mot · H102Ub396 · 2013-09-30 00:00:00 — 1990-talets nya läroplaner höjde ambitionerna och gav skolan ansvaret för att ge eleverna kunskaper – inte bara utbildning. Tyvärr har dessa förhoppningar kommit på skam. Dagens svenska skola har fjärmat sig allt mer från likvärdighet och höga ambitioner. Eleverna får inte den undervisning de behöver och når inte skolans mål. Därför krävs en omorientering av den svenska skolpolitiken. En sådan omorientering innebär inte att målen för skolans verksamhet behöver förändras. Däremot måste vi söka andra medel för att den svenska skolan ska kunna nå målen. För att nå en nationell likvärdighet i utbildningen måste staten få en tydligare roll för att samordna och stödja skolans arbete. Alla skolor i hela landet måste garanteras likvärdiga ekonomiska och kompetensmässiga förutsättningar. Det ska inte spela någon roll i vilken kommun eller skola en elev går. För att alla elever ska få en likvärdig utbildning måste staten garantera detta. Det låter sig inte göras av hundratals olika huvudmän – kommuner och fristående skolor – som i dagens . anser därför att skolan bör förstatligas. Regeringen har tillsatt en utredning om skolans kommunalisering. Denna utredning syftar dock endast till att utvärdera vad som har hänt, vilket vi menar inte är tillräckligt. Det bör tillsättas en separat utredning med fokus på hur staten åter kan bli huvudman för den svenska skolan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6Bättre förutsättningar för lärande En grundläggande fråga för att förbättra skolan är att man får mer resurser, bland annat för att kunna anställa mer personal och ge eleverna mer stöd. I budgetalternativ presenteras flera sådana satsningar, se motionerna 2013/14:Ub463 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning och 2013/14:Ub257 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. De mest betydelsefulla är våra förslag till höjd lärartäthet med 2014, 2015 och 2016, samt en satsning på till skolor med elever som är i störst behov av stöd. 6.1Begränsa antalet nationella prov släppte en rapport som tar upp problemet med det stora antalet nationella prov och den arbetsbörda detta innebär. Vi har tidigare fått rapporter om att lärare bara ägnar så lite som en tredjedel av sin arbetstid åt att undervisa och många av lärarna ger uttryck för att man varken hinner planera eller utvärdera sin undervisning, vilket innebär att man har svårt att anpassa sin undervisning efter elevernas behov. Detta är illa och strider mot skollagen som slår fast att alla elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. De nya nationella proven är bara toppen på den våg av arbetsuppgifter som sköljt över lärarna . Många lärare vittnar om att man inte hinner med annat under slutet av terminen. Den vanliga undervisningen får stå tillbaka och proven riskerar att minska elevernas kunskaper i stället för att öka dem. menar, liksom , att det är dags att begränsa antalet nationella prov eftersom de går ut över lärandet och undervisningen. Vi anser att det bör finnas möjlighet att hitta en bred överenskommelse mellan partierna så att vi får ett system som är beständigt och hållbart för alla. har med sin rapport lagt några förslag; dessa tycker vi kan vara utgångspunkt för en sådan överläggning. Regeringen bör alltså ta initiativ till en bred partipolitisk överenskommelse om politiken kring nationella prov. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. De värden som skolan ska förmedla är människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta. Undervisningen ska dessutom vara saklig och allsidig. Men läromedlen som används i skolan förmedlar något helt annat. När skolans läroböcker har granskats har man funnit att de genomsyras av en manlig norm. Det vi som läroböckerna utgår från är heterosexuellt. Homosexuella, bisexuella och transpersoner gestaltas endast om det uttryckligen handlar om homosexuella, bisexuella och transpersoner och personer med funktionsnedsättning presenteras i sammanhang där funktionsnedsättningen lyfts fram som en problematisk avvikelse. Enligt läroplanerna ska skolan ge eleverna kunskap om de nationella minoriteternas kultur, språk, religion och historia, men den bild som ges i läroböckerna av judar och samer är en ensidig framställning av dessa gruppers historia och nuvarande förhållanden. De tre övriga nationella minoriteterna – romer, sverigefinnar och tornedalingar – behandlas sällan eller aldrig i historie- och samhällskunskapsböckerna. Det är illavarslande att det förekommer böcker i skolan som helt bryter mot läroplanernas värdegrund. Fördomar, stereotypa föreställningar kring vad som är manligt och kvinnligt samt trångsynthet bevaras och befästs i skolan när dess roll borde vara att bryta desamma. Skolorna måste därför ta större ansvar när det gäller inköp och inventering av läroböcker. Ansvaret för att undervisningen utformas i enlighet med läroplanernas värdegrund ligger på huvudmännen, rektorer och lärare. Huvudmännen har ett viktigt ansvar att skapa rimliga förutsättningar att värdera de läroböcker som ska användas i undervisningen. Det kritiska tänkandet och granskandet måste även få större tyngd i undervisningen redan tidigt i . För att underlätta för skolorna vid inköp av läromedel och sätta press på läromedelsförlagen att tänka igenom vad de publicerar bör regeringen ge i uppdrag att utreda ett inrättande av en läromedelsmärkning à la Svanen för de läromedel som är utformade i enlighet med läroplanernas värdegrund. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.3Tillgång till datorer och kunskap i källkritik Vi lär genom våra sinnen. All forskning och all erfarenhet visar att framför allt elever i behov av särskilt stöd lär sig lättare när alla sinnen kan användas, t.ex. när ljud och bild förstärker inlärningsprocessen. öppnar sig den digitala klyftan i den svenska skolan. Skolan klarar inte sitt kompensatoriska uppdrag inom it-området. Det som är en självklarhet för alla andra i arbetslivet – tillgång till moderna arbetsredskap – förvägras lärare och elever. har många lärare inte en egen dator i jobbet. Föreställ er den kommunala förvaltning, den nyhetsredaktion eller det regeringskansli där det inte är en självklarhet att alla anställda har en egen dator. Och än värre är det för eleverna, där egen dator betraktas som lyx. ses den skola som erbjuder en dator till varje elev som en föregångsskola, istället för att vara en självklarhet. It-satsningar handlar både om infrastrukturen – datorer – och om kompetensen hos lärare och elever. Förutom att många lärare saknar egna datorer, saknar många också utbildning i källkritik. Det är viktigt att lärarna har kunskap i källkritik för att de ska kunna bidra till att eleverna utvecklar ett kritiskt förhållningssätt till de uppgifter som de kan ta del av via sina datorer. It, som både arbetsverktyg och pedagogiskt redskap, är viktigt för en skola som ska utbilda för framtiden. Regeringen bör återkomma till med förslag på hur varje lärare och elev kan få tillgång till en dator och kunskap i källkritik. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.4Stärkt rätt till studiehandledning på sitt modersmål Många elever som kommer till får gå alldeles för länge i förberedande klasser. I dessa klasser samlas elever med olika förkunskaper och förutsättningar. Och så fort det kommer in nyanlända elever i klassen sjunker nivån på undervisningen varvid de som gått längre i den förberedande klassen tappar sin motivation. Allt detta påverkar deras skolresultat negativt. har många nyanlända som går i vanliga klasser svårt att hänga med när undervisningen sker på svenska. För att nyanlända elever ska kunna komma in i den vanliga undervisningen utan att deras skolresultat påverkas negativt behöver de få studiehandledning på sitt modersmål. vill att ska samtliga elever i och gymnasieskolan som kommer till får tillgång till studiehandledning på sitt modersmål motsvarande två timmars individuell studiehandledning . Som ett steg på vägen mot detta mål föreslår vi ett stimulansbidrag för mer studiehandledning. Se motion 2013/14:Ub463 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. 6.5Skolbibliotek av hög kvalitet Hälften av landets elever saknade tillgång till ett bemannat skolbibliotek . En av sex elever saknar helt skolbibliotek. ska alla skolenheter, oavsett huvudman, enligt skollagen ha tillgång till skolbibliotek. Det är därför anmärkningsvärt att 210 000 elever i och gymnasiet inte har tillgång till skolbibliotek på den skolenhet som de går på. Till skillnad från vad som gäller för folkbibliotek finns ingen grundläggande definition av vad ett skolbibliotek är. Även om en skolenhet uppger att man har tillgång till ett skolbibliotek har de inte alla de funktioner, resurser och den tillgänglighet som ett skolbibliotek bör ha för att fungera som en pedagogisk resurs till skolan. Endast fyra av tio elever har tillgång till ett skolbibliotek som är bemannat minst . Drygt 150 000 elever går på skolenheter som har tillgång till ett obemannat skolbibliotek som endast är öppet för enskilda klasser. Drygt 230 000 elever går på skolenheter som har tillgång till ett obemannat bibliotek som är öppet för alla elever (siffror). Det innebär att närmare hälften av landets alla elever saknar tillgång till ett skolbibliotek eller ett skolbibliotek som är bemannat. På de skolbibliotek som har bemanning är den ofta så låg att skolbibliotekspersonalen inte hinner undervisa eleverna i informationssökning och källkritik. De hinner heller inte göra särskilda insatser för elever med lässvårigheter. utgångspunkt är att det är elevernas behov som ska stå i centrum vid utformningen av skolbiblioteket. är inte enbart ett verktyg för att förbättra elevernas läsförmåga och deras förmåga att ta till sig olika skolkunskaper. Det handlar lika mycket om att ge eleverna möjlighet att möta skönlitteraturen på sina egna villkor. Skolbibliotekens roll och uppgifter måste förtydligas och lyftas fram. Det bör införas en tydlig definition i skollagen på vad som får kallas ett skolbibliotek. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Om hela ska leva är det nödvändigt att lagstiftningen för beaktar olika områdens möjligheter och problem. För mindre orter på landsbygden kan bevarandet och utvecklandet av skolan vara av stor betydelse för ortens identitet och framtid. Självklart underlättar det för barnfamiljer att leva kvar eller bosätta sig på landsbygden om det finns en grundskola på inte alltför långt avstånd. bör därför ges i uppdrag att bedriva utvecklingsarbete för hur man driver små skolor med hög kvalitet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.