ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Ub333 · 2013-10-01 00:00:00 — En politik för kompetensutveckling och högre studier tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utöka antalet utbildningsplatser inom högskola, universitet och yrkeshögskola. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett ökat behov av att förbättra kompetensutvecklingen på arbetsmarknaden genom en ökad samverkan mellan validering och yrkescollege. En växande andel av jobben kräver högre utbildning. uppger att var femte rekryteringsförsök misslyckas och antalet jobb som inte blir tillsatta ökar. I ett svagt konjunkturläge och ett stort rekryteringsgap, med både hög ungdomsarbetslöshet och söktryck till landets högskolor och universitet väljer regeringen att dra ner på antalet utbildningsplatser för dem som vill läsa vidare. är 35 000 unga långtidsarbetslösa som söktrycket till högre utbildning ökat . Fler – inte färre - borde få möjligheten att studera. Regeringens nedskärningar av antalet högskoleplatser visar på en lägre ambition med utbildningspolitiken. Vi vill istället utöka antalet studieplatser inom högskola, yrkeshögskola och universitet. En viktig del i modern utbildningspolitik handlar om att förbättra befintliga samverkansprojekt, i synnerhet när det kommer till kompetensutveckling på arbetsmarknaden. Ett viktigt samverkan- och utvecklingsområde är Teknik-, Service samt vård- och omsorgscollege. College är en typ av certifiering och kvalitetsstämpel på utbildningar inom gymnasial och eftergymnasial nivå, där flera kommuner och utbildningsanordnare går samman med arbetslivet för att utveckla utbildningarna utifrån de krav som arbetslivet ställer. Yrkescollegerna är projekt som stärker kompetensutvecklingen och förbereder ungdomar för arbetsmarkanden. En annan del av arbetsmarknaden som bör utvecklas är validering. En stor del av dagens arbetstagare har kompetenser och yrkeserfarenheter från arbetslivet, som de inte kan tillgodoräkna sig när de söker jobb. Det innebär att en stor del får det svårare att kvalificera sig. Det resurser och kompetenser som inte kommer till användning på grund av bristande valideringsplattformar är en samfällig förlust i både jobb och resurser. Genom att utveckla dagens valideringssystem kan kunskaper och kompetenser synliggöras, erkännas och komma till bättre användning. Staten bör därför ta ett samlat grepp kring valideringen och stärka samverkansformerna mellan utbildningssystemet och arbetsmarknaden. i (S) Shadiye Heydari (S)
mot · H102Ub334 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om medel till forskning vid . Under 1980 och 1990-talen gjordes en stor utbyggnad av regionala högskolor i . Bland annat tillkom efter initiativ från socialdemokratiska riksdagsledamöter från . Även om är landets minsta volymmässigt så har den en oerhört stor betydelse för och dess 15 kommuner. Högskolans utbildningar lockar dessutom sökande från andra delar av landet och kunde vid senaste intagningstillfället registrera ett rekordantal sökande. De mindre lärosätena förlorar tusentals utbildningsplatser till följd av regeringens politik. beräknas ytterligare drygt 400 platser gå förlorade vid om regeringen fortsätter på den inslagna politiken. Regeringens utbildningspolitik är fel väg att möta framtiden. Istället behövs fler studieplatser. Ett annat bekymmer för de mindre lärosätena är forskningsanslagets relation till utbildningsvolymen. har i likhet med de flesta nya lärosäten per helårsstudent i anslag att jämföra med exempelvis som har . Det gör att även om forskarna vid presterar mycket bra publikationer och citeringar så blir den prestationsbaserade delen av anslaget liten. Det kan noteras att nya universitet har två gånger mer anslagsmedel för forskning per anställd lärare eller forskare än högskolorna. De äldre universiteten har nästan fyra gånger mer anslagsmedel för forskning per anställd lärare eller forskare än högskolorna. blev den summa får i forskningsanslag högre till följd av god vetenskap, men i budgetpropositionen ökar regeringen anslaget från blygsamma till 42 miljoner. Detta täcker knappt löneökningarna. Detta är ett bekymmer inte bara för utan gäller alla nya lärosäten. I olika utvärderingar hamnar ofta de mindre högskolorna långt ned på listan till följd av att man har mindre summor att forskningsförankra utbildningen trots att kraven på kvalitet är lika. Exempelvis tar kvalitetsutvärdering inte hänsyn till parametern förutsättningar, det vill säga bland annat de resurser respektive lärosäte har till sin verksamhet. Trots lägre forskningsanlag lyckas de mindre unga lärosätena lika bra i det nya systemet som de stora äldre. Av detta kan man dra slutsatsen att en ökad satsning på de mindre lärosätena, som ofta har en väl utvecklad samverkan med det regionala näringslivet, skulle ge en än bättre effekt av de medel som anslås till forskningsverksamhet.
mot · H102Ub335 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utveckla . Trots rekordhöga ansökningssiffror dras antalet platser ner på . Omfördelningen av platser sker mellan svenska lärosäten, baserat på regeringens egen bedömning av behoven på den framtida arbetsmarknaden och studenternas intresse. Vissa justeringar har gjorts på platsantalet men vi kan konstatera att ambitionsnivån vad det gäller möjlighet till högre studier ute i landet har sänkts . I diskussioner om det svenska näringslivets utveckling lyfter alla fram behovet av att förbättra förutsättningarna för de små och medelstora företagen. Fyra av fem av de framtida jobben förutspås komma inom dessa. Samverkan med högre utbildningar betonas då som oerhört viktigt för att förverkliga idéer till färdiga produkter och för att våga söka sig till större marknader än de inhemska. Små lärosäten, bland dessa , tar samverkansuppgiften med det omgivande samhället och näringslivet på största allvar. Det är här de små och medelstora företagen har en möjlighet att få det stöd och den inspiration kontakter med högskolan kan ge. För del har en avgörande betydelse för utvecklingen av näringslivet i dess närområde. Här finns ett väl utvecklat samarbete med det regionala näringslivet och möjlighet att kombinera studier och arbete med såväl en personlig utveckling som företagsutveckling som följd. Närheten till utbildning stimulerar dessutom fler att studera. Många av dessa skulle annars valt bort högre studier av främst sociala och ekonomiska skäl. Det är viktigt att alla lärosäten, inte bara universiteten, ges möjlighet att bidra till utvecklingen av såväl det befintliga som det framtida regionala näringslivet. I regeringens högskolelandskap hotas de mindre lärosätena. Detta är allvarligt för . Det finns ett behov av att även får vara med och ta del av utvecklingen. Högskolan är ett viktigt regionalt nav och ska vara det även . Höjd utbildningsnivå och möjligheter till ett gott arbetsliv gör att människor bidrar till tillväxten i hela landet.
mot · H102Ub337 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . spelar en mycket viktig roll när det gäller kompetensförsörjningen för svenskt näringsliv; regionalt och nationellt. Det finns runt om i landet flera exempel på ett väl fungerande samarbete mellan kommuner och näringsliv när det gäller att initiera och analysera behovet av specifika yrkesgrupper. Analyserna har sedan lett fram till ansökningar och beviljade utbildningar från tidigare och nuvarande . Ett sådant exempel är utbildningen Servicetekniker för tunga fordon. Upprinnelsen till den framgångsrika utbildningen var att representanter för näringen uppvaktade och redovisade att det i landet saknades ett stort antal servicetekniker för branschens eftermarknad. Efter ett grundligt analysarbete och ett gediget ansökningsarbete startades utbildningen . Det var möjligt tack vare ett anslag på från , och ett massivt stöd från näringslivet; inte bara i i utan i hela landet. Från utbildningens presentation kan man läsa följande: Behovet av nyutbildad personal med inriktning på tunga fordon kommer enligt branschen att vara stort framöver. Därför står också våra medverkande företag, i flera fall världsledande, bakom erbjudandet om en intressant och rolig utbildning. Jobben väntar, ofta med goda utsikter till utlandsuppdrag. Detta är en chans för både för dig som avslutar din gymnasieutbildning och för dig som redan jobbar med fordonsservice. studier med mycket praktik ger dig kompetensen branschen söker. Efter utbildningen ska du vara en kvalificerad servicetekniker inom området tunga fordon. Du får fördjupade kunskaper i bland annat maskinteknik, ellära, elektronik samt hydraulik. Sedan starten har totalt 254 elever avslutat sin utbildning. Av dessa har haft en anställning efter utbildningens slut. Varför lyfta fram exemplet från ? Exemplet visar på behovet av ett helhjärtat stöd från näringslivet och det offentliga samhället. Men det visar också på behovet av långsiktighet, kvalitet och resultat i form av anställningsbarhet efter genomförd utbildning. Tyvärr premierar det nuvarande systemet varken långsiktighet eller resultat. Nuvarande system förmår inte heller att möta den stora efterfrågan på utbildningar över hela landet. Därför krävs att regeringen initierar en översyn av yrkeshögskoleverksamheten som handlar om resurser, tillståndstider, kvalitet, utvärdering, samspel med branschorganisationer samt resultatuppföljning i form av anställningsbarhet.
mot · H102Ub341 · 2013-10-01 00:00:00 — Lärande för hållbar utveckling i all utbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att stimulera arbetet med lärande för hållbar utveckling inom all utbildning. 2005 till 2014 är FN:s årtionde för utbildning för hållbar utveckling, och leder arbetet inom FN-familjen. Målet med årtiondet är att allt lärande (i utbildningssystemen eller utanför) och all utbildning ska ge kunskaper som stödjer en omställning av samhället och hitta lösningar på världens ekonomiska, sociala och miljömässiga utmaningar. I ska arbetet för hållbar utveckling genomsyra såväl förskolans som skolans arbete. Det har fastslagits i flera läroplaner och styrdokument. Och arbetet hastar. Människans påverkan på naturen och oförmågan att skapa hållbara livsbetingelser socialt och ekonomiskt är tydliga . Huvudmän, skolor och lärare behöver bättre förutsättningar att arbeta med elevernas lärande för hållbarhet. Det ska gälla i all utbildning, för att ta vara på människors utvecklingsvilja inte bara . i (S)
mot · H102Ub342 · 2013-10-02 00:00:00 — Mer fysisk aktivitet i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mer fysisk aktivitet i skolan. Alltför många barn och ungdomar motionerar inte tillräckligt. Det finns undersökningar som visar att barn rör sig 50–mindre än rekommenderat. Övervikt och fetma hos barn och ungdomar har genom ett alltför fysiskt passivt liv blivit ett allvarligt hälsoproblem. Det är i barn- och ungdomsåren som goda vanor grundläggs och den skada som fysisk inaktivitet gör på hälsan kan inte heller repareras i vuxen ålder. Därför krävs insatser från vuxensamhället för att stimulera barn till ökad fysisk aktivitet. Den organiserade idrottsrörelsen gör ett mycket bra arbete, men den når inte alla barn och ungdomar. Det enda ställe där man når alla barn är i skolan, där det måste finnas ett ökat utrymme under skoldagen för fysisk aktivitet. Nya forskningsrön visar att ökad daglig rörelse och motion i skolan inte bara minskar risken för fetma och hjärt-kärlsjukdomar utan också förbättrar resultaten i skolan. Forskningen visar dessutom att det blir lugnare i klassrummet bland de elever som har idrott . För att barn ska utvecklas motoriskt och socialt är det viktigt att de rör sig . Många barn sitter stilla en stor del av dagen i skolan och fortsätter även med det när de kommer hem. Det finns en grupp barn och ungdomar som är mycket aktiv som gruppen som är inaktiv ökar. Detta kan i förlängningen leda till att vi kommer att få en stor grupp vuxna som är inaktiva och därmed får försämrad hälsa. De barn som ofta är fysiskt aktiva har större prestationsförmåga i skolan och bättre hälsa. Den fysiska aktiviteten kan vara avgörande för barnens framtid. Skolan kan göra skillnad genom att öka barnens fysiska aktivitet. Det kan göras på en mängd olika sätt och anpassas efter barnens personliga förutsättningar. Kommunerna och de enskilda skolorna har ett stort ansvar för väl använd skoltid, men det är angeläget att staten också tydligt markerar betydelsen av barns och ungdomars fysiska aktivitet och skapar utrymme för detta i skolan.
mot · H102Ub343 · 2013-10-02 00:00:00 — Sex- och samlevnadsundervisning i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en förbättrad sex- och samlevnadsundervisning i skolan. Spridningen av sexuellt överförbara sjukdomar, som klamydia och gonorré, har ökat bland unga som kondomanvändningen har minskat. Ungdomar som inte använder kondom utsätter sig och sin partner för stor smittorisk. Om hivsmittan får fäste bland de unga kan den spridas mycket snabbt eftersom de inte skyddar sig i tillräcklig utsträckning. Det är därför viktigt att öka kunskaperna om sex och sexuell hälsa bland unga. En granskning av visar att det finns stora brister och stora kvalitetsskillnader mellan landets skolor när det gäller sex- och samlevnadsundervisningen. En kartläggning som gjorts vid didaktik vid visar dessutom att sex och samlevnad får mycket lite utrymme vid de flesta lärarutbildningar. RFSL och har påpekat för regeringen att dessa ämnen behöver stärkas inom lärarutbildningen. Skolan har den viktigaste rollen när det gäller att nå ungdomar med information om sexuell hälsa. Det är därför viktigt att sex- och samlevnadsundervisningen i skolorna stärks och att ämnet tas upp ur olika ståndpunkter. Frågor som genus, risker för könssjukdomar och information om hbt-frågor behöver finnas med i undervisningen. bör ansvara för kunskapsutvecklingen inom detta område genom exempelvis granskning, utvärdering och forskning. Sex och samlevnad måste också få mer utrymme i lärarutbildningen.
mot · H102Ub344 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hålla mängden läxor under kontroll. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ordna läxhjälp i skolans regi. Kunskap och bildning är fortfarande en klassfråga. Hemförhållandena varierar från barn till barn och det är skolans uppgift att vara en utjämnande kraft för att skapa likvärdiga möjligheter till kunskapsinhämtning. Skolan har det övergripande ansvaret att se till att varje elev når de uppsatta målen. Detta ansvar kan inte överlåtas på någon annan. För många elever kan läxläsningen kännas som ett svårt hinder att ta sig över, vilket kan skapa negativ stress. Det är inte alla elever som har föräldrar som kan ställa upp och stödja sina barn. Utbildningsbakgrund och språkfärdigheter har betydelse för barnens möjligheter att ta till sig kunskaper. Även bostadsförhållanden kan vara avgörande om man bor trångt och har svårt att få lugn och ro för att läsa sina läxor. Den traditionella skolan har valt att bortse från denna orättvisa och ger hemläxor till eleverna. Som kontrast till hemläxeskolan har det växt fram alltfler skolor som har valt att helt utesluta läxor från undervisningen. Hjälp med läxorna ska inte vara förunnat bara några barn, utan alla barn ska erbjudas läxhjälp. Om elever kan få hjälp med läxorna ska inte avgöras av om de har föräldrar som har förmågan att hjälpa dem eller tidsmässigt får ihop det. Drygt 8 av 10 elever på lågstadiet går på fritids och eleverna i de yngre åldrarna bör företrädesvis ges läxhjälp inom ramen för fritidshemmet. Skolorna kan också gärna samarbeta med ideella föreningar för att erbjuda alla elever läxhjälp. Jag anser inte att läxorna ska tas bort helt och hållet, men att de ska ges med sunt förnuft och planeras så att de inte blir en övermäktig börda. Skolan måste se till att läxorna sprids över . Målsättningen bör vara att läxorna är väl avvägda och inte så många att det mesta av fritiden går åt till läxläsning. Det är dessutom nödvändigt att ordna läxhjälp i skolans regi på ett bra sätt för att nå de elever som vill och behöver det.
mot · H102Ub345 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur tidiga insatser för barn med behov av särskilt stöd kan stärkas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kompetensutveckling av lärare och rektorer. Den nya skollagen, som omfattar alla skolformer, såsom förskola, grundskola och gymnasieskola, har trätt i kraft, men skolan, lärare och rektorer är i vissa fall dåligt rustade för att möta de behov som finns. För att kunna bedriva bästa möjliga undervisning behöver rektorer och lärare få kompetensutveckling och tillgång till aktuell forskning i sina ämnen som handlar om klassrumssituationen, undervisningsmetoder och behov av att tidigt sätta in särskilt stöd till svaga elever. För att få genomslag i verksamheten behövs bland annat kortare avstånd mellan relevant forskning och undervisning i klassrummen. Det är framför allt angeläget att överbrygga gapet som finns mellan teoretisk forskning och praktisk kunskap i skolan. Många kompetensutvecklingsdagar för lärare i kommunen baseras inte i tillräcklig grad på de behov som finns gällande kunskapsutveckling och måluppfyllelsen i klassens verksamhet. Det nya betygssystemet, till exempel, ställer annorlunda krav på lärarnas bedömning av elevernas kunskapsutveckling, vilket innebär att skollagen ställer skarpare krav på kommunen samt stärker elevernas rätt till bra undervisning. Barn med funktionshinder riskerar att hamna i kläm. Skolinspektionen har presenterat sin rapport elever samma undervisning. Resultaten visar på att av skolorna inte klarar att anpassa undervisningen efter elevernas behov. Därmed misslyckas ett stort antal elever med att nå målen och utvecklas. Ska den nya skollagen innebära att alla elever ska kunna utvecklas så långt som möjligt så anser vi det nödvändigt med ett förtydligande om att elever som har inlärningsproblem eller en funktionsnedsättning ska ha tidigt och rätt stöd. För att stödet ska bli en rättighet som också garanteras i lag krävs ett tillägg till skollagens 3 kap. 10 §. Ett antal elever är i behov av särskilt stöd för att de har svårigheter att nå kunskapsmålen i vissa ämnen. Frågan har på många sätt belysts och en samlad funktionshinderrörelse har protesterat mot såväl formuleringen som mot hur frågan hanterats. Formuleringen och skolors möjlighet att tolka texten i 10 § är ett dråpslag för de elever som får kämpa sig igenom skolåren. Inte sällan får elever och föräldrar slåss eller kämpa för rätten till stöd och likabehandling som borde vara självklart. Det finns ett behov av att se över hur tidiga insatser för barn med behov av särskilt stöd kan stärkas. Att nu själva skollagens formuleringar kan innebära begränsningar i elevers rätt till stöd, skapar ett tydligt och helt onödigt underläge. Skolans kompensatoriska uppdrag bör förtydligas i skollagen för att undanröja tolkningsutrymmen. i (S)
mot · H102Ub346 · 2013-10-01 00:00:00 — Bättre studievillkor i högre utbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra villkoren för eftergymnasial utbildning. Många av dagens studenter lever under eller på fattigdomsgränsen. De skulle definitivt göra det om de inte jobbade extra. gör nästan alla studenter det för att klara sin tillvaro som de studerar. Det ogynnsamma studiemedelssystemet gör det riskfyllt att studera för studenter som inte har föräldrar som har en god ekonomi. Heltidsstudier är bara förbehållet några få eftersom de som kan studera utan att arbeta extra är väldigt få. Därmed sjunker kunskapsnivån hos studenterna. Studenter från studieovana hem och studenter med barn drabbas hårt av detta. Kraven på arbetsmarknaden stiger och arbetsgivarna letar efter personer med rätt kompetens. När var femte rekryteringsförsök misslyckas måste vi se till att fler unga kan studera så att de har rätt kompetens för jobben. Efterfrågan på högutbildade på arbetsmarknaden ökar. Det växer fram fler och fler kvalificerade jobb som kräver en kvalificerad utbildning. Det är en positiv utveckling som vi ska bejaka och förstärka. Om man menar allvar med det livslånga lärandet, om man menar allvar med att utbildning ska vara klassutjämnande, då är det att se över de ekonomiska och sociala villkoren för eftergymnasial utbildning så att de gynnar effektiva studier.
mot · H102Ub349 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovsstyrd skolpeng. Den så kallade skolpengen är i de flesta fall bestämd som en fast summa per elev. Varje elev är en individ och varje individ har sina förutsättningar att klara av skolsituationen och de krav på lärande, kunskapsnivå och social utveckling som den ställer. Detta ger vid handen att varje elev också har sina behov av stöd. Skollagen föreskriver att varje elev har rätt till det stöd hon behöver för att utvecklas så långt det är möjligt. Vissa behöver inget särskilt stöd, andra behöver stöd som inte kostar så mycket pengar (t.ex. möjlighet till muntliga prov, dator som hjälpmedel) och ytterligare andra behöver stöd som kostar mångdubbelt skolpengen (t.ex. elevassistent eller andra former av utökade personella resurser). När elever har så olika behov men genererar samma summa pengar är det lätt hänt att resurserna snedfördelas och inte hamnar där de bäst behövs. Vidare har friskolereformen fått en samhällsskiktande effekt. De företag som driver utbildningsverksamhet med vinstintresse har möjlighet att plocka ut stora vinster delvis på grund av den statiska skolpengen. De föräldrar som har resurser att göra ett aktivt val av skola har ofta hög socioekonomisk status. Barn till föräldrar med hög socioekonomisk status lyckas i snitt bättre i skolan än de från sämre sociala förhållanden och är därför mindre resurskrävande. När då alla barn genererar samma summa pengar utökas möjligheten för friskoleägare att plocka ut vinst om de har övervägande del elever från familjer med hög socioekonomisk status. Givetvis riktar sig också friskolorna mot barn till resursstarka föräldrar. På så vis har konkurrensen som skulle driva upp kvaliteten i skolan bara gynnat de som lyckas i skolan – de övriga har den missgynnat. En behovsstyrd skolpeng skulle troligen göra att de elever som skolorna konkurrerar om skulle bli fler, och då skulle de eventuella positiva effekter som konkurrensen på utbildningsmarknaden kan få komma fler till gagn. Det enklaste sättet att behovsstyra skolpengen skulle vara att sätta en prislapp på diagnoser av specifika inlärningssvårigheter och neuropsykiatriska funktionshinder. Men den lösningen skulle inte räcka; den är inte i sanning behovsstyrd. Dels kan en elev ha stora behov av stöd utan att för den sakens skull ha fått en diagnos, dels är det mycket individuellt även för elever med diagnoser i vilken utsträckning de behöver stöd för att kunna utvecklas och lära sig så mycket som möjligt. Så för att få till stånd en rättvis och ändamålsenlig resursfördelning i skolan är det viktigt att varje elevs behov vägs in framförallt när personella resurser fördelas.