell. Vi kan återigen i media se att bärplockare som kommer från andra länder har problem med att få sina löner och rättigheter som de är berättigade till. Vi kan alla just nu följa det som händer i där bärplockare från har uppsökt fackföreningen för att söka hjälp. försöker att göra vad de kan trots att det inte är deras medlemmar som kommit i kläm. Det borde istället vara våra svenska myndigheter som gjorde det jobbet. Situationen har uppstått trots att bärbranschen så sent som presenterade nyheten att de tagit krafttag för att en ansvarfull hantering av deras personal skulle finnas denna säsong. Istället så är situationen på många sätt likartad med hur det varit , sedan genomförandet av den nya lagen om arbetskraftsinvandring som alliansregeringen införde 2008. Vi har efter detta kunnat se hur en underordnad arbetskraft som är satt på undantag vuxit fram i . De lever med osäkra villkor, tillfälliga anställningar och begränsade rättigheter. År så kan vi få se hur oseriösa arbetsgivare har utnyttjat arbetare som inte haft rätt eller möjlighet att förbättra sina arbetsvillkor. Vi som lever i den svenska rättsstaten och som är lagstiftare måste se till att dessa människor behandlas just som människor i ett jämlikt samhälle. så är det så att det är bärplockarna som har hela risktagandet i branschen trots alla löften och så kallade åtaganden från deras arbetsgivare. När ansvaret för dessa överenskommelser ska utövas så är det inte ovanligt att arbetsgivare avsäger sig arbetsgivaransvaret till bemanningsföretag som de har täta relationer till. Detta måste få ett slut och den svenska arbetsmarknaden måste leva upp till de regler som förväntas av ett civiliserat och mänskligt samhälle. Enligt uppgift så har man i infört en lagstiftning som gör huvudentreprenörerna ansvariga för villkoren längre ner i kedjan. Denna lösning kan vara den väg vi måste gå för att komma åt problemet inom bärbranschen.
mot · H102Sf370 · 2013-10-04 00:00:00 — Företagshälsovård med större möjligheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur företagshälsovården kan ges en större roll i rehabilitering och arbetsförmågebedömning. Företagshälsovården har stora möjligheter till förebyggande och rehabiliterande insatser, vilka inte nyttjas på ett fullgott sätt. Företagshälsovården når ett mycket stort antal personer och genom sitt kontaktnät har de en outnyttjad potential till förebyggande insatser. Rehabiliteringskedjan möjliggör utökade förutsättningar för företagshälsovårdens insatser, vilka behövs för att förebygga och motverka olika arbetsrelaterade åkommor. Nuvarande regelverk innehåller vissa hinder och begränsningar för att företagshälsovården ska användas optimalt i rehabiliteringskedjan. Över tid har olika förslag framförts från flera håll hur man på ett bättre sätt kan involvera företagshälsovården i det förebyggande och rehabiliterande arbetet. Några av förslagen har också prövats med varierande framgång. Likväl kvarstår behovet av mer insatser från företagshälsovården, som därigenom också avlastar den vanliga sjukvården. Företagshälsovården bör utgöra en större del av rehabiliteringskedjan. Ett viktigt område är bedömning av arbetsförmåga, där man har god kunskap om olika arbetsrelaterade skador. Bedömning av arbetsförmåga är ibland ett komplext arbete, som fordrar omfattande kunskap och erfarenheter. Denna kunskap har företagshälsovården inom arbetsrelaterade områden. Regeringen bör ges i uppdrag att utreda hur företagshälsovården kan ges en större roll i rehabilitering och arbetsförmågebedömning.