mot · H002Fi15 · 2013-04-29 00:00:00 — Där ställs nya arbetstillfällen inom kalkindustrin mot dricksvattenförsörjning, bevarandet av sällsynta arter och framtida möjligheter för turismnäring. I norra beskriver många samebyar det stora intresset att prospektera och kommande gruvor tillsammans med andra former av exploatering av skogen och fjällen som ett hot mot den samiska kulturen och rennäringen. Även andra näringar känner sig hotade. vill att vi i även ska kunna använda våra naturtillgångar för att skapa ekonomiskt välstånd och livskvalitet. Då krävs ett långsiktigt hållbart och tydligt regelverk ett regelverk som möjliggör en livskraftig gruvnäring, som den tillgodoser samernas rättigheter som urfolk, befintliga näringar och framväxten av nya, långsiktigt hållbara, arbetstillfällen inom exempelvis turismbranschen. För att svensk industri långsiktigt ska kunna hävda sig i den globala konkurrensen krävs också att vi stimulerar framväxten av nya lösningar för att tillgodose världens behov av mineraler och bidrar till hushållningen med naturresurser. Här finns en enorm potential för svenska företag att gå i bräschen för kommande framtidsbranscher. Tyvärr saknas denna insikt helt i den mineralstrategi som regeringen presenterade . Nya affärsmöjligheter finns t.ex. inom området urban mining utvinning av de stora mängder metaller som ligger nergrävda under våra städer i form av gamla kablar och ledningar. Det kan också handla om att ta vara på värdefulla mineraler som hamnar på sophögen, s.k. waste mining. Pengar inom gruv-, mineral- och stålforskningsprogram borde kunna användas till detta. har fått i uppdrag av regeringen att se över den s.k. deponiskatten. föreslår att det, inom ramen för utredningen, tas fram förslag som ökar utvinningen av metaller i gruvdeponier. anser att vinsterna från utvinningen av våra gemensamma naturtillgångar ska komma samhället till del i högre utsträckning än . På många håll i världen finns eller diskuteras införandet av en särskild gruvbrytningsskatt. vill införa en liknande skatt i , men formerna behöver utredas. Intäkterna bör delvis gå till att stödja en långsiktigt hållbar utveckling i lokalsamhällena/regionerna som är beroende av gruvnäring men också fonderas för framtida behov så som den norska 26 (2013). För ett hållbart nyttjande av mineraltillgångar som skapar tillväxt i hela landet. regeringen gör med delar av landets oljeintäkter. Vi vill också utreda möjligheterna att införa en obligatorisk försäkring för gruvbolagen för återställning och sanering efter att brytningen har upphört. 5.7Framtiden för svenskt jordbruk är ekologisk vision är ekologiskt jordbruk. Med ett ekologiskt jordbruk minskar spridningen av miljögifter, problemen med övergödning lindras och växt- och djurlivet kan blomstra i och resten av världen. Som en bonus får konsumenterna tillgång till giftfri och smakrik mat av hög kvalitet. Den globala livsmedelsproduktionen är överansträngd. Naturresurser som matjord och vatten överutnyttjas. Med en växande och allt rikare befolkning ökar efterfrågan på mat, som det finns en önskan att öka produktionen av biodrivmedel från jordbruket av klimatskäl. Utmaningarna blir än tuffare i takt med klimatförändringarna. Det behövs en kraftfull politik för att bryta denna utveckling. Ett led i detta arbete bör vara att livsmedel, liksom andra produkter, bär sina egna miljökostnader. Den svenska konsumtionen av livsmedel bidrar till stor miljöpåverkan, särskilt vid produktion utomlands. En påverkan som inte speglas av priset. Animaliska produkter innebär i allmänhet större miljöpåverkan än vegetabiliska, bl.a. genom större mark- och energibehov och större växthusgasutsläpp. Därför bör det utredas hur animalieproduktionens miljökostnader kan beskattas. målsättning är att öka livsmedelsproduktionen i . Vi föreslår en satsning inom ramen för landsbygdsprogrammet, på bl.a. jordbruksinriktad forskning och på åtgärder för ekologisk produktion. Det faktum att regeringen inte har aviserat nivån för medfinansiering av framtida EU-stöd för landsbygden skapar en onödig osäkerhet för bönder och andra som tagit del av stödet. Vi anser också att det svenska och europeiska jordbruksstödet ska användas till att främja övergången till ekologisk produktion, inte som där merparten av stödet går till storjordbruk som inte tar ett miljöansvar. Vi vill rikta det svenska jordbruksbiståndet mot att öka produktiviteten i det småskaliga lantbruket med i första hand ekologiska metoder, särskilt i söder om . 5.8Grön politik för global utveckling är ett litet land med stora möjligheter. Vi har ett internationellt förtroendekapital som har utvecklats av internationellt samarbete. kan bryta den misstro som präglar och låser de internationella klimatförhandlingarna. Det gör vi bäst genom att leva upp till de två åtaganden vi gjort i klimatkonventionen: att minska våra egna utsläpp till en hållbar nivå och finansiera klimatarbete i fattiga länder. ett nytt anslag i statsbudgeten med pengar till internationella klimatinsatser. kan vara en del av lösningen, men är det inte . Enligt klimatkonventionen och Kyotoprotokollet ska finansiering av klimatarbete i fattiga länder ske utöver biståndet. Vi, i den rika delen av världen, har ett ansvar att bidra till utsläppsminskningar i fattiga länder. De fattigaste länderna är hårt drabbade av klimatförändringarna. Därför har de rika länderna ett ansvar för stöd till anpassning. Men den tillför inga nya pengar, utan räknar om befintligt bistånd. För att nå upp till de summor som utlovats, , måste finansieringskällor utanför statsbudgeten utvecklas. I , och diskuteras möjliga alternativ som globala skatter på flyg- och fartygsbränslen för internationella transporter, öronmärkning av intäkterna från auktioneringen av EU:s utsläppsrätter och internationell skatt på finansiella transaktioner. kommer den FN-ledda Gröna fonden vara redo att börja sitt arbete med klimatomställning och anpassning i länderna i syd. Då måste ta ansvar för att fonden har tillräckliga resurser. Det är därför hög tid att även den tittar på en finansieringsplan för internationella åtaganden. Svenskt bistånd åtnjuter stor respekt internationellt. Biståndet ska vara en katalysator så att människor som lever i fattigdom får förutsättningar att förbättra sina levnadsvillkor. Vi i är stolta över det av antagna enprocentsmålet för bistånd. Därför kan vi inte acceptera de omfattande och ökande avräkningar som görs av regeringen. har en ambitiös målsättning, men tricksar med pengarna. I årets tilläggsbudget tas ytterligare till flyktingmottagning i . Inget annat givarland gör, procentuellt sett, så stora avräkningar som . Med regeringens budget lämnar var sjunde biståndskrona aldrig . 6 Skola och utbildning Den svenska skolan är bra på många sätt. Våra barns och ungdomars förmåga till problemlösning är mycket hög. Våra elever är duktiga på mänskliga rättigheter, kritiskt tänkande och att respektera andra människor. Tyvärr ser vi också allt fler problem i den svenska skolan. Skolresultaten sjunker som vi ser en tilltagande segregation skolor emellan, och elevens socioekonomiska bakgrund avspeglas tydligare i skolresultatet. Alltför många elever upplever utsatthet i skolan, särskilt genom mobbning. Vissa elever är i behov av särskilda stödåtgärder men tillgången i skolorna upplevs ofta som otillräcklig av elever, föräldrar och lärare. Lärarna tyngs av en ökande administrativ börda och upplever att de inte har tillräckligt med tid för undervisningens viktiga för- och efterarbete eller för att möta varje elevs behov. Den borgerliga regeringen har, trots hög svansföring, misslyckats totalt med att åtgärda problemen i den svenska skolan. Jämte klimatpolitiken är skolan den viktigaste framtidsinvesteringen för . Vi står för en framtidsinriktad utbildningspolitik där kunskapsbildning, utveckling, kreativitet, demokrati och det livslånga lärandet står i fokus. Vår politik vilar på tilltro till lärarnas kompetens och varje elevs förmåga och lust att lära. vill se en stärkt lärarkår och en ökning av skolans möjlighet att se varje elev utifrån dennes behov. I denna motion föreslår vi ett antal större förändringar för att åstadkomma detta. 6.1Lärarna skolans viktigaste resurs Den enskilt viktigaste förutsättningen för en skola av högsta klass är lärarna. En gemensam nämnare för länder med goda skolresultat är att det finns god tillgång till välutbildade lärare. anser att det är dags att erkänna lärarkåren som en av samhällets allra viktigaste yrkesgrupper. Därför föreslår en ambitiös satsning för att stärka lärarens roll i skolan. 6.1.1 lärarlyft kompetensutveckling med verkliga resultat I har lärarnas karriär- och utvecklingsvägar länge varit eftersatta. Vi vill skapa utökade karriärmöjligheter för lärare, som vi gör en bred satsning på lärarnas kompetens-, yrkes- och löneutveckling. Regeringen har, efter påtryckningar, lanserat en karriärutvecklingsreform. Den är ett steg i rätt riktning men har flera allvarliga brister. Vår viktigaste kritik är att reformen inte kommer hela lärarkåren till del endast en av tio lärare har möjlighet att få en karriärtjänst och förskollärarna är inte ens berättigade att söka dem. Dessutom signalerar regeringen med sitt språkbruk att det finns bättre och sämre lärare. föreslår en mer heltäckande karriärutvecklingsreform där fler lärare får karriärtjänster, inklusive förskollärarna. föreslår också att regeringens s.k. förstelärare i stället kallas utvecklingslärare. Kostnad utöver regeringen (mnkr) satsar utöver regeringen. Dessutom använder vi regeringens karriärutvecklingspengar på ett mer effektivt sätt. Inklusive regeringens pengar blir det en satsning . Ger lönehöjningar på 5 000 respektive för 20 000 utvecklingslärare (i regeringens reform kallade förstelärare) eller 10 000 lektorer. Alla lärare ska få tillgång till kompetensutveckling. Vi satsar per lärare om arbetsgivaren avsätter samma belopp. Pengar till medfinansiering av regionala och lokala fortbildningsinsatser. Lektorerna kan få per person i direkt forskningsstöd om läraren knyts till ett lärosäte. För att skapa en skola som präglas av högt förtroende för lärarnas profession och expertis krävs dessutom att de brister som finns i lärarlegitimationsreformen åtgärdas. Regeringen bör därför återkomma med en finansieringsplan för lärarlegitimationen inklusive kostnadsberäkningar för fordrad kompetensutveckling av lärare för att nå upp till nya behörighetskrav detta för att varje elev ska mötas av kompetenta och behöriga lärare i klassrummet. Lärarlegitimationen är en viktig bit i kvalitetssäkringen av det svenska skolväsendet. 6.1.2 Ordinationsrätt ökade befogenheter för lärare att besluta om stödåtgärder Läraren är den som bäst känner elevens behov. vill införa en ordinationsrätt som innebär att lärare får möjlighet att ordinera stödåtgärder för elever med stödbehov. Det är mycket viktigt att elever får rätt stöd så snart behovet har identifierats, så att eleven slipper halka efter i skolan. är det skolledaren som beslutar om särskilda stödåtgärder. Med förslag får lärarna ökade befogenheter, de får större förtroende att utöva sin pedagogiska expertis och eleverna får sina rättigheter till kvalitativ undervisning tillgodosedd. 6.1.3 Minska pappersarbetet låt lärare vara lärare har många duktiga lärare som känner stort engagemang för sin undervisning och för sina elever. larmar allt fler lärare om att de får ägna en stor del av sin arbetstid åt pappersarbete. vill minska den administrativa bördan så att lärarna i stället kan fokusera på sin undervisning. föreslår bl.a. att kraven på dokumentation i skollagen renodlas och att inga nya krav ska få ställas på skolorna utan att det tydligt anges hur mycket tid de ska få ta i anspråk. 6.2 En skola som ser varje elev utifrån hans eller hennes individuella behov har inte alla elever samma möjlighet att, utifrån sina förutsättningar, nå skolans kunskapsmål. föreslår här en samlad satsning för att skapa en skola som ser varje elev utifrån elevens individuella behov, från förskolan till gymnasiet. 6.2.1 Eleverna ska garanteras stöd att lära sig läsa, skriva och räkna Varje elev har rätt att under sin ordinarie skolgång få de kunskaper, färdigheter och värden som formuleras i skolans styrdokument, men skolan klarar inte alltid att ge alla elever dessa viktiga baskunskaper. Skolan ska garantera varje elevs rätt att lära sig läsa, skriva och räkna innan eleven lämnar årskurs 3. Exempel på sådant stöd är prioritering av matte och svenska, ökad undervisningstid, eftermiddagsundervisning, helg- eller sommarskola. 6.2.2 Ökad tillgänglighet till elevhälsa, specialpedagogik samt studie- och yrkesvägledning Många barn och ungdomar mår dåligt. En del lever under svåra hemförhållanden och andra upplever utsatthet av andra skäl. Eleverna ska ha tillgång till professionell elevhälsa som kan hantera de här frågorna. Det är viktigt att alla elever får tillgång till stöd, oavsett vilken skola eleven går på. föreslår därför en satsning på mer personal inom skolan. Framför allt vill vi satsa på elevhälsa, specialpedagogik samt studie- och yrkesvägledare. Genom dessa insatser ges också lärare möjlighet att fokusera på sitt pedagogiska uppdrag. 6.2.3 Rikta skolans resurser dit de behövs Segregationen mellan skolor drabbar den enskilda eleven som inte ges chansen att nå sin fulla potential. För att alla elever, oavsett skola, ska få samma möjligheter vill ålägga kommunerna att införa ett resursfördelningssystem som riktar resurser dit behoven är som störst. var det av landets kommuner som för sina grundskolor tillämpade ett fördelningssystem med någon typ av tilläggsresurs utifrån socioekonomiska behov.27 27 , 2010. (Dnr 2010:1874). 6.2.4 Ett lyft för fritidshemmen Fritidsverksamheten fyller en viktig funktion för elevernas pedagogiska utveckling. Här utvecklar eleverna nya kunskaper och deras språkliga och sociala förmågor stärks. har grupperna blivit större och andelen behörig personal har blivit lägre. satsar på att vända utvecklingen. Vi vill investera i mindre grupper och fler behöriga fritidspedagoger. Då får fritidshemmen bättre förutsättningar att utöva sitt pedagogiska uppdrag. 6.2.5 Satsning på ökat läsande och en utvecklad infrastruktur för it föreslår ett Läslyft för alla elever. Internationella undersökningar visar att svenska elevers läskunnighet har försämrats.28 Nästan var femte elev i har inte en grundläggande läsförståelse.29 Bristande läsförmåga innebär att eleven blir sämre på att förstå faktainformation, dra logiska slutsatser och förstå metaforer. Skolorna ska få möjlighet att organisera särskild pedagogisk verksamhet där eleverna får öva sina förmågor i läsning, diskussion och analys. föreslår också en generell satsning på en utbyggd infrastruktur för it i skolan samt kompetensutveckling för skolans personal som syftar till att bättre integrera it-verktygen i det pedagogiska arbetet. En skola utan tillgång till tekniska verktyg går miste om många möjligheter och riskerar dessutom att upplevas som inaktuell och gammaldags, vilket i sig är en hämsko på inlärning och utveckling. skolor ska ha utrustning och kompetens för att kunna erbjuda bästa möjliga undervisning. 6.3Kvalitet i högre utbildning och forskning En högre utbildning och forskning av hög kvalitet är centralt för att kunna klara framtidens utmaningar och stärka internationella konkurrenskraft. har svensk högre utbildning vid högskolor och universitet problem. Anslagen har urholkats med jämfört med /95, när det nuvarande ersättningssystemet infördes.30 Detta har lett till kvalitetsförsämringar, inte minst genom att den lärarledda undervisningen har minskat. Ett annat stort kvalitetsproblem är den höga andelen visstidsanställda (). föreslår ett flertal åtgärder för att stärka kvaliteten i den högre utbildningen: Inför en undervisningsgaranti motsvarande tio timmars lärarledd undervisning . 28PIRLS (2011). 29PISA (2009). 30Fritzell A (2012). Fortsatt utbyggnad Fortsatt urholkning, SULF:s skriftserie. Satsa mer resurser för forsknings- och arbetslivsanknytning i grundutbildningen. Förtydliga lärosätenas innovationsuppdrag. Se över anslagssystemet, baserat på förslag.31 Se över anställningsformerna och fortbildningsmöjligheterna för anställda inom högre utbildning med målet att få fler fasta trygga anställningar. Förbättra doktorandernas villkor genom att alla forskarstuderande ges doktorandtjänst och garanterad handledning. Ta bort studieavgifterna för studenter utanför EES. Regeringen införde avgifterna . Detta har lett till att nio av tio utländska studenter försvunnit vår högre utbildning har blivit än mer isolerad, än mindre konkurrensutsatt. Möjligheterna att rekrytera välutbildad arbetskraft har därmed dramatiskt försämrats. Internationella studenter är viktiga för att få in fler perspektiv och på så vis öka utbildningarnas kvalitet och stärka internationella konkurrenskraft. Vi har i vår motion med anledning av forsknings- och innovationspropositionen32 lyft upp behoven av nya sätt för att fördela forskningsmedel som stärker regional och nationell innovationskraft och tillväxt men som också är transparenta och tydliga. Vi ser ett tydligt behov av att staten avstår från klåfingriga kvalitetsutvärderingsförsök av forskning och låter forskningen hantera detta inom ramen för befintliga system. Sammantaget värnar vi de små och regionala lärosätena och anser att de ska ges förutsättningar att ha en högkvalitativ verksamhet, baserad på tydliga objektiva finansierings- och utvärderingskriterier. Regeringen föreslår en tillfällig ökning med 1 400 utbildningsplatser för ingenjörer och sjuksköterskor . Detta är välkommet, men endast en liten kompensation för de 11 700 utbildningsplatser som regeringen tidigare tagit bort sedan 2011.33 Regeringen har hattat fram och tillbaka med utbildningsplatserna vid makten. Detta skapar osäkerhet hos lärosätena, vilket är en dålig förutsättning för en högre utbildning med hög kvalitet. Vi saknar också åtgärder för att få fler sökande till ingenjörsutbildningarna, liksom för att få en högre andel studenter som med goda resultat fullföljer utbildningarna. föreslår mer praktik, stöd för breddad rekrytering och forskningsanknytning i utbildningen. Resurser för kvalitet. 32Motion 2012/13:Ub5. 33Universitetskanslersämbetet (2012). Statistikanalys över lärosätenas årsredovisningar. 7 Samhälle och arbetsliv 7.1 Arbetslivstrygghet en socialförsäkring med individen i fokus föreslår ett helt nytt trygghetssystem som är enkelt, inkluderande och jämlikt en grundförsäkring för alla. Vi kallar det arbetslivstrygghet. Förslaget innebär en gemensam försäkring där både allmän sjukförsäkring och allmän arbetslöshetsförsäkring ingår liksom en lägsta ersättningsnivå. Människor ska inte behöva bollas runt mellan och Arbetsförmedlingen. Vi vill se en enda väg in i trygghetssystemen och många vägar ut. Arbetets betydelse för samhället är centralt. Arbete ska löna sig, men även räknas bredare än så att även studenter, egenföretagare och familjehemsföräldrar kan omfattas av en acceptabel försäkring. 7.1.1 Regeringen har urholkat trygghetsförsäkringarna Regeringen har kraftigt försämrat villkoren i trygghetsförsäkringarna. Allt fler står utan a-kassa eller sjukförsäkring och hänvisas då till kommunernas socialkontor för att få försörjningsstöd; nästan hälften av alla som lever på kommunalt försörjningsstöd gör det på grund av arbetslöshet.34 Detta är bekymmersamt, inte bara för den enskilde utan också för kommunernas ekonomi. Sedan de nya reglerna i sjukförsäkringen trädde i kraft fullt ut har närmare 70 000 personer kastats ur försäkringen. beräknas ungefär 12 000 ytterligare tvingas lämna på grund av de nya tidsgränserna i sjukförsäkringen.35 Tack vare hårda påtryckningar har regeringen dock tvingats backa och återinföra ett mer rättssäkert begrepp för prövning av människors arbetsförmåga efter 180 dagars sjukskrivning. Det var en viktig delseger i väntan på ett helt nytt trygghetssystem. Regeringen har också drastiskt försämrat arbetslöshetsförsäkringen. Detta har lett till att allt färre har ett skydd om de skulle bli arbetslösa. Endast hälften av de öppet arbetslösa får ersättning från a-kassan. Detta drabbar särskilt unga och utrikes födda. Endast tre av tio ungdomar i åldrarna är medlemmar i a-kassan och bara en av tio arbetslösa får ersättning från a-kassan. Detta leder till att många unga tvingas söka försörjningsstöd eller leva på sina föräldrar om de blir arbetslösa. Ett annat problem är att ersättningsnivåerna är alldeles för låga. Den högsta ersättningen i försäkringen är av den svenska genomsnittslönen. Regeringen har också avskaffat det s.k. studerandevillkoret, vilket gör det omöjligt att kvalificera sig för ersättning från a-kassan genom att studera. 34Socialstyrelsen (2012). Statistik över försörjningshinder och ändamål med ekonomiskt bistånd 2011. 35Försäkringskassan (2013). 7.1.2 Steg på vägen mot arbetslivstrygghet en värdig sjukförsäkring och en arbetslöshetsförsäkring som omfattar fler För att göra arbetslivstrygghet möjlig vill vi genomföra en rad förändringar i sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen. föreslår att redan nu införa en grundnivå (golv) i sjukförsäkringen helt ta bort den bortre gränsen i sjukförsäkringen höja ersättningsnivån (taket) i arbetslöshetsförsäkringen införa ett sökandevillkor i arbetslöshetsförsäkringen räkna den ersättningsgrundande inkomsten på samma sätt oavsett om man är sjuk eller arbetslös. Sjukförsäkringen ska hjälpa människor tillbaka till arbete och egen försörjning. För att kunna ge individer stöd är det också nödvändigt med uppföljning. För har det därför varit viktigt att, så länge den bortre gränsen i försäkringen kvarstår, säkerställa människors rätt till insatser och rehabilitering samt uppföljning av åtgärder innan utförsäkring kan ske. har varit en av de drivande krafterna bakom att , i ett tillkännagivande till regeringen , efterfrågat fler och tidigare rehabiliteringsinsatser. I tillkännagivandet ingick också att regeringen ska säkerställa att människor får insatser innan de når den bortre gränsen för sjukpenning. För att fler ska kunna omfattas av arbetslöshetsförsäkringen vill vi att den som aktivt söker arbete ska ha rätt till ersättning även om man inte tidigare haft en anställning. Utöver grundnivå ska den frivilliga försäkringen finnas kvar för den som är medlem i någon av de fackliga organisationernas a- kassor. Alla ska kunna lita på skolan, vården och omsorgen i , alldeles oavsett vem som utför den. Eleverna i skolan ska få de verktyg de behöver för att kunna nå sin fulla potential. Patienterna i sjukvården ska få god vård på rätt sätt och i rätt tid och äldre ska få en trygg och professionell omsorg. Välfärden ska finnas tillgänglig för alla på lika villkor, oavsett kön, etnicitet, sexuell läggning, religion, ålder eller funktionsnedsättning. Så ser det inte ut . Läs- och skrivkunnigheten bland elever sjunker och har nått sin historiska bottennotering. Alltför ofta drabbas patienter av en allvarlig skada eller utsatts för allvarliga risker i hälso- och sjukvården. anmäldes 2 143 händelser till , jämfört med ca 1 440 anmälningar 2006. är landstingens ekonomiska förutsättningar varierande så varierande att det inte går att säga att vården i landet sker på lika villkor oavsett var den utförs. Inom äldreomsorgen ökar personalomsättningen och sjukskrivningarna bland personalen och problemen att rekrytera och behålla ny personal är mycket stora. Risken för felbehandlingar ökar, liksom de äldres otrygghet. föreslår en satsning för att öka personaltätheten i vården, skolan och omsorgen. Det gör vi genom att tillföra pengar till kommuner och landsting. På så vis stärks kvaliteten i välfärden som vi skapar nya jobb. anser att konkurrensutsättning och s.k. valfrihetstjänster kan införas och användas om de leder till att elever, äldre och patienter får det bättre dvs. om det leder till ökad kvalitet i verksamheten.