ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102N320 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kärnkraft generation 4. Kärnkraften kommer att vara en viktig del av framtidens energiförsörjning. I svarar kärnkraften för ungefär hälften av vår elförsörjning eller drygt och livslängden för ett kärnkraftverk är lång, mellan 40–. Trots detta har vi en situation med stor osäkerhet vad gäller framtiden för kärnkraften. En av de stora utmaningarna med kärnkraften är slutförvaret av använt kärnbränsle som behöver begravas i berggrunden i 100 eftersom bränslet vid sitt sönderfall avger joniserande strålning, som är hälsofarlig. Forskningen kring framtidens kärnkraft – generation 4-reaktorer – pågår för fullt. De nya reaktorernas syfte är att se till att bränslet, antingen uran eller torium, ska utnyttjas så effektivt och säkert som möjligt. Dagens generation 2-reaktorer lämnar kvar av energin i bränslet, energi som generation 4-reaktorer har kapacitet att utvinna. Målet för framtidens kärnkraft är 99 procents förbränning och återvinning av bränslet. Därtill ska den nya generationens kärnkraftsteknik kunna användas för att ta hand om befintliga och kommande kärnavfall. Produktionen av kärnkraft i generation 4 syftar till att skapa en långsiktig elproduktion som uppfyller globala miljömål där kärnavfallet minimeras och hanteras så att belastningen på framtida generationer blir så liten som möjligt. Reaktorns livscykel har en klar kostnadsfördel i jämförelse med andra elproduktionsmetoder som den finansiella risken inte ska vara högre än i andra energiprojekt. Till detta kommer att nyare kärnkraftverk skulle innebära att slutförvaringsproblematiken avsevärt skulle förbättras. Genom att återanvända avfallet i en ny generations kärnkraftverk kan vi dessutom förkorta förvaringen till 500–1 som vi kan producera el utan att behöva bryta nytt uran. En ökad och förstärkt forskning kring 4-reaktorer är av stor vikt för att väl kunna tillgodose fortsatta stora behov av ren energi och dessutom finna metoder att nyttja kärnavfallet som bränsle. Mot bakgrund av det som anförs i motionen bör en översyn av hur forskningen för generation 4-reaktorer kan förbättras och förstärkas göras.
mot · H102N321 · 2013-09-26 00:00:00 — Nettodebitering och investeringsstöd till solceller tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avveckla investeringsstödet till solceller. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avstå från införande av skattereduktion för mikroproducerad el. ges investeringsstöd för installation av solceller, vilket enligt regeringens budgetproposition skall fortgå under kommande . Investeringsstödet uppgår i skrivande stund till och investeringsstöd utgår både till material och till installationsarbete. Regeringen föreslår budgetproposition nu också införande av en form av nettodebiteringssystem för mikroproducerad el där man som producent ska få en skattereduktion som motsvarar två gånger den energiskatt som belöper på den mängd el som mikroproducenten matat in på elnätet upp till 10 000 kWh. Detta i den mån denne gjort motsvarande uttag från nätet. Inledningsvis innebär denna reform ganska kostnader i statsbudgeten, 3 miljoner och 8 miljoner . riskerar detta dock bli kostsamt och får dessutom till följd att elproducenter som verkar på affärsmässig grund får en reducering på intäktssidan. Jag menar att införandet av detta system uteslutande är kopplat till att främja solceller. Ett väsentligt problem gällande solceller är den oregelbundna produktionen i och med att solceller av naturliga skäl är beroende av solljus. Detta medför att solceller producerar mycket lite el under vinterns mörka och kalla månader. Hårddraget kan man säga att flödena av elkraft över nationsgränsen styrs av temperaturen där vi exporterar överkapacitet och importerar el . begränsar man dessutom produktionen genom att man planerar in underhåll, lagrar vatten i magasinen och helt stänger av vissa anläggningar. Detta innebär i praktiken att alla subventionspengar till solkraft är en ren samhällskostnad då vi exporterar ett högre överskott på en marknad som inte betalar för subventionerna. Solceller producerar som bäst och några månader framåt och i princip ingenting årets mörkaste och kallaste månader. Vad detta innebär är att solceller inte kan ersätta någonting annat i energisystemet då vi ändå måste ha kapacitet att möta efterfrågan på effekt de dagar då efterfrågan är som högst. infaller just när det är som mörkast och kallast. Detta medför att man investerar i dubbel kapacitet, vilket knappast kan betraktas som vare sig miljövänligt eller samhällsekonomiskt. Vill man vara miljövänlig så måste man också vara resurseffektiv. Under andra förhållanden, i andra delar av världen, kan solceller komma till sin rätt. Detta kan till exempel gälla där man har väldigt mycket sol som man använder energin till kylning, alltså att efterfrågan är som störst när solen skiner. I är användande av solceller dock bakvänt för energisystemet som helhet. Regeringen bör med anledning av det ovan anförda ompröva sin politik för utökad kapacitet för solcellsproducerad el och avveckla investeringsstödet för solceller samt avstå från att införa förslaget om skattereduktion för mikroproducerad el.
mot · H102N324 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kärnkraftsreaktorer. för är till vad vi skall ha ett fungerande och leveranssäkert elsystem och vilka krav vi skall ställa på det. För att tillvarata våra naturresurser genom våra basindustrier (skog, kemi, gruvor, stål), som skapar betydande exportintäkter förutom sysselsättning, behövs en eltillförsel året om utan avbrott. Det är inte bara tillgången på el som är viktig utan minst lika mycket tillförlitligheten i eltillförseln. Eleffekt behövs året om och den tillgodoses främst av kärnkraft och i viss mån vattenkraft. I detta sammanhang går det inte att tala om elenergi, TWh (kWh), utan eleffekt, GW (MW), behövs . I pendlar effekten mellan 10 till 26 GW under , minst . () har ansvar för att det finns effekt och speciellt under den kalla delen av året s.k. effektbalanskrav. När SVK sammanställer effektbalanskravet räknar de med att av effektinstallationen i kärnkraften alltid är tillgänglig. För vindkraften räknar de med att av effektinstallationen är tillgänglig av tiden och att av effektinstallationen är tillgänglig av tiden. För elsystemet räcker det alltså inte att det finns kraftverk med tillräcklig installerad eleffekt. Det krävs dessutom att elen kan produceras exakt när den behövs och i tillräcklig mängd över tiden. Kärnkraftverken producerar vid full effekt under större delen av året med undantag för produktionsuppehåll för underhållsarbete och bränslebyte. Precis som kärnkraften är vattenkraften en bas i elproduktionen (både effektmässigt och energimässigt) med sin höga andel av totala elproduktion. Den har en mycket god förmåga att klara av säsongsvariationer – men även variationer inom kortare tidsintervall. är realiteten den när det gäller basel att nuvarande kärnkraftsverk måste fasas ut och vattenkraften står inför en hotbild att behöva begränsas dels genom tillkommande miljörestriktioner med samt genom krav på reglering av ökad vind- och solkraft. investerar stort i kol- och gaskraftverk när de stänger sina kärnkraftverk. Effektbehovet efter kärnkraftens avveckling i kräver massiva investeringar i nya gas- och kolkraftverk fram . Dessa nya kraftverk ger vid full produktion ökade koldioxidutsläpp, vilket är i stort sett dubbelt så mycket som dagens svenska samlade utsläpp. Svenska folket förväntar sig att dagens politiker kan demonstrera samma klokhet och förutseende som sina föregångare. Att vi producerar fossilfri el och även exporterar av den, innebär att de svenska utsläppen av växthusgaser är försumbara i jämförelse med vår europeiska omvärld som får av sin el från fossila bränslen. betraktas av omvärlden som ett föredöme när det gäller energiförsörjningen.
mot · H102N325 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över korsägandet inom svensk kärnkraft. Den svenska energiproduktionen domineras av bolag som , och , vilka samtliga är korsdelsägare i Forsmarks, och . Utifrån ett konkurrensperspektiv är detta korsägande inte att föredra. Man ser bland annat behovet av stora underhållsinsatser med den organisationsformen. Ägandet bör delas upp så att inget kärnkraftverk ägs av mer än ett energibolag. har tidigare försökt finna en lösning på detta korsägande men förhandlingarna har tyvärr aldrig slutförts. meddelade förhandlaren att det saknas förutsättningar för att nå en godtagbar lösning. Regeringen bör återuppta översynsarbetet av förtroendefrågan kring samägandet utifrån ett konkurrensperspektiv. viktiga och nödvändiga industri har inte råd med fortsatta prishöjningar på energiproduktionen och förtjänar att handla varor och tjänster vars prissättning sker under sunda konkurrensförutsättningar.
mot · H102N329 · 2013-09-24 00:00:00 — Öka möjligheterna att bo kvar och arbeta på landsbygden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att bo kvar och arbeta på landsbygden. Många i tycker att det ska gå att leva och verka i hela landet enligt . Det sker en större utflyttning från landsbygden vilket kan resultera i stängning av landsbygdsskolor och påverka övrig infrastruktur. Mellan åren 1994–2011 har av de kommunala grundskolorna stängts ner på landsbygden, vilket kan vara ett problem för många familjer som vill bo på landsbygden. När landsbygden har en god tillgänglighet, har den också bäst möjligheter att utvecklas. Landsbygdsorter har ofta svårt att hävda sig i konkurrensen om jobben och som bostadsort. För att begränsa avbefolkning och ett svagt näringsliv på småorter bör de lokala arbetsmarknaderna slås ihop, vilket ökar valmöjligheter och sysselsättning enligt ITPS (). Det är därför viktigt att göra det lukrativt att stanna kvar och att flytta till småorter. En fortsatt utveckling av turistnäring, infrastruktur och anläggning av bredband är därför viktigt. Ett aktivt och lönsamt jordbruk är i många avseenden helt avgörande för landsbygdens framtid. Men jordbruket är ofta en för liten näring för att bära landsbygdens utveckling helt själv. I utgör jordbruket en viktig näring för hela landets ekonomi. Inom den fysiska planeringen tar jordbruket plats bredvid bebyggelseutvecklingen i de uppsatta kraven för det kommunala planarbetet. Jordbruksmark har en tydligare roll inom fysisk planering i om man jämför med . Ett bra sätt att hålla glesbygden vid liv är att skapa fler arbetstillfällen och fortsätta minska krångel kring regelverket för småföretagare. Det är viktigt att stödja landsbygden om hela ska kunna leva utanför storstäderna. Därför vore det önskvärt med ytterligare arbete för att utveckla landsbygdens möjligheter, särskilt eftersom urbanisering är den största inom EU. En stark samhörighet och integration mellan stad och landsbygd är viktigt. Men även den kommunala service som förutsätter en aktiv bygd. Landsbygdens utmaningar är en viktig del av den fortsatta utvecklingen av .
mot · H102N330 · 2013-09-17 00:00:00 — Förbättrad möjlighet för kvinnor att driva företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att förbättra för kvinnor att starta och driva företag. Alla människor, oavsett kön, ska kunna förverkliga sina företagsidéer och omsätta dessa i lönsamma och växande företag. Därför vill jag se ytterligare åtgärder som tar bort hinder och uppmuntrar kvinnor att våga förverkliga sin kreativitet och starta företag inom de branscher de har kunskap och intresse av. Det går sakta framåt med en ökning på av kvinnliga företagare. Alliansregeringen har satsat på åtgärder för att stärka kvinnors företagande. Men mer behöver göras för att få fler kvinnor att starta nya företag. Tyvärr finns det fortfarande regionala skillnader och det råder en viss tyngd på specifika branscher som kvinnor väljer att vara verksamma inom. Andelen kvinnor som driver eget dominerar fortfarande inom handel, tjänste- och servicesektorn samt inom vård- och omsorgssektorn. Kvinnor bör uppmuntras ytterligare för att våga satsa på eget inom andra branscher, t.ex. inom teknik och finans. Vi måste stödja och underlätta för de kvinnor som redan driver företag och som har potential att växa. Detta är särskilt viktigt eftersom de företagen har större möjlighet att anställa och därmed skapa fler jobb på arbetsmarknaden. Vi behöver fortsätta att förbättra trygghetsfaktorn kring att starta eget, eftersom att öppna eget ofta förknippas med ett risktagande. Vi behöver även sänka trösklarna ytterligare för företagande inom sektorer där kvinnors företagande är som starkast, till exempel inom turism, hälso- och sjukvård, handel och uthyrnings- och tjänstesektorn. Samt arbeta vidare för att forskningen kring kvinnors företagande ska utvecklas. Min uppfattning är att behöver företag och företagare och att fler kvinnor skulle bidra till ett ännu bättre företagsklimat. Men i ett riktigt välmående land för nyföretagare och kvinnliga innovatörer måste det ges möjlighet att utveckla sina företag och att gå med vinst.
mot · H102N336 · 2013-09-20 00:00:00 — Enklare regelverk för småföretag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förenklade regler och villkor för småföretag. För att skapa fler jobb och få bättre tillväxt är det viktigt att nya företag skapas och att det är enkelt att driva företag i . är ett land med allt för få företag och det uppfattas allt för ofta som svårt och krångligt att vara företagare trots regeringens arbete med att förenkla. Den uppfattningen måste vi ändra på om vi ska få fler som vågar satsa på en idé och starta ett företag så att vi tillsammans kan klara framtidens sysselsättning och tillväxt. Alliansregeringen har redan gjort förenklingar för mindre företag, som att ta bort revisionsplikten, förbättra 3:12-reglerna och ändra momsredovisningen. Det är viktiga steg. budget kom möjligheten för bättre tillgång till riskkapital med den nya avdragsmöjligheten för investeringar. Men det finns mer kvar att göra. På många områden gäller i stort sett samma regler för stora företagskoncerner som för mindre företag med enstaka anställda och liten omsättning. Detta gör det svårt och krångligt att driva företag i . De sociala trygghetssystemen kan ytterligare anpassas till företagares villkor liksom arbetslöshetsersättning. Om fler ska våga satsa behöver trygghetssystemen hantera även de osäkra och ojämna inkomster som företagare kan ha. Det pågår förenklingsarbeten inom flera myndigheter, men mer kan göras. När det gäller redovisningar av statistik och insamlande av uppgifter bör man kunna minska mängden uppgifter och se över ifall det effektiviserar myndigheters och kommuners sätt att kräva in uppgifter. Tillsyn bör samordnas och samma regeltillämpning gälla över hela landet. Det finns säkert fler områden att förenkla för mindre företag. Därför vore det önskvärt med en översyn av företagandets villkor för att se vad som ytterligare kan göras. Arbetslinjen och företagslinjen bör gå hand i hand. Om varje småföretag vågade anställa en person kunde en stor del av arbetslösheten kapas.
mot · H102N341 · 2013-09-30 00:00:00 — Konkurrenskraftig elproduktion för industrin tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av investeringar i konkurrenskraftig elproduktion. ekonomiska välstånd och tillväxt bygger till stor del på att vi utnyttjar teknikens landvinningar och på att tekniken utvecklas. Men för att detta ska göras möjligt behövs stora investeringar i konkurrenskraftig elproduktion som utvecklad vattenkraft vid sidan av komplement som vindkraft. En mer avancerad industri med högre förädlingsvärde innebär i många fall också att det krävs mycket el. Den svenska energipolitiken måste ta hänsyn till tillgången till konkurrenskraftig energi för fortsatt industriell utveckling och tillväxt. En god och säker tillgång till konkurrenskraftig energi är en förutsättning för den svenska industrins konkurrenskraft och därmed också för vår fortsatta tillväxt. Flertalet prognoser om elförsörjning pekar mot att ny elproduktionskapacitet kommer att behövas i . Men har den tunga industrin i våra huvudsakliga konkurrentländer , och lägre elpriser än den svenska. Detta försämrar den svenska konkurrenskraften. Ytterst sett är det regelverket och marknadens signaler som måste skapa ett klimat som inbjuder till att ersättnings- och nyinvesteringar uppstår. Investeringar i ny elproduktionskapacitet är i allmänhet kapitalintensiva som ledtiderna för beslut är långa. Förändringar när det gäller konkurrenstryck samt villkor för skatter och tillståndsgivning påverkar företagens situation och kostnader, och blir därmed avgörande för beslut att investera eller ej. Den energipolitik som bedrivs i går dock stick i stäv med detta genom att den med politiska styrmedel hindrar långsiktighet och nytänkande. Detta gynnar inte tillväxten. Höjningar av fastighetsskatten för vattenkraft får liknande konsekvenser. Utan stabila spelregler riskerar vi att få en situation som innebär att aktörerna inte vågar investera eller reinvestera i vattenkraften. Vattenkraften är en ren och effektiv energikälla som dessutom uppfyller alla krav på förnybarhet. Traditionellt sett har relativt utsatta geografiska läge med långa avstånd som kräver transporter vägts upp av historiskt konkurrenskraftiga elpriser och goda tillgång till råvaror. Ska detta vara en konkurrensfördel även måste staten ge tydliga signaler i energipolitiken och garantera långsiktiga villkor. Risken finns att den tunga industrin, med dess hundratusentals direkta och indirekta arbetstillfällen, börjar lämna landet och flera av de industriella nyinvesteringar som var självklara att göra i , hamnar utomlands. Därmed riskeras också arbetstillfällen i hela , vilket inte bara är en tragedi för de drabbade utan också är ett hot mot den svenska välfärden. Framtidstron hos industrin i skulle öka om långsiktighet och stabila villkor för energikostnaderna fick vara ledord i energi- och skattepolitiken.
mot · H102N342 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om beredskapen efter en gruvnedläggning. har malmen och gruvorna tillsammans med skogen i Bergslagen, och utgjort grunden för vårt lands tekniska och ekonomiska utveckling. Ur dessa naturresurser har vi byggt vårt välstånd. Ur dessa naturresurser har ny, världsledande industri byggts upp i . Vi har naturresurser som är unika och den svenska gruvindustrin är en viktig näring även ur ett globalt perspektiv. Den globala efterfrågan på mineraler och metaller väntas vara fortsatt hög inom en överskådlig framtid. innebär gruvbrytningen stor påverkan på omgivningen. Vi måste därför hantera våra naturresurser på ett klokt sätt och ange ett långsiktigt hållbart perspektiv så att kommande generationer kan dra nytta av de möjligheter som dessa naturresurser utgör. Ett sammanhållet program för gruv- och mineralindustrin i samverkan med näringsliv, akademi och offentlig sektor skulle sannolikt leda till många intressanta innovationer. För att optimera denna samverkan finns ett antal frågeställningar som behöver lyftas fram, som exempelvis kommunernas roll vad gäller att möta en ökad efterfrågan på bostäder, skolor och barnomsorg. Att gruvorna är belägna i de mindre kommunerna gör att kraven på utökad offentlig service kan bli en tung börda. Därför behövs mer av samverkan mellan politiken, näringen och kommunerna på ett stadium . Betydelsen av välutbildad arbetskraft, för att säkerställa kompetensförsörjningen, är en annan stor utmaning för områden med litet befolkningsunderlag. Vad händer med regionen och lokalsamhället när det som naturen tillhandahåller är utvunnet eller inte längre tillräckligt attraktivt? I norra har vi bittert fått erfara vad som kan drabba en bygd när en gruva stängs: arbetslösheten ökar, utflyttningen tilltar och framtidshopp är svårt att finna. Beredskapen för nedläggningar och nödvändiga strukturomvandlingar bör därför öka där berörda gruvbolag, regioner och kommuner tar ansvar för att tillskapa långsiktiga och hållbara lösningar.
mot · H102N345 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av elmarknaden för att värna konsumenternas intressen. Det är viktigt med ett politiskt inflytande över den nordiska elmarknaden. Elmarknaden ska styras och anpassas till det ramverk som fattas på demokratisk väg. Sådant som inte är tillfredställande måste kunna rättas till. Det är tydligt att dagens elmarknad inte fungerar optimalt. Sedan elmarknaden avreglerades 1996 har elpriserna stigit kraftigt. äger tre kraftbolag av all kraftproduktion och distribution på nätet. Detta faktum gynnar varken industrin eller enskilda konsumenter. Kalla vintrar, när vår inhemska produktion inte räcker till och upphandling sker på , skapar ett orimligt högt elpris. Den dyrast producerade elen sätter priset på all el, vilket resulterar i orimligt höga vinster för de tre stora kraftbolagen som i praktiken har bildat ett oligopol på elmarknaden. Detta hämmar konkurrenskraften för den svenska industrin och drabbar hushållen. Vi vill se en fungerande konkurrens på elmarknaden som också bidrar till att skynda på omställningen till förnybar elproduktion. Mot denna bakgrund bör en översyn av elmarknaden göras i syfte att värna konsumenternas intressen.
mot · H102N347 · 2013-09-30 00:00:00 — Stöd till företagare vid patenttvister tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet att stödja små och medelstora företag vid patenttvister. De små och medelstora företagen har blivit allt viktigare för både sysselsättningen och den ekonomiska tillväxten i . har nettotillväxten av nya jobb nästan endast ägt rum i de här företagen. möter ofta mindre företag särskilda utmaningar som hindrar dem från att expandera och nyanställa. För att stärka den framtida svenska konkurrenskraften är det därför viktigt med en politik som skapar gynnsammare förutsättningar för små och medelstora företag. Ett hinder för företagande och innovationer är att man inte har resurser att driva patenttvister. När ett litet företag hamnar i en patenttvist med ett större internationellt företag händer det ofta att det lilla företaget väljer att inte driva saken vidare då man inte har resurser, varken kapitalmässigt eller sakkunskapsmässigt. Följden blir att det mindre företaget inte går vidare med affären. Detta hämmar innovationer och minskar antalet affärer som små svenska företag kan göra. Det vore motiverat att se över i fall staten på något vis kan garantera stöd till små och medelstora företag som hamnar i internationella patenttvister.
mot · H102N362 · 2013-09-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre samverkan mellan organisationer i samband med nyföretagande. Det finns flera olika organisationer som bistår med stöd när en entreprenör har bestämt sig för att starta eget företag. Organisationerna är statliga, kommunala och privata som alla syftar till att hjälpa människor att starta nya företag. Att det finns så pass många olika typer av organisationer kan dock göra det svåröverskådligt för blivande företagare. Det föreligger även risk för problem när det uppstår konkurrens mellan organisationerna istället för samarbete. I bedriver kommunerna omfattande verksamhet i organisationen , men där finns även organisationen med ett liknande syfte. Det är inte bara nystartade företag som upplever det svåröverskådligt, utan även befintliga företag som vill växa och är i behov av kapital eller rådgivning vittnar om att det finns många organisationer som uppvaktar dem. Det vore därför fördelaktigt om det kunde ske en tydlig samordning mellan olika organisationer. Staten skulle kunna renodla uppdragen och rollerna för exempelvis , Norrlandsfonden och andra offentliga aktörer. Med ovanstående motivering vore det önskvärt att regeringen ser över rollfördelningen mellan olika organisationer för att förenkla för entreprenörer som söker kontakt med det offentliga.