mot · H102Fi282 · 2013-10-01 00:00:00 — 2.1.4 Sänkta socialavgifter för småföretag8 2.1.6 Renovering av skollokaler9 2.2.1 Ett med riktiga jobb9 2.2.2 En stark landsbygd10 2.2.3 En human flyktingpolitik11 2.2.4 En värdig ålderdom11 2.2.6 En ordentlig skola12 2.2.7 Krafttag mot brottsligheten13 2.2.8 En sjukvård värd namnet13 5.3 Låglönesverige eller den avancerade kunskapsekonomin ?25 6.2.1 Asyl- och anhöriginvandring27 6.4 Återställd generell sänkning av sociala avgifter30 6.6 Återställd brytpunkt för statlig skatt31 6.7 Återställd restaurang- och cateringmoms31 6.8 Återförande av Stabilitetsfonden32 7.5.2 Myndigheten för yrkeshögskolan36 7.11.1 Arbetsskador och stress40 7.11.2 Hot och våld40 7.11.4 Fortbildning av ombud41 7.11.5 Trakasserier och mobbning42 7.11.6 Nationellt för arbetsmiljö42 8.2.2 Vattenbruk och fiskodling45 8.2.5 Turism och besöksnäring46 8.2.8 EU:s medfinansiering av landsbygdsprogrammet47 8.3 Forskning och utveckling48 8.4.6 Biobränslen och nya energikällor51 8.5.3 Bostadsbyggande och bostadspolitik53 8.6.1 Särskild investeringspott för marknadsåtgärder53 8.6.2 Fyrfilig motorväg på E2053 9.3 Upprustning av Försvarsmakten55 9.3.2 Försvarets finansiering och materielförsörjning57 9.4 Krafttag mot brottsligheten59 9.4.2 Trygghet för individen60 9.4.3 Hårdare tag mot brottsligheten61 9.5.1 En gemensam arbetslöshetskassa65 9.6 Trygghet för familjen67 10.2.3 Avknoppning och vinstuttag72 10.2.5 Trygghet och studiero73 11.2 Utökad möjlighet till heltid i offentlig sektor88 11.3 Utökad rätt till deltid88 11.4 Kompetensutveckling, karriärvägar och lön89 12.2 Samhällsekonomi och finansförvaltning94 12.3 Skatt, tull och exekution94 12.6 Försvar och samhällets krisberedskap96 12.9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg98 12.10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning99 12.11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom99 12.12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn99 12.13 Integration och jämställdhet100 12.14 Arbetsmarknad och arbetsliv101 12.16 Utbildning och universitetsforskning102 12.17 Kultur, medier, trossamfund och fritid104 12.18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik105 12.20 Allmän miljö- och naturvård106 12.23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel107 12.25 Allmänna bidrag till kommuner107 12.27 Avgiften till Europeiska unionen108 Statsbudgeten och den offentliga sektorn108 13.1 Utgiftstak för staten108 13.3 Statsbudgetens saldo och statsskulden109 13.4 Den offentliga sektorns finanser109 13.6 Beräkning av statsbudgetens inkomster 2014110 13.7 Förslag till utgiftsramar111 beslutar att godkänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i enlighet med vad som anförs i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till följd av tekniska justeringar till , respektive , 2015 och 2016. godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster enligt förslaget i motionen (rubrik 13.6). beslutar om fördelning av utgifter för utgiftsområden enligt förslaget i motionen (rubrik 13.7). godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden , 2016 och 2017 enligt förslaget i motionen (rubrik 13.7). godkänner beräkningen av nettoutlåning enligt förslaget i motionen (rubrik 13.7). Det är uppfattning att den svenska jämställdhetsdebatten ofta hamnat fel och tagit felaktiga utgångspunkter. Alltför stort fokus har lagts vid enskilda symbolfrågor som endast berör en liten andel av landets kvinnor som många av de frågor som på allvar berör en stor andel av landets kvinnor i deras vardag har hamnat i skymundan. Så länge det är ett resultat av fria val och så länge det finns en tydlig möjlighet att avvika från ser det inte som ett problem att gruppen män och gruppen kvinnor inte gör exakt samma saker på exakt samma sätt. Vår uppfattning är att politikens roll bör vara att upprätthålla valfrihet och likhet inför lagen och att försöka underlätta tillvaron för såväl män som kvinnor i de livssituationer som de själva valt. Politikens roll bör således inte vara att genom statliga propåer och sanktioner försöka styra män och kvinnor att bete sig på ett sätt som de styrande önskar. Att kvinnor i högre utsträckning än män väljer att arbeta inom offentlig sektor utgör inte nödvändigtvis ett problem. Att arbetsvillkoren och arbetsmiljön inom den offentliga sektorn ofta är sämre än inom den privata sektorn och att detta drabbar kvinnor särskilt hårt, är däremot ett stort problem. Drygt 100 000 anställda inom den offentliga sektorn, varav lejonparten återfinns hos kommunerna, arbetar deltid trots att de hellre skulle vilja arbeta heltid.1 Detta är såklart ett problem för såväl män som kvinnor, men eftersom huvuddelen av dessa drygt 100 000 deltidsanställda utgörs av kvinnor bör det betraktas som ett allvarligt jämställdhetsproblem. Det faktum att deltidsjobb är mer vanligt förekommande hos kvinnor än män (ungefär var tredje kvinna jobbar deltid, men bara var tionde man) riskerar att leda till sämre löneutveckling, sämre karriärmöjligheter och lägre framtida pension. Att erbjuda alla deltidsanställda möjlighet till heltid inom hela den offentliga sektorn skulle medföra en offentligfinansiell kostnad på . Det skulle då skapa omkring 25 000 nya helårsarbetskrafter inom vården, skolan och omsorgen, vilket kan jämföras med regeringens sänkta krogmoms som kostade ungefär lika mycket och antas ha skapat som högst omkring 3 000 nya jobb. vill i och med denna budgetmotion skapa möjlighet till heltid för samtliga anställda inom den offentliga sektorn. I första hand vill vi åstadkomma detta genom ett stimulansbidrag, men skulle detta inte visa sig tillräckligt är vi beredda att överväga lagstiftning. Vi vill också utöka rätten till deltid, förbättra arbetsmiljön inom den offentliga sektorn, samt införa tydligare karriärvägar och stimulera kompetensutveckling, vilket för högre lönenivåer. Utökad möjlighet till heltid Utökad rätt till deltid Kompetensutveckling, karriärvägar och lön gör i årets budget en kraftig upprustning och utbyggnad av transportinfrastrukturen i landet. Vi föreslår att byggs ut till dubbelspår i de avsnitt där kapacitetsutredning bedömt behoven vara som allra störst, det vill säga sträckan –samt sträckan –. är kraftigt belastad och en utbyggnad till dubbelspår har klart positiva effekter för gruvnäringen och för hela regionen. Projektet väntas kosta , ta att bygga med planerad byggstart . Avseende vägutbyggnader prioriteras en tidigareläggning av utbyggnaden av till fyrfilig motorväg. I synnerhet i är stora delar inte motorväg. Dessa avsnitt är oacceptabelt olycksbelastade. E20 förbinder därtill rikets två största städer. Vi inför även en marknadsanpassad pott avsedd för investeringar i transportinfrastruktur. Syftet är att i ett mycket tidigt skede kunna iscensätta byggnationer och undanröja flaskhalsar som förhindrar olika typer av investeringar. Potten föreslås motsvara av hela utgiftsområde 22 – Kommunikationer. Utbyggnad av till motorväg Marknadsanpassad pott för investeringar Övrig utveckling av transportinfrastruktur Många villahushåll måste lägga en stor del av sin disponibla inkomst på el. bedömning är att elpriserna överlag är för höga och bör sänkas. Vi sänker därför energiskatten på el för samtliga hushåll i landet med motsvarande per kWh. För en normalvilla med en förbrukning om 25 000 kWh/år skulle detta medföra en nettobesparing på . Sänkt energiskatt på el motsv /kWh 2.1.4 Sänkta socialavgifter för småföretag föreslog redan i förra årets budget ett socialavgiftsavdrag, med fokus på småföretagen. Reformen antogs ha mycket goda effekter på sysselsättningen eftersom 4 av 5 nya jobb har skapats just hos de mindre företagen. Vi utökar nu denna satsning, från 15 till totalt . ser med oro på hur den generella arbetsmiljön har försämrats . Detta tar sig uttryck i såväl ökad stress som hot, våld, olyckor och tillbud. Vi kritiserar regeringens nedskärningar av samt deras indragna stöd till och fortbildning av bland annat skyddsombud. I denna budget föreslår vi därför ett återställande av anslag till nivåer, justerade för inflation. Vi återinför det generella stödet till fortbildning av skyddsombud samt inför ett stöd till mot mobbning och trakasserier på arbetsplatserna. inför vi ett helt nytt , där syftet är att samla kunskap om samt forska kring en förbättrad arbetsmiljö. Ökade anslag till arbetsmiljöverket 2.1.6 Renovering av skollokaler Många av landets skolor lider av dåliga inomhusmiljöer, vilket är ett problem för såväl lärare som elever. Dessa problem kan vara exempelvis fukt, dålig luftkvalitet, flimmerbelysning, akustikproblem eller stor risk för legionella. I en rapport från och uppskattades upprustningsbehovet till . vill att staten tar ett större ansvar för landets skollokaler, och öronmärker en satsning på motsvarande hälften av det totala behovet, givet att kommunerna själva skjuter till den återstående hälften. 2.2.1 Ett med riktiga jobb är ett modernt arbetarparti. Vi saknar de ideologiska låsningar som finns hos socialistiska och borgerliga partier. Det ska vara lönsamt att arbeta. Vi inför ett femte steg i jobbskatteavdraget som ger netto mer i plånboken för exempelvis en undersköterska. Det ska vara enkelt att anställa. Vi inför ett arbetsgivaravdrag motsvarande en halvtidstjänst, som drastiskt minskar kostnaderna för småföretagen. lindrar vi sjuklöneansvaret och tar helt bort sjuklönekostnaden för ett genomsnittligt företag med upp till 10 anställda. Vi utökar också antalet undantag i turordningsreglerna. Vi satsar mer på yrkesinriktade utbildningar, inrättar 10 000 nya platser på komvux och på Myndigheten för samt inför riktiga lärlingsjobb där arbetsgivare helt slipper arbetsgivaravgifter. Komvux och Myndigheten för 2.2.2 En stark landsbygd Vi tror på en stark och levande landsbygd. Det finns en otrolig potential ute på landsbygden för jobbskapande och tillväxt. Med vårt förslag om ett Landsbygdslyft skapar vi förutsättningar för 25 000 nya jobb på landsbygd, där över 1,4 miljoner svenskar bor och verkar. Vi investerar kraftigt i infrastruktur, med fokus på en rejäl upprustning av , och tvärbanorna. Vi satsar på utbildningar åt de näringar som trivs bäst på landsbygden – skogen, gruvorna samt turism och besöksnäringen. Vi investerar i vattenbruk och fiskeodlingar för att öka produktionen av matfisk. Vi vill värna jordbruket genom att reformera lagen om offentlig upphandling så att det blir möjligt för kommuner att upphandla närproducerat, som vi vill hindra import av produkter som inte lever upp till intentionerna i det svenska djurskyddet. Vi ökar återbetalningen av dieselskatt. Vi vill även öppna upp för gårdsförsäljning av alkohol samt införa skattefri försäljning av vissa produkter upp till en viss nivå. Skogs-, jord- och fiskebruk Ökad finansiering EU:s landsbygdsprogram 2.2.3 En human flyktingpolitik Med flyktingpolitik skulle fler barn få gå i skolan, fler människor på flykt skulle kunna äta sig mätta och fler liv skulle kunna räddas. Vi möjliggör riktig flyktinghjälp genom att fokusera våra begränsade resurser till flyktingländernas närområden. Dels är det där de mest utsatta flyktingarna finns, dels gör också varje enskild krona mer nytta. Inte minst i skulle UNHCR kunna göra väldigt mycket nytta med mer resurser. Med en ansvarsfull invandringspolitik och ett ökat fokus på kris- och katastrofbistånd kan vi bättre hjälpa de som har det allra svårast. 2.2.4 En värdig ålderdom Äldrefrågor handlar lika mycket om praktisk politik som om hur man ser på värdet av äldre människor. Vi sverigedemokrater vill stärka de äldres status i samhället. Vi sänker kraftigt skatten för pensionärer. Varje pensionär får motsvarande i ökad nettoinkomst. Vi höjer garantipensionerna för att hjälpa de pensionärer som inte förvärvsarbetat på den ordinarie arbetsmarknaden. En ogift garantipensionär får höjd pension med motsvarande brutto. Vi satsar också på fler äldreboenden, utökad personalbemanning, starkare anhörigstöd och bättre mat. Sänkt skatt för pensionärer ser med stor oro på maktförskjutningen till . skickas alltmer beslutanderätt från till en EU-apparat utan insyn och folklig förankring. Det EU vi har är inte det svenskarna röstade ja till 1994. är en av de största nettobetalarna inom unionen och betalar svenska skattebetalare i medlemsavgift. vill i grunden omförhandla avtalen som binder oss till EU. Den fria rörligheten, den inre marknaden och EES där även och är medlemmar har på flera sätt varit bra för oss – våra företag får ta del av en stor marknad där de kan sälja sina varor och tjänster. Överföringen av politisk, ekonomisk och juridisk makt vänder vi oss dock kraftigt emot. Flera av är att betrakta som de facto protektorat, utan möjlighet att styra över vare sig penning- eller finanspolitik. När avtalen för det svenska medlemskapet har omförhandlats vill vi, precis som regeringen i lovat britterna, låta det svenska folket ta ställning till medlemskapet i en folkomröstning. 2.2.6 En ordentlig skola För oss är det en självklarhet att man oberoende av var man bor ska erbjudas en bra utbildning. Genom att låta staten ansvara för skolan kan vi påbörja vägen mot en rättvis och likvärdig skolgång där lärarnas status en gång för alla kan höjas. Vi vill stoppa den så kallade avknoppningen av skolor där man i vissa fall slumpat bort skattebetalarnas och medborgarnas tillgångar. Vi vill också förhindra uttag av vinst i friskolor. Vi avvisar regeringens tidigare aviserade och till viss del genomförda sparbeting på gymnasieskolan. Vi satsar mer på kunskaper i svenska språket, bättre studievägledning, bättre skolmat samt på ordning, reda och studiero i klassrummen. Kunskapssatsning i svenska språket Fler vuxna i skolan Barn med särskilda behov Renovering av skollokaler och förbättrad innemiljö 2.2.7 Krafttag mot brottsligheten är ett trygghetsparti. Man ska kunna känna sig trygg i arbetslivet, trygg i skolan och trygg när man blir gammal. Men det allra viktigaste är kanske den fysiska tryggheten. Man ska inte behöva vara rädd för att bli utsatt för brottslighet vare sig hemma eller i offentliga miljöer. vill skärpa straffen för den grova och upprepade brottsligheten. Prövning av utvisning ska vara obligatorisk och utvisning ska vara i de fall utländska medborgare begår allvarlig eller upprepad brottslighet. Vi satsar kraftigt på polisen, , domstolar, Kriminalvården och . Ersättning för skador pga brott 2.2.8 En sjukvård värd namnet står upp för en vård för hela – en sjukvårdspolitik som utgår från att alla ska ha rätt till bästa vård oavsett var i landet man bor. Med en sjukvård värd namnet ska man inte ha mindre chans att överleva svåra sjukdomar bara för att man råkar bo på fel plats. tillför motsvarande 20 000 nya helårsarbetskrafter inom den offentliga sektorn, varav huvuddelen går till vården och omsorgen. Detta kommer inte bara minska stressen för personalen, utan också öka kvalitén för vårdtagarna. Vi skapar fler vårdplatser, satsar på att bekämpa den psykiska ohälsan samt återställer det av regeringen höjda högkostnadsskyddet för vård och medicin till tidigare nivåer. Vårdplats på rätt klinik med rätt kompetens Obligatorisk undersökning av nyanlända Nationella riktlinjer för vård av barn och unga samlade budgetförslag beräknas skapa totalt 73 000 nya jobb netto, långsiktigt och mätt i helårsarbetskrafter. Det rör sig således om den totala effekten av att vissa träder in på arbetsmarknaden och vissa som redan befinner sig på arbetsmarknaden arbetar mer. Försvarsmakten (exkl Landsbygdslyftet) Återställd brytpunkt statlig skatt åtgärder förbättrar hushållens disponibla inkomst och ökar således deras efterfrågan och konsumtion. I tabellen nedan finns en sammanställning av de viktigaste åtgärderna avseende hushållens disponibla inkomster. Kraftiga inhemska efterfrågestimulanser är en synnerligen klok politik i ett läge där en mycket svag ekonomisk utveckling i euroområdet i kombination med en relativt stark krona gör att tillväxten är nästan helt beroende av inhemsk konsumtion. Stärkt a-kassa och sjukpenning Bostadsbidrag/underhållsstöd/ Två huvudsakliga ljuspunkter kan skönjas i den svenska ekonomin. Å ena sidan är det statsfinansiella läget fortsatt tämligen gott – om än avsevärt sämre än regeringen prognostiserat – å andra sidan väntas BNP-tillväxten ta någorlunda fart . Mot detta ska ställas en bild där inte bara exporten utvecklats svagt, utan även där den inhemska konsumtionen avtagit. Regeringen har flertalet gånger återkommit till att sysselsättningen har ökat sedan den tillträdde. Att den synnerligen höga arbetslösheten är ett bekymmer, och för den delen ett misslyckande, motsägs därmed av bilden av den stigande sysselsättningen. Regeringen gör dock en diger misskalkyl, som man rimligen också är medveten om; faktum är att sysselsättningen ökat i ungefär samma takt som befolkningen, med den effekten att själva sysselsättningsgraden varit så gott som oförändrad. har dock arbetskraftsdeltagandet ökat, det vill säga den del av befolkningen som står till arbetsmarknadens förfogande, genom såväl invandring som en i övrigt utbudsstimulerande politik, vilket har lett till att arbetslösheten ökat – från vid regeringens tillträde efter valet -06, till . Att förhålla sig till sysselsättningen som i första hand ett absolut och inte ett relativt tal är alltså felaktigt och tar man det därtill som intäkt för att nuvarande arbetsmarknadspolitik är väl fungerande blir det direkt farligt. Först väntas tillväxten ha blivit såpass stark att sysselsättningen ökar tillräckligt mycket i absoluta tal för att även själva sysselsättningsgraden ska öka. Det dröjer dock ända till 2017 innan arbetsmarknaden åter befinner sig i konjunkturell balans. Arbetslösheten väntas då ha sjunkit till . Det innebär att vi under nuvarande regerings två mandatperioder så gott som genomgående haft såväl en mycket hög jämviktsarbetslöshet som en faktisk arbetslöshet som legat över jämvikt, och att detta dystra facit väntas spilla över under större delen av även nästkommande mandatperiod. Detta kan förklaras av två huvudsakliga faktorer: dels har vi haft en missanpassad invandringspolitik i den meningen att den inte varit behovsprövad, dels en missanpassad utbildnings- och arbetsmarknadspolitik i den meningen att den haft obefintligt fokus på matchning av arbetskraften. Den höga arbetslösheten hos invandrare – och i synnerhet nyanlända invandrare – samt den höga ungdomsarbetslösheten svarar var för sig för ungefär en tredjedel av den höga arbetslösheten. konkreta förslag på dessa två områden har mycket goda möjligheter att stävja problematiken, och regeringens bristande handlingskraft härvidlag är minst sagt oroväckande. Att exporten varit svag har varit någorlunda väntat – stora exportmarknad är eurozonen och som ett resultat av en stark krona mot en svag euro i kombination med ett överlag mycket svagt ekonomiskt tillstånd för eurozonen i sin helhet har detta renderat i en lägre export för svenskt vidkommande. har därför den inhemska konsumtionen i princip ensamt förklarat att vi överhuvudtaget haft en tillväxt. Som ett resultat av den lägre inhemska konsumtionen tvingas dock tillväxten revideras ner till . Att förstärka den inhemska konsumtionen är till synes av största vikt och utgör också en av anledningarna till att ställt sig bakom ett femte steg i jobbskatteavdraget. Förhoppningen här står att finna när de tidigare åtstramningarna som dämpat tillväxten över kontinenten börjar lätta, så ökar också köpkraften och i förlängningen export. har varit tydlig med att den inte förmår föra en mer expansiv penningpolitik. Detta som ett resultat av oron för den tilltagande skuldsättningen. En sänkt ränta ger ytterligare incitament till att låna, driver upp hushållens skulder än mer och ökar således riskerna framöver, om räntan skulle stiga kraftigt eller bostadsmarknaden haverera. Detta gäller alltså trots att inflationen ligger på mycket låga nivåer. KPIF väntas ligga klart ända . Detta kommer som ett resultat just av den något överdrivna utbudspolitik som präglat arbetsmarknaden, vilken lett till ett överutbud av arbetskraft vilket i sin tur pressar priserna (lönerna) nedåt. Det finns således ett hypotetiskt utrymme för att föra en mer expansiv penningpolitik (vilket till del hade minskat behovet av en expansiv finanspolitik), men denna möjlighet glider oss således ur fingrarna på grund av skuldsättningen. En klok politik bör syfta till att söka lindra denna skuldsättning och det smartaste sättet att åstadkomma detta på förefaller vara att införa ett amorteringskrav på åtminstone ner till . Att minska eller helt avskaffa ränteavdragen kommer att minska hushållens disponibla inkomst och därmed också deras amorteringsvilja. Ett amorteringskrav med bibehållet ränteavdrag skulle däremot lindra oro och kunna leda till en räntesänkning, vilket i sin tur skulle öka de skuldbelagda hushållens disponibla inkomst liksom deras amorteringsvilja. Vi får därmed en positiv istället för negativ spiral. Det är beklagligt att regeringen ställt sig kallsinniga till initiativ om införandet av ett amorteringskrav. har varit tydliga med att vi står bakom det finanspolitiska ramverket. Vi bör under överskådlig framtid ha ett överskottsmål för statens finanser motsvarande av BNP över en konjunkturcykel. Detta innebär också att vi är beredda på att staten gör ett negativt resultat under enskilda år, så länge det pareras med överskott under högkonjunktur. Med beaktande av överskottsmålet härleds också det så kallade reformutrymmet. Att detta utrymme kalkyleras så olika av och kan rimligen inte förklaras på annat sätt än att budgetpropositionen 2013/14 också är den som kommer att gälla under . Att driva en expansiv finanspolitik med hänsyn tagen till det svaga exportläget samt den oväntat svaga inhemska konsumtionen är klokt. Däremot är det oroväckande att regeringen till synes saknar en plan för hur överskottsmålet ska kunna uppnås. Om man negligerar vikten av att nå upp till målet skadar det också trovärdigheten för det. Regeringen skjuter uppenbarligen problemet framför sig och tänker samt agerar i mandatperioder snarare än konjunkturcykler. är tvärtom tydligt med att det kommer krävas direkt diskretionära budgetförstärkande åtgärder för att komma åter till målet –2017, det vill säga att det inte går att anta att tillväxten blir såpass stark att målet uppnås per automatik. Med hänsyn tagen till KI:s bedömningar väljer att i sitt budgetalternativ för perioden landa i ett marginellt överskott avseende det finansiella sparandet. Detta står således i stark kontrast till regeringen, som lånar till sina satsningar. På så sätt tar vi ansvar för det finanspolitiska ramverket. För bara lite var ett fattigt land, hårt sargat av krig. Över 20 000 man hade stupat under , som därtill lett till att nödgades avträda hela , samt delar av dåvarande och till . Konungen, , var satt i husarrest på . Ur detta infernaliska kaos skapades sedan, på bara några generationer, en av världens allra rikaste och jämlikaste nationer. Hur gick det egentligen till, och vilka vägval bör vi göra ? var jordbruket en dominerande sektor och var ett av allra fattigaste länder. konkurrerar vi inom fält så skilda som rymdteknik, kärnfysik, informationsteknologi och biomedicin. Även om vi tappat , så var det fjärde rikaste landet i världen, näst , och . Det finns såklart flertalet förklaringar till den tillväxt och utveckling som skett . Inte minst är vårt avlånga land tämligen rikt på naturresurser: skog och järnmalm såklart, men även guld, silver, koppar, kobolt, zink och bly, bland annat. De ekonomiska historikerna brukar även peka på det faktum att genomgick sin industrialisering, vilket sannolikt kan ha gett viss skjuts framåt även för den svenska ekonomin och tillväxten. Men viktigare än dessa förklaringar var förekomsten av gemensamma institutioner.