ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Ub265 · 2013-10-01 00:00:00 — Konsumentkunskap och privatekonomi i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om konsumentkunskap och privatekonomi i skolan. Unga behöver tidigt lära sig att vara kritiska konsumenter och ha ordning på sin egen ekonomi. Reklamen gör att barn och unga lätt luras till en livsstil som de inte har råd med. Aggressiv marknadsföring av sms-lån och för dålig kontroll på dem som ges lån, till exempel mitt , gör att ungdomar drar på sig stora onödiga lån som kan bli nästan omöjliga att betala tillbaka. Obetalda sms-lån kommer till kronofogden. ökade antalet snabblån som hamnade hos kronofogden jämfört med året innan. Unga , som saknar inkomst, med osäkra anställningar eller knappa studiemedel, som ändå vill ha samma saker som de med fasta anställningar är en utsatt grupp. Undersökningar som gjorts visar att många ungdomar vill spara men tyvärr slösar de istället, och många ungdomar sparar inte alls. Ämnen som konsumentkunskap, privatekonomi och hushållskunskap borde erbjudas till alla barn och unga. Men det går även att lära barnen och ungdomarna i skolan grundläggande kritisk granskning till reklam i andra ämnen. Privat ekonomin kan med fördel utvecklas ytterligare inom matte och samhällskunskap. På så sätt läggs grunden till att slippa hamna i dyra lån eller att ungdomarna lever över sina tillgångar.
mot · H102Ub266 · 2013-10-01 00:00:00 — Undervisning i teckenspråk i tidig ålder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn för att ge barn med hörselskada rätt till utbildning i teckenspråk inom . Språk är en rikedom – språk bygger broar. Om barn med hörselskador ska ges bästa möjliga förutsättningar i livet krävs att de behärskar både svenska och teckenspråk. De måste kunna växla mellan språken för att ha förmåga att uttrycka sig väl i olika situationer. Hörselskador av detta slag är livslånga. Att i tidig ålder lära sig teckenspråk är enklare än att senare i livet anta denna utmaning. Språkkunskaperna måste grundläggas tidigt i livet. Då kan språket utvecklas till hög nivå och användbarhet. Det finns studier som talar för att barn kan hantera och lära sig flera språk lättare om det grundläggs tidigt i livet. Det innebär att teckenspråket för barn med grava hörselskador kan vara en bra grund för att lära sig svenska. Svenska och teckenspråk stödjer varandra när det gäller den språkliga utvecklingen. Inom ramen för bör en översyn göras för att ge barn med hörselskada rätt till utbildning i teckenspråk.
mot · H102Ub267 · 2013-10-01 00:00:00 — för musikämnet på grundskolenivå tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nödvändiga förändringar för att göra musiklärarutbildningen på grundskolenivå mer attraktiv. var det bara fem personer i hela som valde att studera till ämneslärare i musik för årskurs 7–9. Sammanlagt är det just nu bara tolv personer i landet som studerar på 7–9-utbildningen i musik. Intresset för att bli lärare i estetämnena på högstadiet är överlag mycket dåligt, men musikämnet verkar stå för den mest extrema minskningen jämfört med tidigare. Inom bara kommer vi att stå inför en akut brist på musiklärare med djup ämneskunskap på grundskolenivå. Detta kan innebära att den kvalitet svensk musikundervisning hållit , tack vare gedigen lärarutbildning för , försvagas, och rekrytering till estetiska program och återväxten i svenskt musikliv är i fara. Forskning visar att musikundervisning förbättrar elevernas resultat även i övriga ämnen, stimulerar ett kreativt förhållningssätt och ger goda förutsättningar för deltagande i samhällets kulturliv. Dessutom är det svenska musikundret i fara. Vår framgångsrika musikexport har byggt på bra musikundervisning i skolan i kombination med kulturskolorna, där alla barn oavsett bakgrund givits möjlighet att utveckla sina musikaliska färdigheter. är världens tredje största musikexportör, näst efter och . , , , The Cardigans med flera har bidragit till stora exportintäkter och satt på kartan som musikland. väljer nu att inte erbjuda 7–9-utbildningen med hänvisning till det dåliga söktrycket och elever som hoppar av. Det är nu endast , och som erbjuder ämneslärarutbildning i musik för . Det innebär att bara en handfull musiklärare för kommer att utexamineras /16! Orsaken till det vikande intresset för att undervisa grundskoleelever i musik kan sökas i den nya lärarutbildningen. De största problemen är att det är för få högskolepoäng i huvudämnet musik och att eleverna tvingas läsa sammanlagt tre ämnen. populära ämneskombinationer som musik och idrott är inte längre möjliga. Utbildningen slutar dessutom mitt i terminen, vilket gör utbildningen än mindre attraktiv för studenterna. För att uppmuntra fler att söka till musiklärarutbildningen för högstadiet skulle man kunna utöka musikämnesstudierna, ta bort kravet att läsa tre ämnen och låta studenterna fritt välja ett andra ämne förutom musik att undervisa i. Får musiklärare på – via fördjupning av musikämnet – behörighet att även undervisa på gymnasiet kommer det att göra utbildningen än mer attraktiv. Det är viktigt att barnen i även får musikutbildning med hög kvalitet. Men för att det ska uppnås krävs åtgärder för att lösa krisen för musiklärarutbildningen på grundskolenivå!
mot · H102Ub268 · 2013-10-01 00:00:00 — Information från fackliga organisationer i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skolor ska släppa in fackliga organisationer för att informera eleverna om rättigheter och skyldigheter i arbetslivet. Många elever får prova på att sommarjobba. Något som inte bara ger extra pengar utan även är en utmärkt förberedelse inför arbetslivet. Detta är mestadels positivt. Men tyvärr är det alltför många arbetsgivare som inte upplyser sina sommarjobbare om vilka rättigheter de har på arbetsplatsen eller som ger utbildning om säkerheten när det finns risker i jobbet. Det förekommer till och med att arbetsgivare lurar ungdomar på lönen, låter dem arbeta till usla arbetsvillkor och utsätter dem för livsfara. Fackets hjälptelefon brukar gå varm på somrarna när ungdomarna vill veta vilka regler som gäller eller få hjälp när de blivit illa behandlade. Detta visar hur stort behovet av förebyggande information är! Det borde därför vara självklart att skolorna släpper in fackliga organisationer från LO, TCO och för att informera om vad som gäller i arbetslivet redan innan ungdomarna börjar sommarjobba. Upplever eleverna missförhållanden på sommarjobbet vet de ju dessutom vem de då ska kontakta för att få hjälp. Det är också värdefullt för eleverna att få information om arbetslivet innan de tar extrajobb och senare träder ut i arbetslivet efter skoltiden. Givetvis bör även representanter från arbetsgivarorganisationer vara välkomna i skolan. Men det bör inte vara möjligt för skolor att bjuda in arbetsgivarorganisationer om de inte också bjuder in fackliga organisationer. Man kan inte räkna med att de flesta elever kommer att bli arbetsgivare, särskilt inte på sommarjobbet! Flertalet elever kommer senare i arbetslivet också bli arbetstagare, vilket gör det extra viktigt att de får träffa representanter från arbetstagarorganisationer som kan upplysa om rättigheter och skyldigheter i arbetslivet.
mot · H102Ub271 · 2013-10-01 00:00:00 — Kopplingen av pedagogiken till aktuell hjärnforskning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kopplingen av pedagogiken till aktuell hjärnforskning. I skollagen står att utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Detta betyder att dagens forskning ska ligga till grund för utformningen av pedagogiken, men också att lärarnas erfarenheter spelar en viktig roll. Forskningen om hjärnan gör stora framsteg. Kunskaperna inom exempelvis psykologi och neuropsykologi fördjupas. Tyvärr utvecklas inte den pedagogiska forskningen i samma takt. Det är beklagligt att inte den hjärnforskning som bedrivs inom psykologi och neuropsykologi kan kopplas till inlärningsförmåga eftersom den anses ha en hel del att tillföra skolan och undervisningen. Hjärnforskningen visar att en kreativ, stimulerande arbetsmiljö hjälper arbetsminnet, som är direkt kopplat till koncentrationsförmåga och inlärning. Forskning visar också att hjärnans tillväxt ökar vid motion och att konditionsträning ökar prestationen i exempelvis matematik. Att spela ett musikinstrument ökar direkt arbetsminnet eller med andra ord förmågan till koncentration. Det är angeläget med stöd till forskning som kan utveckla pedagogiken och därmed bidra till en skola där alla barn och ungdomar kan utvecklas, lära och lägga grunden till ett bra liv.
mot · H102Ub272 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpta regler för godkännande av konfessionella friskolor. Det är hög tid att vi börja titta på vilka som får godkännande att starta skolverksamhet. Det gäller inte minst de konfessionella friskolorna. Vi har bl.a. kunnat se Plymouthbröderna, en sekt som har fått godkännande att starta skola. Plymouthbröderna har en föråldrad och icke acceptabel kvinnosyn. Man anser att kvinnor alltid ska vara underställda män och för flickor som växer upp i sekten är högre utbildning än inte tillåten. Plymouthbröderna är ett av flera exempel på religiösa samfund som det finns stora frågetecken kring och där det är tveksamt om de borde få driva skolor. Barn ska inte sorteras efter föräldrarnas religion. En skola för alla borde vara en självklarhet i ett samhälle som vill hålla ihop både över religiösa barriärer och över klassgränser. Att skolor som nämnts ovan godkänts av är ett bevis på att vi har brister i det svenska skolsystemet. har en mycket liberal, och kanske rent av naiv lagstiftning när det gäller friskolor. Det måste till en skärpning av reglerna för godkännande av konfessionella friskolor.
mot · H102Ub277 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fribeloppet för studiemedel. Studenter har rätt till studiemedel för att finansiera sitt uppehälle . kan studenter vid universitet eller högskola få vid heltidsstudier, av vilka är bidrag och är lån. Studenter kan arbeta vid sidan av studierna för att öka inkomsterna, för att komplettera studierna eller för att få arbetslivserfarenhet. Yrkesarbetande kan också välja att studera för att skola om sig eller för att komma vidare i karriären. Inkomster vid sidan av studierna är tillåtna upp till ett visst belopp under ett kalenderhalvår utan att studiemedlen minskas. Detta kallas fribelopp. Fribeloppet har höjts i flera steg och i budgetpropositionen för föreslår alliansregeringen att det höjs med ytterligare från dagens till ca per kalenderår. Alliansens höjningar har inneburit flera steg i rätt riktning mot att uppmuntra de studenter som vill och kan jobba vid sidan av studierna, på sommarlov och under terminerna. Fribeloppet innebär dock fortfarande stora marginaleffekter för de studenter som arbetar för mycket, förutom skatt på lönen tvingas studenten betala tillbaka stora delar eller hela studiemedlet. Studenter kan då i värsta fall istället välja att jobba svart eller att låta bli att jobba och därmed ställa sig utanför arbetsmarknaden trots att de har viljan och möjligheten att jobba. Avsaknad av arbetslivserfarenhet är en viktig förklaring till arbetslösheten bland akademiker. Det finns därför goda ekonomiska skäl att uppmuntra studenter till arbete vid sidan av studierna. Fribeloppet innebär, trots aliansregeringens positiva sänkningar av detsamma, fortfarande ett hinder för studenter som vill arbeta. Regeringen bör därför överväga möjligheten att se över ett avskaffande av fribeloppet.
mot · H102Ub278 · 2013-10-01 00:00:00 — Studiemedlets sammansättning och villkor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över fribeloppet för studiemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behandla studielån och studiebidrag som två separata studiemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över storleken på studielånen. För att finansiera studier vid gymnasieskola, komvux, folkhögskola eller universitet har studenter rätt till studiemedel från (). Studiemedlet är uppdelat på två delar: studiebidrag och studielån. Lånedelen är betydligt större än bidragsdelen. Studenten är efter avslutade studier återbetalningsskyldig till CSN när det gäller lånedelen. Studielånen är således en möjlighet för studenten att finansiera sitt uppehälle utan att ytterligare belasta skattebetalarna. är det inte möjligt att ta studielån utan att ta studiebidrag, studielån kan bara betalas ut som en del av studiebidragen. Därför kan studenter inte finansiera sitt uppehälle med studiemedel som inte belastar skattebetalarna. Detta är inte en rimlig ordning. Studenten bör frivilligt kunna avstå från studiebidraget. Studielån och studiebidrag bör behandlas som två separata studiefinansieringsformer. Många studenter arbetar vid sidan av studierna. Det ger en extra inkomst och goda meriter för att söka arbete efter avslutade studier. Dessa studenter lägger sin fritid på att arbeta och väljer därmed bort andra fritidssysselsättningar. Dessutom betalar de skatt på inkomsten. Ändå leder arbetet till att de riskerar att tvingas betala tillbaka hela studiemedlet, lån och bidrag, om inkomsten överstiger det så kallade fribeloppet. Fribeloppet, den bruttoinkomst studenten kan uppbära innan studiemedlet begränsas, har höjts i flera steg och föreslås i höstens budget att höjas till per kalenderår. Grundtanken bakom fribeloppet, att bidrag ska behovsprövas, är god. Lån, däremot, ska betalas tillbaka och det bör stå var och en fritt att låna pengar, under förutsättning att lånen betalas tillbaka. Vidare bör det övervägas att se över storleken på studielånen. Om studenten av olika skäl inte har rätt till eller inte önskar bidrag bör de kunna ersättas med större studielån.
mot · H102Ub280 · 2013-10-02 00:00:00 — Slopat fribelopp i studiemedlet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att slopa studiemedlets fribelopp. Det finns en viss maximal inkomst en student får ha per kalenderhalvår utan att studiemedlen eller rekryteringsbidraget minskas. Fribeloppet har stegvis höjts vid makten. Det är bra och går i linje med arbetslinjen likaväl som det ger mer makt till den enskilde studenten att själv planera sitt liv. ligger fribeloppet på per kalenderår, vilket började gälla . I regeringens budgetproposition föreslås en höjning med ytterligare . Höjningen är en mycket välkommen reform som görs för att underlätta och förbättra den enskilde studentens möjligheter att arbeta vid sidan av studierna. Höjningen av fribeloppet ger den studerande en ökad potential till förbättrad ekonomi och starkare arbetslivskoppling vid sidan av studierna. Med samma logik vore det faktiskt rimligt att helt slopa fribeloppet. Situationen för studerande har kraftigt förändrats. är det möjligt att i stor utsträckning planera sina egna studier. har också arbetsmarknadens villkor förändrats. Varken studier eller arbete är något som med nödvändighet sker statiskt efter en på förhand bestämd mall. Därför ska den studerande själv ges förutsättningar att i möjligaste mån planera sin egen tid och inte styras och hindras av ett system. Med anledning av ovan bör regeringen se över möjligheten att helt slopa fribeloppet för studerande.
mot · H102Ub283 · 2013-10-01 00:00:00 — Undervisning om företagande med kooperativa värderingar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det önskvärda i att förmedla kunskap om företagande också med kooperativa värderingar i den svenska skolan. Kooperation kommer från latinet och betyder ungefär arbeta tillsammans, att samverka. Det är just samverkan som är grundstenen i ett kooperativ och det som hela verksamheten tar sin utgångspunkt i. bygger på värderingarna självförsörjning, personligt ansvar, demokrati, jämlikhet, rättvisa och solidaritet. Etiska värden som hederlighet, öppenhet, socialt ansvar och omsorg om andra är också viktigt att tro på för den som är delägare/medlem i ett kooperativt företag. Ett kooperativ kombinerar demokrati med affärsutveckling och socialt ansvarstagande. är den vanligaste och mest använda associationsformen när man driver ett kooperativ. är en av de fem företagsformer som finns i . Det råder en okunnighet både hos folk i allmänhet men också inom samhällets olika institutioner kring ekonomisk förening och om kooperation. Detta bidrar exempelvis till svårigheter med bankkrediter och till diskriminering vid utlysning av olika företagsstöd från samhället. Det händer att aktörer som exempelvis statliga endast godkänner AB som sökande, att rådgivning till potentiella företagare inte omfattar ekonomisk förening och att företagsamma människor inte får vetskap om möjligheterna och i vissa fall de uppenbara fördelarna med den kooperativa företagsformen. Trots detta ökar de ekonomiska föreningarna snabbt och har en hög överlevnadsförmåga. av de som startade var verksamma . Vid en jämförelse är kooperativa företag bra på jämställdhet i sina styrelser. har det startats flest kooperativa företag i storstäderna och det är i de kreativa branscherna samt vård, skola och omsorg som kooperationen som företagsform ökar. UF-företagen har ofta kooperativa inslag, oftast utan att känna till detta. Antal elever som driver UF-företag har ökat med 20 000 sedan starten och det har visat sig att ungdomar ofta väljer att driva företag tillsammans även efter skoltiden. I detta sammanhang är det därför viktigt att kunskap om alla företagsformer, även den ekonomiska föreningen, förmedlas liksom att undervisning om de kooperativa värderingarna är ett givet inslag också i landets grundskole- och universitetsutbildning.
mot · H102Ub285 · 2013-10-01 00:00:00 — Förändring av statsbidraget till gymnasieskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över statsbidraget till gymnasieskolan så att överåriga elever omfattas av bidraget. Staten lämnar bidrag för gymnasieskolan till kommunerna. Bidraget lämnas för elever som är upp till . Många elever som har utländsk bakgrund hinner av förklarliga skäl inte läsa färdigt gymnasieskolan före man fyllt 19. Istället får man förlängd studietid så att man kan bli både 20 och innan man hunnit ifatt med sina kunskaper och kan få ett färdigt gymnasiebetyg. Det blir då den kommun man bor i som får ta kostnaden för detta. Det är för mig självklart att man ska få gå färdigt skolan och få sitt gymnasiebetyg. Det är viktigt för möjligheten att få arbete och till integration. Jag menar att staten borde se över detta system och lämna statsbidrag för den tid dessa elever behöver för att få godkända gymnasiebetyg.
mot · H102Ub287 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gymnasieskolan. En av de stora förändringarna i den nya gymnasieskolan är att inte alla gymnasieprogram längre är högskoleförberedande. Det innebär att valet av gymnasieprogram blir allt viktigare, särskilt med tanke på att regeringen tidigare kraftigt har minskat antalet platser i komvux. De som väljer att söka till ett yrkesprogram ska vara godkända i åtta ämnen och sökande till ett högskoleförberedande program ska vara godkända i tolv ämnen. Detta innebär att en elev måste veta redan i årskurs sex om han eller hon kommer att söka till ett högskoleförberedande program, eftersom det då krävs att man väljer rätt antal språk för årskurs sju. Det är inte rimligt att man som femtonåring ska behöva välja hela sin framtid. Det måste även finnas praktiska och teoretiska program, då det alltid kommer att finnas elever som inte väljer att gå vidare till högskolan. Men, alla ska ha möjlighet att gå vidare till högskolan om man väljer att studera vidare senare i livet. Därför ska alla gymnasieprogram även i fortsättningen ge grundläggande behörighet till högskolan, och alla gymnasieprogram ska leda fram till en gemensam gymnasieexamen. Även den som har tänkt studera vid högskola ska ha möjlighet att börja jobba direkt efter gymnasiet. Därför bör en arbetsförberedande utbildning med arbetsrätt ingå i den obligatoriska gymnasieutbildningen. Gymnasieskolan bör vara obligatorisk . Arbetslösheten för unga som inte har en slutförd gymnasieutbildning är mer än dubbelt så hög som för dem som har en gymnasieexamen. Unga som saknar en gymnasieutbildning löper stor risk att inte kunna försörja sig själva. För att attrahera fler elever till yrkesprogrammen ska de leda till högskolebehörighet. Kvaliteten i utbildningen behöver höjas och alla yrkesprogram behöver utvecklas till yrkescollege med befintliga teknikcollege och vård- och omsorgscollege som förebild. Ungdomarna ska erbjudas en utbildning som kan leda vidare till högre studier och som ger dem redskap att vara aktiva samhällsmedborgare. Elevdemokratin och elevinflytandet är en viktig del av gymnasieskolan och elevernas möjlighet att påverka undervisningen och arbetsmiljön. Här ingår bl.a. elevers rätt att utvärdera lärare. Det ska även finnas möjlighet att ha elevmajoritet i de lokala skolstyrelserna. I framtidens gymnasieskola är jämställdhetsperspektivet viktigt och målet måste vara att utbildningarna blir mer jämställda. Därför bör studie- och yrkesvägledare både på högstadiet och i gymnasiet utbildas så att de bättre kan uppmuntra eleverna till programval som bryter genusnormer.