ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Fi252 · 2013-09-30 00:00:00 — Vita jobb för att säkerställa arbetstagarnas rättigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt införande av vita jobb-modellen. Lagen om offentlig upphandling () menar att upphandlaren bör beakta miljö och sociala hänsyn. Dessvärre så är ett av de länder inom den europeiska unionen (EU) som inte lyckats med att just ta hänsyn till arbetstagarnas villkor, för rimligtvis så borde sociala hänsyn innebära att man tar hänsyn till hur ett företag är uppbyggt, om det finns försäkringar för de anställda, samt om man har kollektivavtalsliknande löner? I är det upp till arbetsmarknadens parter att lösa lönebildningen och så har det sett ut sedan slöts 1938. Denna modell är grunden till att man i har kunnat ta tillvara på arbetstagarnas rättigheter. Trots denna modell så är vi ett av de länder som inte lyckats med att beakta miljö och social hänsyn. I rapporten och arbete i EU (Sieps 2010:3) tydliggörs dessvärre detta. Genom att inte ställa rätt kvalitetskrav vid offentlig upphandling så bidrar den offentliga sektorn till social dumpning. Det är inte acceptabelt. Svart arbetskraft omsätter enligt omkring 66 miljarder . En stor andel av de gigantiska summorna som utgörs av svartjobb finansieras med skattemedel via offentlig upphandling. Det leder till svåra konsekvenser. blir utkonkurrerade, samhället förlorar stora skatteinkomster, löner och anställningsvillkor försämras som fler och fler tvingas till ekonomisk brottslighet. Det kan vi inte acceptera! Vi bör därför i högre utsträckning nyttja de möjligheter som LoU ger att vid upphandling beakta miljö och sociala hänsyn. Vita jobb-modellen har utarbetats i samarbete mellan kommuner och fackföreningar som särskilt drabbas av svartarbete vid offentlig upphandling. Den har justerats med hänsyn till senare domar i och bedöms vara en bra modell att arbeta utifrån.
mot · H102Fi256 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om föreningslivets behov att kunna sätta in kontanter vid bankkontor. släpper de nya sedlarna och vi får utöver de vi har en ny valör, 200-kronorssedel. som detta planeras går utvecklingen i en riktning som gör det allt svårare att göra bruk av kontanter som betalningsmedel. Vägen mot det kontantlösa samhället har varit lång, och sakta men säkert kommer vi närmare vägs ände. Många privatpersoner och småföretag som ägnar sig åt tillfällig försäljning vid marknader etc. upplever svårigheter inte enbart med tillgången till kontanter utan framförallt med avsättningen, det vill säga möjligheten att sätt in pengarna på något närliggande bankkontor. Ett särskilt stort problem har detta blivit för föreningslivet som för att finansiera sin verksamhet är beroende av försäljning, såsom lotterier, korv och dricka, loppmarknader, inträdesbiljetter till matcher, evenemang, kulturarrangemang, bingo, danser med mera. Många föreningskassörer känner sig tvingade att förvara stora mängder kontanter hemma . Det i sin tur ger en ökad risk för inbrott och överfall, eller utpressning. Intill dess en teknisk lösning för elektroniska betalningar fungerar i hela landet, vilket torde förutsätta mobiltäckning alternativt bredband, erforderliga apparater är monterade för transaktioner och kontantmottagningsmaskiner blivit lika vanliga som uttagsautomater är, bör bankerna med åläggas att ta fortsatt ansvar för kontanthanteringen. har mer än 1 400 samlingslokaler som drivs i föreningsregi. En stor del av civilsamhället har dessa lokaler som sin infrastruktur för möten och verksamhet. Tillsammans med resten av föreningslivet kommer de att agera gentemot bankerna för att säkerställa föreningslivets framtid. I dessa ansträngningar behövs också signaler från staten att man inte accepterar dagens snabba utveckling. De små landsbygdsföretagen och föreningslivets möjligheter att vara verksamma försvåras avsevärt på grund av den snabba utvecklingen med indragning av bankernas kontantservice på kontoren. Utvecklingen mot ett kontantlöst samhälle är önskad och ofrånkomlig, men intill dess fullgoda alternativa metoder finns tillgängliga i hela landet, måste övergången ske på ett sådant sätt att civilsamhälle, företag och privatpersoner inte drabbas. Man kan också fråga sig vad vi ska med nya sedlar till om det inte längre går att använda dem. Detta bör ges regeringen till känna. Per Lodenius (C)
mot · H102Fi261 · 2013-09-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statlig osund konkurrens. Privata företag och de skatteintäkter som de genererar utgör grunden för den svenska välfärden. Skatteintäkterna finansierar den offentliga service som vi alla, även företagen, efterfrågar i form av förskolor, sjukvård och skolor för dess medarbetare. Ett väl fungerande samhälle hittar balansen mellan företagen och det offentligas ansvar. För att företagen ska utvecklas väl och därmed kunna bidra med sina skatteintäkter är det viktigt att det inte finns marknadsstörningar. Något som riksdag och regering kan påverka är de statliga verksamheter som konkurrerar gentemot privata företag. Det kan exempelvis handla om verksamheter inom finanssektorn. Ett konkret exempel på osund statlig konkurrens är de offentligt finansierade veterinärkliniker som driver och som också åtar sig uppdrag på den privata marknaden. Det skapar en osund konkurrens då investeringar täcks via den offentliga finansieringen som privata företag måste finansiera själva. I slogs ett välskött privat företag ut när statliga etablerade en ny veterinärklinik. Man annonserade i lokala medier efter kunder, trots att det inte kan ligga inom ramen för uppdraget att finnas till för lantbrukare. Staten bör därför renodla sin roll i att vara myndighetsutövare och endast utöva tillsyn över verksamheter istället för att ägna sig åt marknadsstörande kommersiella aktiviteter. Med bakgrund av ovanstående vore det önskvärt med en översyn av möjligheten att regeringens avyttrande av verksamheter som konkurrerar med privata företag kan fortsätta, liksom en översyn av regeringens uppdrag till att inte konkurrera med privata veterinärkliniker.
mot · H102Fi262 · 2013-09-18 00:00:00 — Kvalitetskrav vid upphandling av resor för funktionshindrade tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till tydligare kvalitetskrav vid upphandlingar av resor för funktionshindrade. CSN upphandlar resor till de ungdomar som är i behov av riksfärdtjänst för sin skolgång i gymnasiet. Det handlar om cirka 6 800 resor varje läsår. () har på mitt uppdrag granskat hur upphandlingen skett utifrån trafiksäkerhetssynpunkt. Föräldrar som är i behov av en samhällsbetald transport för sina funktionshindrade ungdomar ska kunna lita på att den sker tryggt och säkert. Det är de mest sårbara ungdomarna som åker med riksfärdtjänst och det är därför synnerligen viktigt att upphandlaren, CSN i det här fallet, ställer tydliga krav på säkerheten. Utredningen från visar att CSN inte ställt några krav på trafiksäkerheten i upphandlingen. Detta skiljer sig väsentligt från de kvalitetskrav som ställts i andra upphandlingar, exempelvis i och i . CSN formulerar inte heller några egna kvalitetskrav med avseende på exempelvis trafiksäkerhet och standard på de fordon som används för resorna. De krav som ställs är av administrativ karaktär. Trafiksäkerhetsmässiga brister nämns inte som ett skäl till att säga upp avtalet. konstaterar att både och ställt omfattande och detaljerade krav på bland annat trafiksäkerhet, fordonens standard samt förarnas kompetens och förhållningssätt. Både och kräver exempelvis att fordonen ska vara utrustade med alkolås och att förarna ska genomgå utbildning. Det finns även detaljerade krav på fordonens utrustning gällande exempelvis särskilda typer av bilbälten. CSN ställer inga likvärdiga krav i sina transportupphandlingar vad gäller fordonens säkerhet, standard och förarnas kompetens. Konsekvensen av detta är att CSN använder sig av fordon som inte hade godkänts i exempelvis . Regeringen bör, mot bakgrund av vad som angetts ovan, överväga möjligheterna till en översyn av hur man kan säkerställa att tydliga krav ställs på trafiksäkerhet när den offentliga sektorn upphandlar samhällsbetalda transporter, exempelvis av CSN, i enlighet med de upphandlingar som sker av landsting och kommuner.
mot · H102Fi263 · 2013-09-26 00:00:00 — Ansluta fler myndighetstjänster till Statens servicecenter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att ansluta fler myndighetstjänster till Statens servicecenter. Statens servicecenter startade och är en statlig myndighet under som sköter administration åt cirka 100 myndigheter och har cirka 250 anställda. Till arbetsuppgifterna hör bland annat att hantera löner för 40 000 statligt anställda personer. Statens servicecenter finns till för att statliga myndigheter ska ges möjlighet att sänka sina kostnader och säkra sin kompetens- och personalförsörjning nu när många går i pension som kraven på effektivitet och kvalitet höjs. Det skapar dessutom jobb i eftersom huvudkontoret ligger i . För att skattepengar ska användas mer effektivt samt för att skapa fler jobb i borde möjligheterna att ansluta fler myndighetstjänster till Statens servicecenter ses över. Genom att samordna tjänsterna kan besparingar göras. Mot bakgrund av ovanstående vore det önskvärt med en översyn av möjligheterna att ansluta fler myndighetstjänster till Statens servicecenter. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102Fi281 · 2013-09-26 00:00:00 — Effektivisering av den statliga förvaltningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att effektivisera den statliga förvaltningen. När alliansregeringen tillträdde hade man som mål att minska antalet statliga myndigheter. Det finns flera definitioner på vad som bör räknas som en statlig myndighet. I denna motion håller jag mig till Statskontorets definition som avgränsar sig till myndigheter som lyder under regering eller riksdag. Detta inbegriper alltså inte utlandsmyndigheterna som är direkt underställda och inte heller myndigheter vars uppdrag är tidsbegränsade som delegationer och kommittéer. Enligt Statskontoret minskade antalet myndigheter från 2007 till 2013. Bakgrunden är omfattande förändringar av myndighetsstrukturen och en rad sammanslagningar. Exempelvis har 20 länsarbetsnämnder och slagits samman till Arbetsförmedlingen, fyra ombudsmän har gått ihop till diskrimineringsombudsmannen och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ersatte tre myndigheter. Men även om antalet myndigheter har minskat var antalet anställda detsamma 2007 och 2012, nämligen 205 000 årsarbetskrafter. (Statistik från bearbetad av Statskontoret 2013). låg antalet årsarbetskrafter på 197 000, vilket är den lägsta nivån , annars har antalet legat relativt . Myndigheternas största utgiftspost är personalkostnader. uppgick de till . låg de på räknat penningvärde. Även kostnader för lokaler och drift och underhåll har tilltagit i fasta priser räknat (Alliansens myndighetspolitik – ny regering men samma byråkrati, Timbro 2012). Även om myndigheterna har blivit färre har alltså vare sig antalet anställda eller kostnaderna minskat. Våra skattepengar måste användas så effektivt som möjligt och den statliga byråkratin begränsas. Därför vore det önskvärt med en bättre samordning, kontroll och översyn för att effektivisera de statliga myndigheternas verksamhet och minska utgifterna för den statliga byråkratin. Ambitionen att minska antalet myndigheter bör även fortsatt gälla.
mot · H102Fi305 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kronofogdens handläggning av företagsärenden. särbehandlar svenska företagare negativt gällande betalningsförelägganden. Om en enskild ansöker om betalningsföreläggande mot ett företag kommer uppgifterna att finnas tillgängliga för kreditupplysning och företaget får ingen chans att lämna sin synpunkt på ärendet. Om det visar sig att ansökan om föreläggande varit felaktig eller utan grund kommer uppgifterna ändå att finnas kvar . I praktiken har en ansökan samma negativa effekt för ett företag som en betalningsanmärkning, och företaget kan få problem med krediter och lån. Enligt kreditupplysningslagen finns ingen restriktion mot att publicera uppgifter om ansökningar om betalningsförelägganden hos när det gäller näringsidkare såsom det finns när det gäller privatpersoner i 7 § kreditupplysningslagen. Företagare i drabbas regelbundet av oseriösa företag som skickar ut bluffakturor. Dessa bluffare har även i allt större utsträckning börjat använda sig av hot om kronofogden, vilket ytterligare belyser systemets orimlighet. Även om man har tillbakavisat de felaktiga betalningsföreläggandena finns det en risk att hamna i kreditupplysningsföretagens register. I tror vi på rättsprincipen oskyldig till dess att motsatsen bevisats. Därför blir ett system som detta väldigt märkligt att använda sig av. Regeringen bör därför överväga att se över regelverket gällande handläggning.
mot · H102Fi314 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de hållbarhetskriterier som är framtagna även ska innefatta analyser om värdesäkring av pensionskapitalet, med särskild hänsyn till att innehav i olje-, kol- och fossilgasföretag riskerar att bli mindre värda när den förnybara energin växer allt snabbare. Världens utsläpp av koldioxid har allt mer blivit accepterat som det stora miljöhotet. Utsläppen leder till att jorden värms upp, vilket kan få ödesdigra konsekvenser om det inte bromsas upp. FN:s stora klimatmöte i slog, efter många om och men, fast det så kallade tvågradersmålet. Det anger att motåtgärder ska planeras så att jordens temperatur stiger med max två grader, vilket anses leda till hanterliga konsekvenser. Många har ifrågasatt om de åtgärder som världens ledare har kunnat komma överens om räcker; nu pekar en ansedd utredning från på att det snarare handlar om fyra grader än två. Fyra grader innebär närmast oöverskådliga konsekvenser på jorden, med ökenliknande klimat i och en snabb avsmältning av inlandsisar och en kraftig höjning av havsnivån med åtföljande översvämningar. fortsätter stora satsningar på fossila bränslen i världen. satsades över 4 000 miljarder på att söka olja, fossilgas och kol. Det innebär att de flesta kapitalplacerare, även svenska AP-fonder, satsar mycket pengar på fossil energi. , tidigare chefsekonom på , säger i en brittisk forskningsrapport att två tredjedelar av alla dessa tillgångar aldrig kan användas om vi ska klara FN:s klimatmål. Om menar allvar med att minska koldioxidutsläppen och förhindra att jordens temperatur inte ökar mer än två grader, måste vi även ta ansvar för de investeringar vi gör både inom och utanför gränser. Det innebär att fossila bränslen måste fasas ut och då är det en riskfylld investering att satsa pensionskapital på just fossil energi. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102Fi317 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förslaget om nystartszoner och nedsättning av arbetsgivaravgifter i dessa zoner bör avslås. Den borgerliga regeringen och de borgerliga partierna är pressade i jobbfrågan. var 452 000 personer arbetslösa. Arbetslösheten uppgick till av arbetskraften. Ingen prognosmakare tror på drastiskt minskande arbetslöshet med nuvarande ekonomisk politik. Arbetslösheten i är högre än i jämförbara länder. Regeringens enda instrument och lösning för att bekämpa arbetslösheten tycks vara fler och nya skattesänkningar. Regeringen har i budgetpropositionen utlovat ett förslag om så kallade nystartszoner. Förslaget, som det hitintills har presenterats, innebär att företag i utsatta områden får kraftigt sänkta arbetsgivaravgifter om en fjärdedel av personalen bor inom zonen. Vi socialdemokrater tror inte på nystartszoner med nya särregler för skatter och arbetsgivaravgifter. Forskning och tidigare erfarenheter visar att sådana zoner är en dyr och ineffektiv politisk reform som på kan leda till en mer skiktad och segregerad arbetsmarknad. Till detta skall läggas att en sådan reform får negativa effekter på ett redan svårt sargat skattesystem. Målen när århundradets skattereform genomfördes var att ersätta ett lapptäcke med ett likformigt och transparent system. Dryga efter reformen blickar vi åter ut över ett lapptäcke och i takt med att likformigheten slagits sönder har nya möjligheter för skatteplanering och fusk uppenbarat sig. Nystartszoner skulle utgöra ännu ett steg på den vägen. En grundläggande kritik av nystartszonerna, som också funnits utomlands, är att det är svårt att urskilja om de genererar nya jobb eller bara leder till omflyttning av jobb. Dessutom uppkommer snedvridningar av konkurrensförhållandena mellan likartade företag som ligger inom respektive utanför zonerna. Att en viss andel av de anställda ska bo inom zonen för att nedsättningen skall gälla blir också styrande för rekryteringen av arbetskraften. Konstruktionen med nystartszoner riskerar dessutom att låsa in människor med invandrarbakgrund som söker jobb i vissa områden där de redan bor och utgör en hög andel av de boende, en inlåsningseffekt som inte främjar integrationen utan snarare riskerar att öka segregationen. Nystartszoner har ända prövats i , och utan några överväldigande resultat ifråga om att bekämpa arbetslöshet och utanförskap. Att nu också ska genomföra något sådant tyder på desperation hos regeringen. Förslaget om nystartszoner och nedsättning av arbetsgivaravgifter i dessa zoner bör mot bakgrund av mina presenterade argument avslås av .
mot · H102Fi318 · 2013-09-24 00:00:00 — Anställning av personer med funktionsnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om staten som föredöme då det gäller att anställa personer med funktionsnedsättning. Regeringen bedriver ett omfattande och viktigt arbete för att få in fler personer med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden. Det är mycket bra. Många attraktiva möjligheter finns nu för att locka presumtiva arbetstagare och arbetsgivare att bereda plats för fler som har svårt att komma in på den reguljära arbetsmarknaden. Trots alla möjligheter som finns är det dock få som tar steget och verkligen anställer personer med funktionsnedsättning. Dessvärre gäller det också offentligt ägda arbetsplatser. Här måste mer kunna göras. I samhällsdebatten talas det ofta om vikten av mångfald. ratificerade FN:s internationella konvention för personer med funktionsnedsättning. Det var en viktig handling som också förpliktigar. I betänkandet där konventionen behandlades står följande att läsa: Konventionen tillför inte några nya rättigheter, utan är tillkommen för att undanröja hinder för personer med funktionsnedsättning att åtnjuta mänskliga rättigheter. Ytterst är handikappolitiken en demokratifråga – samhället måste byggas med insikten om att alla människor är lika mycket värda, har samma grundläggande behov och ska behandlas med samma respekt, att mångfald berikar och att varje människa med sin kunskap och erfarenhet är en tillgång för samhället. Handikapperspektivet bör därför lyftas fram i myndigheternas olika policydokument – t.ex. i personalpolicy, mångfaldsplan och arbetsmiljöpolicy. Detta är tänkvärda ord som också borde resultera i att fler personer med funktionsnedsättningar kan få arbete. Genom att exempelvis öka antalet platser på samt uppdra åt Arbetsförmedlingen att genomföra ett praktikantprogram inom statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning har regeringen tagit viktiga steg för att fortsätta öppna upp arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning. Det är önskvärt att regeringen fortsätter arbetet för hur människor med nedsatt funktionsförmåga ska beredas plats på arbetsmarknaden. I detta är den offentliga sektorns arbetsgivaransvar betydelsefullt och det är exempelvis viktigt att statliga verk och myndigheter har goda mål och strategier för hur arbetet kan fortsätta stärkas.
mot · H102Fi320 · 2013-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mindre skolklasser. För att varje elev ska ges verkliga förutsättningar att nå sin fulla potential i skolan måste stora klasser bli mindre. Små klasser möjliggör en högre kvalitet på undervisningen. Det ger mer tid för lärarna med varje enskild elev och möjliggör att varje elev ges stöd i sin utveckling. Elever som har svårigheter i skolan kan på så vis också ges tidigt och kraftfullt stöd. Vi vill minska antalet elever i förskoleklasserna och lågstadieskolorna i med cirka 5 elever per klass. Därmed får lärarna mer tid att ge varje elev en stabil grund att stå på i sitt fortsatta lärande. På så sätt kan resultaten i skolan höjas. Såväl internationella som svenska studier visar att klasstorlek har betydelse för elevernas resultat. Forskningen visar att effekterna varierar beroende på elevernas ålder och bakgrund. Mindre klasser har störst effekt för de yngsta eleverna.
mot · H102Fi321 · 2013-09-20 00:00:00 — Rätt till barnomsorg på obekväm arbetstid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorg på obekväm arbetstid. Behoven av barnomsorg på obekväm arbetstid är stora. får många småbarnsföräldrar som förvärvsarbetar på obekväm arbetstid, efter , nätter och , lägga ned mycket kraft på att få familjelivet att gå ihop med god omsorg om barnen man är på arbetet. Det gäller att ha ett stort socialt kontaktnät eller att ha råd med en barnflicka. Vi menar att dessa föräldrar utifrån en rättvisesynpunkt ska erbjudas samma goda barnomsorg som de föräldrar som jobbar . I enlighet med den socialdemokratiska arbetslinjen är det självklart att alla ska ha rätt till barnomsorg. Den borgerliga regeringen driver en politik med hårdare krav och sämre villkor för arbetslösa i tron att det är så nya jobb skapas. Alliansen är ovillig att underlätta för yrkesarbetande småbarnsföräldrar med obekväm arbetstid så att de får tillgång till barnomsorg – detta medan barn, vars föräldrar jobbar , automatiskt får tillgång till kommunens barnomsorg. Många kvinnor jobbar inom offentlig sektor och ställs då inför obekväm arbetstid och svårigheter med barnomsorg, och en väl fungerande barnomsorg leder till ökad jämställdhet inom arbetslivet. Om män och kvinnor ska ges samma möjligheter krävs det också att samhället ger sitt stöd även till föräldrar som arbetar inom yrken som kräver kvälls- och nattarbete. Regeringen ser inte till barnens bästa. Att erbjuda barnomsorg till alla som är i behov av det bör vara en del av välfärden. Många ensamstående mammor jobbar inom offentlig sektor där obekväm arbetstid är vanlig. Är det att gå efter arbetslinjen att inte erbjuda dem barnomsorg så att de kan gå till arbetet? kommer en stor andel yrkesarbetande att gå i pension. Detta ger ett ökat behov av fler anställda såväl inom sjukvården som inom äldreomsorgen – detta för att vi ska klara vår välfärd. Det handlar om ett ökat behov inom välfärdssektorns yrkesområden där äldre har behov av hjälp under dygnets alla timmar. Småbarnsföräldrar kommer att behövas också inom denna sektor. Då är det viktigt att samhället erbjuder barnomsorg för deras barn och nätter.