mot · H102C448 · 2013-10-04 00:00:00 — Förslag till bostadspolitiskt mål5 Skapa en nationell byggpakt6 Rättvisa skatteregler inom boendesektorn6 Byggbonus för små lägenheter och studentbostäder6 Stimulanser för ökat byggande7 Statliga kreditgarantier för nyproduktion7 En effektiv och modern plan- och bygglag8 Förstärkt hyresgästinflytande i form av skyddsregel för hyressättning vid reparationer/ombyggnader9 En egnahemsrörelse för 2000-talet11 Stöd till vikande bostadsmarknader – Hela ska leva13 Trygga regler för hyressättning14 Utvecklingsprojekt för jämlika offentliga rum15 beslutar att ersätta målen för områdena samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell byggpakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skattereglerna inom boendesektorn och neutrala villkor mellan upplåtelseformerna.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en byggbonus för byggande av studentbostäder och små hyreslägenheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över stimulanser för ökat byggande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statliga kreditgarantier för nyproduktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att reformera . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om renoveringar av miljonprogramsområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till tvångsförvaltning och vitesföreläggande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förstärkt hyresgästinflytande i form av t.ex. en skyddsregel för fastigheter som renoveras eller byggs om. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om energieffektivisering av bostäder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om blandade upplåtelseformer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en egnahemsrörelse för 2000-talet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bostadsförmedling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmana kommuner med bostadsbrist att starta en förmedling av andrahandskontrakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att följa upp och se över lagändringarna om privatuthyrning av bostäder i andra hand. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förvärvslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förköpslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över stöd till vikande bostadsmarknader. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att motverka vräkningar av barnfamiljer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att bekämpa hemlöshet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trygga regler för hyressättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bostäder i gruvsamhällen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvecklingsprojekt för jämlika offentliga rum. 1 Yrkande 3 hänvisat till SkU. 2 Yrkande 21 hänvisat till SoU. Bostadsbristen riskerar framtidens tillväxt, minskar rörligheten och försvårar matchningen på arbetsmarknaden. Fler bostäder är centralt för att nå Socialdemokraternas mål om att ska ha lägst arbetslöshet i EU . Fler unga måste kunna flytta till studier så att de har rätt kompetens för framtidens jobb. För att klara jobben och arbetsmarknadens krav behövs en aktiv bostadspolitik, ett tydligt nationellt mål för ökat bostadsbyggande samt åtgärder för att minska byggkostnaderna och öka investeringarna i bostadssektorn. Ungas möjligheter att komma in på bostadsmarknaden behöver underlättas. Vi vill se variationsrika bostadsområden och undvika inlåsningseffekter på bostadsmarknaden. Vägen mot ett sammanhållet kräver en social bostadspolitik som möter den tilltagande boendesegregationen. Människors valfrihet förutsätter att det finns attraktiva blandade bostadsmiljöer med olika upplåtelse- och boendeformer med såväl villor och radhus som flerfamiljshus. Därför är det viktigt med neutrala villkor mellan upplåtelseformerna. För att klara våra energimål krävs att miljonprogrammets bostäder miljö- och klimatsäkras. Detta ger gröna jobb, bättre miljö och en mer hållbar bostadssektor. Bostaden är platsen där vi lever våra liv. Kraven på utformning, läge, kostnads- och hyresnivå varierar . Beroende på var i livet vi befinner oss efterfrågas olika behov, krav och förväntningar på hur bostaden ska vara utformad och belägen. Många studenter önskar en liten, billig bostad nära sitt universitet eller högskola. Det ska även vara nära till kollektivtrafik, service och nöjen. Den som ska bilda familj har helt andra behov och krav. Återigen förändras behoven när barnen flyttat hemifrån och bostaden blir för stor eller inte har den utformning som önskas när man blir äldre. Oavsett våra olika behov genom livet ska alla ges förutsättningar att leva i goda bostäder till en rimlig kostnad och i en stimulerande och trygg miljö. Boende och bebyggelsemiljön ska utgå ifrån människors efterfrågan och behov och bidra till jämlika förhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Både män och kvinnor ska känna sig trygga i bostaden och området där bostaden är belägen. Vid planering, byggande och förvaltning ska en ekologisk, ekonomisk och socialt hållbar utveckling vara utgångspunkten. För oss socialdemokrater är bostaden inte en vara att spekulera i. Bostaden är platsen där vi lever våra liv. Därför är bostadspolitiken så viktig för oss. som vi ser alla de problem som finns på den svenska bostadsmarknaden har den moderatledda regeringen inte tagit sitt ansvar. Förslagen till förbättringar är få och inte inriktade på att det ska byggas mer för dem som behöver. Bostadssituationen i landet ser olika ut. I storstads- och tillväxtregioner är bostadsbristen ett hot mot landets tillväxt. På våra större högskole- och universitetsorter räcker inte studentbostäderna till och många får tacka nej till sin utbildningsplats på grund av att de inte kan få en bostad. Överlag har unga människor svårt att få tillträde till bostadsmarknaden på grund av långa bostadsköer, krav på tillsvidareanställning och höga krav på inkomst samt höga priser på bostäderna. Till detta kommer att få väljer att spara till den första bostaden. har det byggts för få bostäder i och bostadsbristen är ett allvarligt hinder för svensk tillväxt. I våra större utbildnings- och tillväxtorter har byggtakten varit alltför låg för att klara efterfrågan. finns många mindre städer och orter där situationen är den motsatta. Där finns istället ett överskott på bostäder. Trenden är tydlig och urbaniseringen ökar. Flytten till våra storstadsområden spås fortsätta öka. Våra storstadsregioner som , och spås öka mest. Det finns ett tydligt samband mellan bostadsmarknad och tillväxt. Regional tillväxt med en attraktiv och fungerande arbetsmarknad lockar till sig nya invånare som i sin tur bidrar till ökad tillväxt. För att tillväxten ska öka är det viktigt att locka till sig arbetskraft och att arbetskraften befinner sig där den är som mest produktiv. För detta krävs geografisk rörlighet. Här har en fungerande bostadsmarknad en central betydelse. tillhör de länder i västvärlden som haft lägst investeringar i bostadssektorn sett över . Det måste bli lika attraktivt att investera i nya svenska bostadsfastigheter, särskilt hyresrätter, som i till exempel indiska it-företag eller kinesiska biltillverkare. Det ägda boendet ökar i . Men det är ojämnt fördelat mellan olika grupper. av 55–64-åringarna ägde sitt boende 2010. Det är en ökning jämfört med . Mest har det ägda boendet ökat för kvinnor mellan 75–, från 2010. minskar andelen ägt boende i gruppen unga kvinnor i åldern 25–, i den gruppen har det minskat . Mest minskar det i gruppen ensamstående kvinnor med barn, i den gruppen äger enbart sin bostad. Det är en minskning jämfört med 1980.1 Förslag till bostadspolitiskt mål Vi föreslår att ett nytt bostadspolitiskt mål ersätter de nuvarande målen för samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet i enlighet med vad som anförs i motionen. Vi föreslår följande formulering: Alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö. Boende- och bebyggelsemiljön ska utgå ifrån människors efterfrågan och behov och bidra till jämlika förhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning ska en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. Skapa en nationell byggpakt Vi föreslår en bred nationell samling för ökat byggande. Vårt förslag är en byggpakt ledd av regeringen. Varje större offentlig och privat aktör får redovisa hur många fler bostäder som de skulle kunna påbörja, vad som hindrar dem från att redan nu göra detta och vilka statliga beslut som behövs. Rättvisa skatteregler inom boendesektorn Genom olika beslut i har den skattemässiga neutraliteten mellan bostadsformerna urholkats. Investerings- och räntebidragen till hyresrätten har avskaffats som småhusägare och bostadsrättsinnehavare kan göra avdrag för ränteutgifter och tomträttsavgäld i sina inkomstdeklarationer. Stämpelskatten är för fysiska personer och bostadsrättsföreningar men för juridiska. ROT-avdraget riktar sig enbart till äganderätten och bostadsrättsinnehavare. Flerfamiljsfastigheter har en lägre fastighetsavgift jämfört med småhus, men hyresrätter beskattas som näringsverksamhet. Vi ser det som angeläget att ingen upplåtelseform diskrimineras i lagstiftningen, det ska råda neutrala villkor mellan upplåtelseformerna. Hyresrätten har skattemässiga nackdelar jämfört med andra upplåtelseformer och därför anser vi att det är nödvändigt med en översyn av kostnadsneutraliteten. Vår utgångspunkt är att större förändringar av skattereglerna inom boendesektorn ska vara föremål för breda, blocköverskridande uppgörelser. Byggbonus för små lägenheter och studentbostäder Nyproduktionen av studentbostäder och små lägenheter har minskat kraftigt. Trots stor brist på studentbostäder har nyproduktionen sjunkigt kraftigt . byggdes endast 225 studentbostäder i hela . Året innan var siffran 134 lägenheter. Enligt är det brist på studentbostäder i 20 högskolekommuner. Enligt regeringens egen utredare finns ett samlat behov av 20 000 studentbostäder. Mellan åren 2001–2006 fanns investeringsbidrag till byggande av hyresbostäder i områden med bostadsbrist och investeringsstimulans till hyresbostäder i tillväxtregioner samt studentbostäder. Investeringsbidraget gick till bostäder i områden med bostadsbrist medan det för investeringsstimulansen även krävdes att det var fråga om tillväxtområden. Investeringsbidraget var tillfälligt och rambegränsat till för åren 2002–2006. Investeringsstimulansen som infördes motsvarade en sänkning av momskostnaderna från . Studier visar att stöden haft effekt och inneburit ett markant ökat hyresrätts- och studentbostadsbyggande.2 utgick även räntebidrag för ny- och ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus som används för permanent bruk. Alla former av statliga stöd till nybyggnationer och nyinvesteringar i hyresrättsbeståndet tog regeringen bort 2006. Räntebidraget trappades av och fasades ut . Det syns en tydlig nedgång i byggandet när stimulansen togs bort. Det behövs en lång rad åtgärder för att få fart på byggandet och komma upp i långsiktigt hållbara nivåer. Den akuta bristen och det extraordinära läget som vi nu står inför gör att staten måste ta sitt ansvar för en del av kostnaden för att komma igång med nyproduktionen av bostäder. Det mest effektiva sättet, , är att införa ett investeringsstöd riktat till studentlägenheter och små lägenheter. Vi måste komma igång med byggandet av fler bostäder. När unga människor kan flytta till jobb och utbildning kan vi sluta rekryteringsgapet. Därför föreslår vi en byggbonus på till byggande av studentbostäder och små lägenheter. Stimulanser för ökat byggande Byggbranschen har signalerat att en slags injektion för att stimulera och därmed få fart på byggandet skulle kunna vara skillnaden mellan att satsa eller inte satsa på byggprojekt. Vilka stimulanser detta skulle kunna vara vill vi se över, bland annat genom samtal med branschorganisationerna. Statliga kreditgarantier för nyproduktion Bostadsproduktion, från idé till färdigställda bostäder, sträcker sig . För enskilda byggherrar innebär en prisnedgång eller minskad efterfrågan ekonomiska risker som gör att bygginvesteringarna hålls tillbaka. Därför är det centralt att skapa en mer förutsägbar och flexibel plan- och byggprocess. Vår bedömning är också att det finns anledning att överväga hur statliga garantier vid nyproduktion kan utvecklas för att ytterligare bidra till att investeringarna ökar. Genom kreditgarantier skulle man kunna minska risken i bostadsinvesteringar och därmed ge byggherren tillgång till finansiering på bättre villkor. Vi föreslår att en statlig förhandlingsperson ges i uppdrag att i dialog med bostadsmarknadens parter och centrala aktörer på finansmarknaderna se över förutsättningarna för hur garantisystemet skulle kunna understödja ett ökat bostadsbyggande till lägre byggkostnader. Rätt utformat kan systemet också ge starkare drivkrafter för ökad produktivitet och kreativitet i byggsektorn. Med ett stärkt garantisystem ökar även förutsättningarna för mindre byggherrar att ta sig in på byggmarknaden och därmed bidra till ökad konkurrens. En effektiv och modern plan- och bygglag En ny plan- och bygglag trädde ikraft . Redan syns brister. tar det från idé till färdig bostad. Plan- och byggprocessen behöver moderniseras, förenklas och förtydligas och byråkratin behöver minska. Det handlar om att utveckla kommunernas verktyg för att påverka bebyggelseutvecklingen, begränsa administrationen och utveckla detaljplaneinstitutet. Översiktsplanering måste bli enklare samt mer strategisk och hänsyn måste tas till kommunala, mellankommunala och statliga intressen. behöver därför reformeras. Vi ser fram emot att regeringen i enlighet med vad vi tidigare föreslagit kallar samman en parlamentarisk kommitté med tydligt uppdrag att snabbt föreslå nödvändiga förändringar. Husen i landets miljonprogramsområden är nu . På sina håll har underhåll och standardförbättringar uteblivit . Många av dessa områden med hus, som en gång stod som symbol för en generell välfärd med hög standard, har blivit lågstatusområden. De är ofta en symbol för accelererande bostadssegregation. Så mycket som cirka 650 000 lägenheter i miljonprogrammen står orenoverade.3 utvärderingar av större upprustningar som gjorts av bostadsområden byggda visar att investeringarna inte alltid är företagsekonomiskt lönsamma. Renoveringarna och upprustningen är både dyra och omfattande. Enligt olika beräkningar uppgår renoveringsbehovet till mellan 240–300 miljarder kronor.4 Det kan vara svårt för enskilda fastighetsägare att räkna hem investeringen . Betalningsförmågan hos hyresgästerna kan också vara begränsad. Investeringar i upprustning kan däremot vara samhällsekonomiskt lönsamma. För att komma igång med renoveringarna föreslår vi ett system där staten, eventuellt tillsammans med berörd kommun, får garantera lån för upprustning av lägenheter i flerfamiljshus inom en ram på totalt , vilket skulle kunna täcka upprustning av 60 000 lägenheter. Vi kan även tänka oss att överväga skattefria underhållsfonder som säkerställer resurser för periodiskt underhåll och upprustning. Fastighetsägare har ansvaret för att investeringar i en god boendemiljö verkställs och för att finansiera dessa. Det finns situationer när en fastighetsägare inte tar sitt ansvar för en god boendemiljö om det kräver omfattande renoveringar. Det gäller ofta fastigheter som ligger i områden där de boende har låga inkomster och därmed begränsade möjligheter att klara betydande hyreshöjningar. finns det investerare som satsar på hyresfastigheter i mindre attraktiva lägen. Det kan vara i förorten runt våra storstäder och det kan vara i avfolkningsbygd med lågt värderade fastigheter. Många av dessa investerare är högt belånade med litet eget kapital. Det är svårt att finna effektiviseringsvinster som bakgrund för investeringen då nedslitna fastigheter kräver mycket personal och investeringar. Det finns då drivkrafter att kortsiktigt driva fram ett högt driftnetto genom att eftersätta underhåll och tjäna pengar och därefter avyttra fastigheten. Det finns även exempel då fastigheter drivs av fristående förvaltningsbolag med bonusar knutna till driftsnetto. I kombination med bruksvärdeshyran med kollektiva förhandlingssystem och kommunen som bidragsgivare till hyresgäster med låg betalningsförmåga skapas en form av hyresgaranti där hyrorna inte faller. Detta kan dra till sig mindre seriösa och ofta anonyma investerare.5 En hyresnämnd kan besluta om tvångsförvaltning och då utse en förvaltare. Ett problem är att det ibland är svårt att hitta lämpliga förvaltare där förvaltningen kan tänkas bli svårskött, främst av ekonomiska skäl. En fråga som då uppkommer är om det inte borde finnas starkare möjligheter vad gäller att förmå fastighetsägare att ta sitt ansvar, eftersom möjligheterna till tvångsförvaltning av olika skäl är så pass begränsade. Vi konstaterar att det inom nuvarande system krävs en statlig medfinansiering av renoveringsinsatser i syfte att fastighetsägare i större utsträckning ska kunna ta sitt ansvar för en nödvändig upprustning. vill vi se nya möjligheter att ställa krav på de fastighetsägare som, trots dessa insatser, inte är beredda att ta sin del av ansvaret för den nödvändiga upprustningen. För att balansera statens ansvar och fastighetsägarens ansvar föreslår vi att möjligheten till vitesföreläggande av fastighetsägare som inte uppfyller rimliga krav på underhåll och renovering av sina fastigheter bör prövas. Därutöver behöver både lagstiftningen som skyddar hyresgästen och övervakningen av fastigheterna skärpas. Förstärkt hyresgästinflytande i form av skyddsregel för hyressättning vid reparationer/ombyggnader bestånd av hyresfastigheter börjar bli gamla och slitna och på många håll görs också omfattande renoveringar. Det är naturligtvis välkommet. Alla ska ha rätt att ha ett bra och tryggt boende. Konsekvenserna av dessa renoveringar har för många tyvärr inneburit att man inte kan bo kvar i sina lägenheter efter renoveringarna eller ombyggnationerna. Det är inte ovanligt att hyrorna höjs mycket kraftigt. Många klarar inte detta ekonomiskt. Kostnaderna för renoveringar måste täckas, men det måste regleras på ett sätt som gör att man som hyresgäst har möjlighet att klara den kostnaden. Därför är ett förstärkt hyresgästinflytande angeläget, till exempel i form av en skyddsregel för fastigheter som renoveras eller byggs om. En ökad energieffektivisering i bostäder är avgörande för om vi ska kunna nå våra uppsatta klimatmål. Bostäderna från miljonprogrammet måste byggas om på ett miljöriktigt och hållbart sätt för minskad energiförbrukning. Nya hus ska byggas med lågenergimetoder och ‑förbrukning. Så kallade vita certifikat som ställer krav på elleverantörerna att bidra till effektivisering ska införas. Bostadssektorn står för en dryg tredjedel av energianvändning. För att rejält minska bostäders energianvändning måste både nybyggda och befintliga bostäder bli avsevärt mer energieffektiva. EU har som mål att alla nya byggnader ska vara så kallade nära-nollenergibyggnader. Vi socialdemokrater stödjer målet medan regeringen motarbetar det och menar att det ska vara frivilligt för medlemsländerna. På kort och medellång sikt finns den största effektiviseringspotentialen i den redan befintliga bebyggelsen. Många äldre byggnader har ofta sämre klimat- och energistatus. Det är då viktigt att alla möjligheter till energieffektivisering tillvaratas, vilket oftast är särskilt aktuellt i samband med större ombyggnads- och upprustningsåtgärder. Vi ser positivt på införandet av miljöpremie, liknande miljöbilspremie, för att ytterligare stimulera energieffektiviseringen. Dessutom har vi höga ambitioner när det gäller energieffektiva byggnaders potential att skapa jobb, export och förbättrad konkurrenskraft för de svenska företagen i sektorn. Det är positivt för innovationerna i som en alltför konservativ hållning förhindrar dynamik som i värsta fall kan leda till försämrad konkurrenskraft. Ensidighet i bebyggelse skapar ofta ensidighet i befolkningssammansättning. Detta är ett problem som det ofta talas om när det gäller miljonprogramsområden, men som är lika stort i andra områden. Stora villaområden är ofta mera segregerade än områden med ensidig bebyggelse av hyresrätter. För oss socialdemokrater handlar blandat boende inte enbart om upplåtelseformer. Det finns stora behov av att ge människor möjlighet att förverkliga sina bostadsdrömmar och göra så kallad bostadskarriär utan att ägandeformen är viktig. Ett bostadsområde med blandning av upplåtelseformer och olika typer av boende ger ett mer dynamiskt område. Att äga ska inte vara den enda möjligheten att bo i radhus, villa eller en lägenhet med terrass och öppen planlösning. Ett annat exempel på boendeform är den kooperativa hyresrätten som kan vara både att hyra och att äga. Skillnaden mot den traditionella bostadsrätten är att kooperativa hyresrätter, oavsett modell, innebär ett spekulationsfritt boende. Den insats du lägger in när du flyttar till ett hyreskooperativ får du tillbaka om/när du flyttar därifrån. Detta kan vara en bra lösning som skapar möjligheter till ett socialt, tryggt boende med inflytande för de boende. Kommunerna behöver bättre verktyg bland annat för att kunna medverka till att säkra blandade upplåtelseformer. I befintliga områden kan man skapa förutsättningar för mer blandad bebyggelse och fler upplåtelseformer via kompletteringsbebyggelse. Många traditionella miljonprogramsområden är relativt glest exploaterade och förutsättningarna för att komplettera bebyggelsen med andra upplåtelseformer och bostadstyper är bra. Flera av de traditionella miljonprogramsområdena som ursprungligen byggdes i perifera lägen har genom att städerna vuxit blivit mer centrala. Detta skapar nya förutsättningar för att erbjuda bra mark för nya attraktiva bostäder. Ett problem som finns i områden med hög arbetslöshet är att när de boende väl får arbete så tenderar de att flytta ut ur dessa områden. För att skapa stabilare boendemiljöer, där de boende stannar kvar på grund av att man vill och inte för att man måste, vill vi pröva olika vägar till ökad blandning av bostäder och upplåtelseformer. En lösning skulle kunna vara att redan i detaljplanen, när det byggs nytt, se till så att området får en mer blandad bebyggelse. En egnahemsrörelse för 2000-talet Många, inte minst växande barnfamiljer, väljer och önskar att bo i en egen villa. Priserna för villor och radhus har stigit kraftigt. har många hushåll, särskilt i storstadsområdena, med normala inkomster svårt att ha råd att bo i eget hus. Det är angeläget att också dessa grupper ges möjlighet att bo i egenägt småhus. För detta krävs en aktiv bostadspolitik i kommunerna. finns möjliga kommunala bostadspolitiska insatser som skulle underlätta för hushållen att äga sitt boende. Här har exempelvis kommun tagit fram en modell. Kommunerna har som uppgift att ta fram markområde i efterfrågade lägen och kommunerna kan arbeta med en aktiv markpolitik samt underlätta för den nya bebyggelsen genom att pressa exploateringskostnaderna.