mot · H102C419 · 2013-10-02 00:00:00 — Forskningen visar dessutom att nya motorvägar leder till ökad trafik, och i vägutredningen beräknades bygget av Förbifart öka koldioxidutsläppen med 130 000–140 000 ton.4 Anmärkningsvärt med just Förbifart är att den kommer att gå i tunnel genom regionens resursstarka områden, men i ytläge just vid miljonprogramsområden som och . Det kommer att förfula boendemiljön och innebära stora folkhälsoutmaningar genom avgaserna och bullret som medföljer. Bilberoende städer är ofta inte ens uppskattade av bilister.5 För att vägarna inte ska korka igen krävs en välfungerande kollektivtrafik. Det finns därför ett allmänintresse av att bilarna blir färre till antalet, som de som finns får rulla en större del av sin tid och inte bara stå i kö eller på parkeringsplats. Som ett led i att skapa trevligare och grönare städer vill därför göra det enklare att leva utan egen bil i staden. Taxi, hyrbil eller bilpooler är exempel på alternativ som bör främjas för de resor där bil är nödvändig. Det skulle frigöra mycket yta som skulle kunna användas till grönområden, spårbunden kollektivtrafik med mera. Vad som här anförts om att underlätta ett liv utan bil i staden bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 7Satsningar på livet mellan husen har den här motionen fokuserat mest på husen och ytan mellan husen. Vi går vidare och identifierar viktiga insatser för att bland annat få en bättre skola, nya jobb och ökad trygghet i miljonprogramsområden. 7.1Upprustning som motor för jobb I samband med den nödvändiga upprustningen av miljonprogrammets byggnader finns en unik chans att skapa nya jobb för dem som bor i miljonprogramsområdena. Det är en viktig social investering som både kommunen och de som får jobb tjänar på. beräknar att 30 000 nya arbetstillfällen kan skapas bara för energirenoveringarna. Varje person som går från arbetslöshet till arbete innebär också en stor besparing för staten genom minskade utgifter för till exempel a-kassa, sjukförsäkring och Arbetsförmedlingens insatser. En stor utmaning i matchning och sysselsättningsinsatser är att kommunerna ofta tvingas stå ensamma för utgifterna medan besparingarna görs på nationell nivå. Regeringen har inte lyckats ge Arbetsförmedlingen tillräckligt tydliga uppdrag för att på allvar stötta kommunerna. Visst finns flera goda exempel på hur Arbetsförmedlingen och kommuner samarbetar framgångsrikt. Problemet är att dessa framgångsexempel saknar det regelverk och den finansiering som behövs för långsiktighet. föreslår därför att Arbetsförmedlingen ska samverka med kommunerna om så kallade startcentraler. På startcentralerna ska all kompetens finnas samlad under ett tak – alltifrån arbetsförmedlare till socionomer. Där ska även finnas företagslotsar som hjälper företag att hitta rätt i den byråkratiska djungeln. Startcentralerna bör i så hög grad som möjligt placeras i områden med hög arbetslöshet, exempelvis förorternas miljonprogram. Startcentraler i miljonprogramsområden skulle inte minst möjliggöra en nära kontakt med både boende och verksamma bygg- och bostadsbolag. Det stora arbetskraftsbehovet i samband med upprustning kan på så sätt matchas med det stora antalet arbetssökande i dessa områden. Startcentralen kan bland annat hålla koll på vad bygg- och bostadsbolagen behöver och ska utifrån de behoven hjälpa arbetssökande boende att fylla detta behov genom utbildning och inledande aktivitetsersättning. Vad som här anförts om startcentraler i miljonprogramsområden bör som sin mening ge regeringen tillkänna. och är exempel på områden där arbetslösa boende har utbildats och anställts i arbetet med upprustningen. vill att dessa exempel ska spridas och bli många fler. Ett sätt att stimulera fram fler exempel är att underlätta matchningen mellan arbetskraftsbehovet och upprustningskompetensen hos de boende. vill till en början tillföra 2 000 platser på branschinriktad jobbutbildning med fokus på just upprustning. Arbetsförmedlingen bör få i uppdrag att i samverkan med (), Kommuner och Landsting, , Byggindustrierna och Fastighetsägarna att ta fram och genomföra utbildningen. Vad som här anförts om en särskild upprustningsutbildning bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Beräkningar visar exempelvis att kostnaderna för ungdomar som varken arbetar eller studerar efter gymnasiet ligger på ca per år.6 Genom att satsa på förebyggande åtgärder tidigt kan samhället använda begränsade resurser på ett mycket mer effektivt sätt. I grunden handlar det om specifika och riktade insatser mot särskilt utsatta individer eller grupper där det finns stor kunskap och erfarenhet av att tidigt kunna identifiera riskbeteenden. Fler kommuner har redan inrättat sociala investeringsfonder, bland andra och . Det kan handla om att kommunen startar ungdomsgårdar eller särskilda insatser för jobb eller utbildning riktat till personer som riskerar att hamna snett. Tanken är att den sociala investeringen leder till besparingar och hälsovinster . Dessa besparingar används för att täcka upp för kostnaden och därefter återförs eventuella vinster till den sociala investeringsfonden. Självklart handlar sociala investeringsfonder i första hand om att den enskilde individen ska få ett bättre liv, men eftersom samhällets resurser är begränsade är det också avgörande att resurserna används på ett effektivt sätt. Ett strukturerat arbete på nivå med sociala investeringar ger långsiktighet i arbetet med att få fler unga att reda upp sin situation och ge tryggare områden. vill att staten de kommande fyra åren satsar på sociala investeringsfonder som kommunerna kan söka pengar ifrån, så kallade SIV-pengar. föreslår också att en statlig utredning tillsätts med syfte att utreda hur ett fortsatt arbete med sociala investeringar kan genomföras, bland annat om hur det kommunala regelverket skall utformas. Vad som här anförts om sociala investeringar bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Tidig kontakt med arbetslivet redan i ger unga bättre förutsättningar för förankring på arbetsmarknaden. Sociala kontakter är betydelsefulla för att komma in på arbetsmarknaden, särskilt för unga med sämre studieresultat. Alla ska därför ha rätt till sommarjobb. Det kan exempelvis vara i det kommunala bostadsbolaget eller i det privata byggföretaget. Det ger värdefulla kontakter och erfarenheter som gör det lättare att få jobb . Vad som här anförts om sommarjobb för unga bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Många som vill starta företag har svårt att få tillgång till startkapital. Särskilt i tider av ekonomisk oro är den privata kapitalmarknaden ovillig att ta risker, och tillgången på kapital för att starta företag begränsas ytterligare. Många människor som kommer från andra länder till har tidigare erfarenhet av att driva mindre företag. De skulle ganska enkelt kunna starta liknande företag i men hindras ofta av brist på kapital och svårigheter att få lån. föreslår därför en satsning på mikrokrediter för företag som startas av nyanlända. Vad som här anförts om mikrokrediter bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Vi föreslår också att helt avskaffa sjuklöneansvaret för företag med upp till tio anställda. Det skulle förbättra de ekonomiska marginalerna och öka möjligheterna att utvecklas och anställa fler. Vad som här anförts om avskaffat sjuklöneansvar bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Många företagare upplever trygghetssystemen som en snårig djungel – speciellt de som har ett nystartat företag med låga inkomster . För är det en självklarhet att även företagare ska kunna känna sig trygga vid sjukdom eller föräldraskap. Luckor i socialförsäkringarna ska inte hindra folk från att starta företag. har därför i en särskild kommittémotion (motion 2013/14:Sf203 Företagares trygghetssystem) presenterat 13 konkreta förslag för hur trygghetssystemen kan stärkas. 7.2Bra skolor oavsett bostadsområde Alla elever ska få samma chans i den svenska skolan oavsett bakgrund och bostadsområde. Tyvärr är det inte så verkligheten ser ut . Elevernas sociala och ekonomiska förhållanden får allt större betydelse för hur de lyckas i skolan. Enligt har skillnaderna mellan grundskolornas genomsnittliga resultat fördubblats under de senaste 20 åren.7 Den svenska skolans likvärdighet ligger nu under genomsnittet i och det är inte en effekt av att andra elever har förbättrat sina resultat. Tvärtom sjunker kunskapsresultaten generellt.8 7.2.1Fler vägar till gymnasiekompetens Alla kommer till skolan med olika förutsättningar och kan mycket hända som påverkar elevernas möjligheter att nå upp till kunskapskraven. Därför måste det skapas fler vägar till gymnasiekompetens. Folkhögskolornas speciella studiemiljö och pedagogik fyller en viktig funktion för att fånga upp personer som lever i eller riskerar arbetslöshet efter att inte ha lyckats i det traditionella utbildningssystemet. vill därför göra folkhögskolan tillgänglig för fler. Detta kan göras genom bland annat att stödja inrättandet av nya folkhögskolor, eller filialer till befintliga folkhögskolor, i miljonprogramområden. Vad som här anförts om att skapa möjligheter för nya folkhögskolor i miljonprogramsområden bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Även den kommunala vuxenutbildningen behöver stärkas och erbjuda fler att komplettera och läsa in en fullständig gymnasiekompetens. Vad som här anförts om en utökad och stärkt vuxenutbildning bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 7.2.2Teoretiker ska kunna bli praktiker – yrkesvux för akademiker Möjligheterna för den teoretiskt utbildade att få ett yrke med mer praktisk inriktning är liten. En person med praktisk utbildning kan komplettera med teoretisk utbildning. Vice versa borde också vara möjligt. Bankekonomen eller journalisten ska kunna bli kock eller barnskötare. Den arbetslöse humanisten ska kunna bli snickare. En möjlighet till studier på yrkesgymnasium för vuxna (Yrkesvux 2.0) bör därför införas, inte bara för de grupper som saknar gymnasieutbildning, eller har en gymnasial yrkesutbildning som behöver kompletteras, utan också för människor med fullföljd teoretisk utbildning. Vad som här anförts om studier på yrkesgymnasium för vuxna bör som sin mening ge regeringen tillkänna. har länge krävt att skolpengen ska viktas efter socioekonomiska faktorer. Detta är viktigt inte minst för likvärdigheten. Utbildningsministern har och mycket kritik sagt att han kan tänka sig att göra det, men fortfarande vet vi inte om de andra allianspartierna går med på detta. Förutom en viktad skolpeng behövs andra kraftfulla åtgärder och insatser för att skapa fler attraktiva utbildningar, inte minst i miljonprogramområdena. vill att regeringen, i samarbete med kommuner, underlättar för skolor i olika miljonprogramförorter att utveckla profilutbildningar med kapacitet att attrahera elever från hela regionen. Goda exempel finns redan, som nycirkusinriktningen på gymnasium som har lockat elever från hela landet. Vad som här anförs om profilutbildningar i miljonprogramsområden bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 7.2.4Kraftfulla åtgärder i ett tidigt skede för dem som halkar efter Redan den i skolan läggs en viktig grund för elevernas fortsatta inlärning och utveckling. Därför vill lyfta fram alla elevers rätt att lära sig läsa, skriva och räkna innan man lämnar årskurs 3, genom en läsa–skriva–räkna-garanti. Den som inte kan läsa, skriva och räkna har sämre möjligheter att göra sig hörd i samhället. Det är mycket svårt att etablera sig på arbetsmarknaden utan dessa grundläggande kunskaper. Bristande läskunnighet innebär dessutom ett stort hinder för annan inlärning. Läsa–skriva–räkna-garantin innebär att elever och föräldrar ska vara garanterade extra hjälp om det uppstår problem vid inlärning av baskunskaperna. I de fall det visar sig att en elev halkar efter ska kraftfulla åtgärder kunna sättas in. På samma sätt som en vårdgaranti inte är en garanti för att alla blir friska, så kan inte en läsa–skriva–räkna-garanti garantera att alla barn verkligen lär sig läsa, räkna och skriva. Men vi kan garantera att varje barn får allt det stöd som går att sätta in. På samma sätt som vårdgarantin upprätthålls genom åtgärder som sanktioner och patienters möjlighet att byta vårdgivare, bör en läsa–skriva–räkna-garanti kopplas till statliga sanktioner mot huvudmän som inte ger elever det som de av lärare bedömts vara i behov av och möjlighet för elever att vända sig till en annan skola. För att rätt typ av åtgärd ska kunna sättas in i ett tidigt skede bör lärarna få ökat inflytande över beslut om insatser. Läraren är den pedagogiska experten och är därför bäst lämpad att ordinera stödåtgärder till elever i behov av extra hjälp. Exempel på insatser kan vara att prioritera svenska och matte eller att ge rätt till extra undervisningstid, till exempel genom lördagsskola eller sommarskola. Tekniska hjälpmedel, stöd av specialpedagoger och tydligare uppföljning tillsammans med vårdnadshavare kan vara andra exempel på insatser. Vad som anförts om en läsa–skriva–räkna-garanti bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Enligt (kriminolog och verksamhetsansvarig för om destruktiva subkulturer på ) tyder mycket forskning på att boende i resurssvaga områden (inklusive miljonprogramsområden) upplever en större otrygghet och utsätts för fler brott än personer som bor i mer resursstarka områden. Vårens händelser i och andra förortsområden startade en debatt om polisens metoder och om trygghet kopplat till så kallad social nedrustning.9 Polisens arbete är mycket viktigt för att skapa trygghet, men i miljonprogramsområden har invånarna ett komplicerat förhållande till polisen. I en enkätundersökning kom polisen på fjärde plats över förbättringsområden som polisen sågs ha en mycket viktig roll.10 Boende i miljonprogramsområden känner litet förtroende för att polisen inte ska använda övervåld. Många tror inte heller att de blir tagna på allvar av polisen och avstår därför ibland från att anmäla brott. Även förtroendet för polisens förmåga att lösa brott är lågt.11 Enligt enkätundersökningen verkar kvinnor ha högre förtroende för polisen än vad män har. En större andel av kvinnorna instämmer i påståenden om att de litar på polisen och att de kan vända sig till polisen om de behöver hjälp. Kvinnor upplever också i högre utsträckning att det är enkelt att få kontakt med polisen och att de känner sig trygga med patrullerande poliser i området.12 Trots ett generellt lågt förtroende för polisen finns en önskan om polisiär närvaro i bostadsområdena. Närpoliser som är bekanta för de boende föredras framför främmande bilpatruller. Betydelsen av en relation mellan polis och boende bekräftas exempelvis av polisen i , vars erfarenheter är att oroligheterna i ökar när okända poliser går in på närpolisernas skift.13 Med andra ord finns det goda skäl att anta att förtroendearbetet går hand i hand med ökad trygghet. Ett annat exempel på sådan åtgärd med dubbla vinster är ökad samverkan mellan polisen och civilsamhället. Därför är det viktigt att polisen tar förtroendefrågan på allvar. Det faktum att miljonprogramsbor känner ett bristande förtroende för polisen är ett problem för alla. Det är ett problem för polisen som inte kan göra sitt jobb lika bra eftersom tips och kontakter med allmänheten är av stor vikt. Det är ett problem för invånare som inte känner trygghet och för deras faktiska trygghet eftersom polisens arbete försvåras. Det är ett hot mot rättsstaten och demokratin. Polishatet måste också tas på allvar och motverkas. Att det sprids nidbilder av poliser och desinformation som syftar till att öka motsättningar och locka människor till upplopp är oacceptabelt. För att öka förtroendet och förståelsen för polisen är det såklart också avgörande med en aktiv medverkan från miljonprogramsbor såsom skedde under upploppen i med många som nattvandrat för att säkra en trygg vuxennärvaro. och gemensamma dialogprojekt som syftar till att skapa ökad förståelse mellan polisen och ungdomar är ett mycket positivt exempel. Liknande projekt och verksamheter är viktiga pusselbitar för att öka förtroendet och förståelsen mellan polisen och invånare. vill stödja projekt som syftar till att öka förståelsen mellan polis och invånare. Vad som här anförts om åtgärder för att stärka förtroendet för polisen bör som sin mening ge regeringen tillkänna. visade 2008 i rapporten i rättsprocessen att diskriminering var utbredd på alla nivåer inom rättsväsendet. Muslimer var en av de grupper som var extra utsatta inom rättsväsendet och som oftare än andra dömdes utifrån stereotypa föreställningar. Det finns föreställningar inom rättsväsendet om att vissa minoritetsgrupper och vissa brottstyper hör ihop. Om att personer med vissa typer av minoritetsbakgrund alltid nekar och därför inte tas på allvar. Personer med utländsk bakgrund betraktas som mindre trovärdiga än etniska svenskar – på brottsplatsen, under brottsutredningen och i domstolsförhandlingen. Undersökningar har visat att fotgängare och bilförare med minoritetsbakgrund är klart överrepresenterade bland dem som utsätts för poliskontroller. Enligt en studie från , som rapporterade om , är rå jargong och fördomsfulla skämt om utlänningar vardag inom polisen i . Insikten om att dessa problem existerar måste leda till ett aktivt arbete mot diskriminering. Det bör genomföras en utbildningssatsning för rättsväsendets aktörer med fokus på att upptäcka och åtgärda diskriminerande strukturer och praktiker inom rättssystemet. Närpolisen och civilsamhället, de goda krafterna, bör samverka för att öka förtroende för polisen och skapa nya kontaktytor. Polisens insatsstyrkor ska ha genomgått en värdegrundsutbildning . Vad som här anförts om att motverka diskriminering i rättsväsendet bör tillkännage för regeringen som sin mening. 7.4Hälsa på lika villkor Skillnaderna i hälsa är stora i . Det kan mätas till exempel i sjukskrivningstal och livslängd. Ofta går det att se stora skillnader mellan olika bostadsområden i samma stad. Enligt en undersökning av Chess () ökar den svenska hälsoklyftan mätt i förväntad livslängd för personer med olika utbildningsnivå. Högutbildade förväntas leva längre liv än lågutbildade.14 Folkhälsan påverkas av många olika faktorer, inklusive boendemiljö, upplevd trygghet, känsla av delaktighet och inflytande med mera. I grunden är därför i stort sett hela partimotionen ett sätt att möta dessa folkhälsoutmaningar. Att satsa på bättre folkhälsa är att göra långsiktiga investeringar. Det handlar exempelvis om trygga bostadsområden med goda möjligheter till motion och närhet till grönområden, att planera trafiken så att buller, olyckor och smutsig luft minskar, att servera bra mat inom skolan och välfärden, att prioritera skatter och bidrag så att fattigdomen minskar, samt att förebygga psykisk ohälsa och missbruk av alkohol, droger och spel. Folkhälsopolitiken och dess förebyggande arbete behöver alltså prioriteras inom alla politikområden. För att tydliggöra vilket ansvar som ligger på olika nivåer anser vi att det behövs en folkhälsolag. Så länge det inte är ett konkret lagstadgat ansvar för den kommunala och regionala nivån är det risk att folkhälsopolitiken stannar vid vällovliga ambitioner. Vad som här anförts om behovet av en folkhälsolag bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Att statistik finns och att indikatorer följs upp är väldigt viktigt för att se skillnader i hälsa, inte bara mellan olika delar av landet utan också mellan städer och till och med olika bostadsområden. Varningssignaler måste tas på allvar. Skillnader sammanställs inte på något systematiskt sätt. anser att det också behövs en nationell folkhälsokommission för att utjämna ojämlikheterna i hälsa inom en generation, enligt de rekommendationer som WHO tagit fram.15 bör därför tillkännage som sin mening för regeringen vad som här anförts om en nationell folkhälsokommission. Det är också viktigt att ha närhet till vård när hälsan brister. Det är därför angeläget med vårdcentral i närområdet. vill utforma ersättningssystemen i vården utifrån socioekonomiska faktorer och vårdtyngd. Vad som här anförts om att utforma ersättningssystemen i hälso- och sjukvården utifrån socioekonomiska faktorer bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Familjecentraler är en funktion som finns på alltfler ställen i landet. Tanken är att de ska ha förebyggande och stödjande verksamheter för föräldrar och barn. Olika huvudmän samlas på samma plats och en familjecentral innehåller åtminstone mödrahälsovård, barnhälsovård, öppen förskola och förebyggande socialtjänst. Även andra yrkeskategorier kan komma dit på vissa tider. En viktig poäng är att göra det enklare att få tillgång till – och kunskap om – samhällets resurser och träffa andra barnfamiljer. Det ger också en möjlighet att tidigt kunna uppmärksamma särskilda behov och stöd. vill avsätta för utveckling av familjecentralsverksamhet i miljonprogramsområden. Utvecklingsmedlen ska vara möjliga att söka dels för redan befintliga familjecentraler som vill vidarutveckla verksamheten eller uppbyggande av ny familjecentralsverksamhet. Insatsen ska samfinansieras med kommun och landsting. Medlen bör handhas av som beviljar projektmedel efter ansökan. Vad som här anförts om familjecentraler bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 7.5Större mångfald av verksamheter Miljonprogramsområden består nästan uteslutande av bostäder medan det finns få butiker och arbetsplatser. Fler verksamheter skulle innebära kortare avstånd mellan förskola, arbetsplatser och service av olika slag, vilket minskar bilberoendet och ger goda förutsättningar för ett lokalt näringsliv. Detta har visat sig i bland annat stadsdelen i sydtyska . För att öka boendekvaliteten och skapa förutsättningar för nya jobb vill främja näringslivsverksamhet, samhällsservice, föreningsliv, kulturverksamhet och nya mötesplatser. Detta kan ske genom kommunala insatser, men även genom att på statlig nivå skapa goda förutsättningar genom till exempel flexibla regelverk och ekonomiskt stöd. Några exempel har redan berörts i motionen, som till exempel initiativ för lokala arbetsförmedlingar, stadsodlingar och folkhögskolor i miljonprogramsområden. Lokal handel är viktigt för att skapa levande stadsdelscentrum. Utvecklingen med fler stora köpcentrum utanför städerna ökar beroendet av att ha egen bil och bidrar till att utarma särskilt förortscentrum. När stora köpcentrum slår ut de lokala affärerna, tvingas dessutom allt fler ha bil för att klara sina vardagliga behov. vill göra det enklare att blanda olika funktioner i samma byggnad. Det kan exempelvis vara genom att ha en affärslokal i bottenvåningen och bo en trappa upp, i stil med Kommunala Bostads AB:s så kallade bokaler i . bör tillsammans med få i uppdrag att se över möjligheterna att underlätta den här typen av lösningar samt informera om möjligheterna och ge stöd till intresserade. Vad som här anförts om att ge och i uppdrag att utreda möjligheterna att underlätta lösningar där fler funktioner blandas i en byggnad, bör som sin mening ge regeringen tillkänna. som de sociala problemen ökar i minskar den sociala närvaron av företrädare för den offentliga sektorn i olika delar av samhället. Poliskontor och bibliotek läggs ned och servicekontor avvecklas. Denna utveckling är inte minst synlig i de områden där servicen behövs mest, på landsbygd och i miljonprogrammets förortsområden. Denna utveckling är skadlig för den enskilde och för samhället i stort och måste brytas. Placering av myndigheter och kommunala verksamheter i miljonprogramsområden är ett sätt att stärka den offentliga närvaron. Det ökar dessutom efterfrågan på varor och tjänster och skapar på så sätt ett stärkt underlag för lokal handel. När offentliga investeringar planeras är det viktigt att leta efter möjligheter som kan främja privata investeringar. Vad som här anförts om att stärka den offentliga närvaron bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 7.5.1Satsningar på idrott och kultur