mot · H002Fi12 · 2013-04-25 00:00:00 — lanserar i detta budgetdokument en gedigen satsning på den svenska landsbygden, där 1,4 miljoner svenskar bor och verkar. Tyvärr är många landsbygdskommuner också avfolkningskommuner. Visserligen har urbaniseringstrenden naturliga förklaringar men vi avser att föra en politik för hela . Nuvarande regering har slagit in på fel linje i flertalet frågor som rör landsbygdens villkor. ser att det finns näringar som kan blomstra på landsbygden och att avfolkningstrenden kan motverkas genom att skapa optimala förutsättningar för tillväxt och sysselsättning i landsbygdsmiljöer. Många företag kan antas må bättre i landsbygden än i tätort. Exempel på detta är företag som inte har samma nytta av de skalfördelar som uppstår i urban miljö liksom företag som inte har nytta av att befinna sig i närheten av sin marknad förutsatt att goda kommunikationer finns. Det rör sig också om företag som arbetar med vidareförädling av råvaror. Utmaningen ligger i att skapa förutsättningar för näringar som drar nytta av de fördelar som landsbygden erbjuder inom exempelvis skog, jordbruk, vattenbruk, besöksnäring, gruvor och mineraler samt natur- och kulturmiljöer. presenterar i detta budgetdokument kraftfulla satsningar för att landsbygden ska kunna leva, växa och frodas. Tillsammans skapar vi förutsättningar för 25 000 nya jobb på landsbygden. I har skogen brukats i industriell skala före . sysselsätter skogsindustrin direkt och indirekt 200 000 människor. är världens näst största exportör av papper, pappersmassa och trävaror. Utgångspunkten för skogspolitik är två övergripande och jämställda mål: miljömålet och produktionsmålet. Enligt har miljöhänsynen inte alltid levt upp till en acceptabel nivå. vill skjuta till ytterligare resurser till för att enklare och oftare kunna bistå med rådgivning till markägarna. Skogsnäringen är beroende av bra transporter. vill ge och tvärbanorna ett rejält lyft. behöver bl.a. klara av högre axeltryck, få ett modernt trafikledningssystem och elektrifieras i samtliga delar, som avsevärda förbättringar i underhållet behövs. Tvärbanorna behöver även de elektrifieras. Därutöver behövs bättre terminaler anpassade för skogsråvara samt fler tågtider. En upprustning och modernisering av är inte enbart en skogspolitisk åtgärd; banan fungerar som redundans för hela järnvägsnätet. Skulle stambanan bli oframkomlig kan alltså fungera som reserv. avser att skjuta till avsevärda resurser till banhållningen samt ge i uppdrag att modernisera och tvärbanorna. Därutöver vill vi göra en inventering av Ostkustbanan och för att kostnadskalkylera en upprustning och modernisering. vill också öka anslagen till både och Linnéuniversitetet, som agerar huvudman för skogs- och träprogrammet. Tillika ska , som utbildar jägmästare och ansvarar för examina av skogsmästare, få ökade anslag. Intresset för en framtid inom näringen ökar i takt med att politiken väljer att prioritera en näringslivsvänlig inriktning för skogen, och är en av de ledande nationerna inom skogsforskning. Textilier, bioplaster, superstarka kompositer, kolfibermaterial och en ny generation drivmedel utvecklas och produceras redan på laboratorier och i fabriker. avser att skjuta till medel till forskning inom skogsnäringen. vill göra en grundlig undersökning av att klassa torv som biodrivmedel utifrån ett miljö- och sysselsättningsperspektiv. Torvland utgör av landyta men utvinning bedrivs på enbart av den ytan. Om miljöaspekterna är negligerbara i förhållande till de sysselsättningsskapande effekterna bör sedan SGU (geologiska undersökning) uppdras att inventera torvmarkerna för att utröna var samt i vilken utsträckning brytning är lämplig. har nästan 100 000 sjöar och över kust. Trots det är utnyttjandet av dessa resurser väldigt blygsamt. har potential att bygga upp ett hållbart och omfattande vattenbruk med ökad sysselsättning som följd. odlades det i vårt land ca fisk. I vårt grannland är motsvarande siffra närmare en miljon ton. vill utöka antalet fiskodlingar och skjuter till resurser för att öka odlingen av matfisk till ca . Vi sverigedemokrater är starkt kritiska till flera av de direktiv som EU beslutat om och som får långtgående återverkningar på det svenska jordbruket. Vi vill i grunden omförhandla flera av avtalen för det svenska EU- medlemskapet. Bland annat avser vi att omförhandla handelsavtalen och förbjuda import av chark- och mejeriprodukter som tillverkats på ett sätt som inte är förenligt med den svenska djurskyddslagstiftningen. Detta medför att våra bönder slipper utsättas för en konkurrens som inte bygger på lika villkor utan ger konkurrenter en fördel enkom för att de inte sätter samma värde och fokus på djurens väl. Tillika ämnar vi reformera lagen om offentlig upphandling, som är reglerad i EU-rätt, för att förtydliga att livsmedel kan och bör upphandlas lokalt, något som i princip inte är förenligt med EU:s En dylik reform kan antas medföra långtgående fördelar för mindre jordbruk där lejonparten av den lokala eller regionala marknaden utgörs av det offentliga. vill också kompensera svenska bönder för merkostnader som uppkommer till följd av att de lever upp till intentionerna i den svenska djurskyddslagstiftningen genom att införa ett särskilt djurvälfärdsbidrag. Vi vill dessutom kraftigt öka återbetalningen av dieselskatt till bönderna. En viktig del av vårt kulturarv är de byggnader som bedöms vara av kulturhistoriskt värde. De fyller inte minst funktionen av att lyfta fram kulturarvet i det svenska vardagliga samhället. vill införa ett särskilt riktat ROT-avdrag för renoveringsarbete på byggnader av kulturhistoriskt värde. Vi vill också höja anslagen till kyrkoantikvarisk ersättning samt införa en helt ny kulturarvsfond för att bevara och stimulera den svenska kulturmiljön. omsatte den svenska besöksnäringen och hade ca 165 000 anställda. En av största turistorganisationer har satt upp som mål till 2020 att öka omsättningen till . vill öka anslagen bl.a. till mindre flygplatser med lönsamhetsproblem samt till viss trafik av samhällsintresse. vill tillika underlätta regelverken för uppförande av nya anläggningar, såsom hotell eller skidliftar i fjällmiljö. har entreprenörer nekats tillstånd på alltför vaga och omotiverade grunder. Tillgången till kompetent personal är viktig. vill tillsammans med Turismakademin och Myndigheten för utbilda för näringens behov och anslår medel för detta. Den svenska gruvnäringen är allmänt oomtvistad och upplever nu något av en renässans där efterfrågan från tillsammans med EU:s ambitioner om att bli mer självförsörjande driver upp priserna. Den svenska gruvnäringen har därtill långa anor; exempelvis började brytas redan i förkristen tid och stod den för två tredjedelar av samlade kopparproduktion. avser att budgetera för en kraftig upprustning av med fler mötesstationer för tåg. Den omfattande gruvverksamheten i och kommer att skapa kapacitetsproblem då malmtransporterna där i princip inte har några alternativ till järnvägstransporter. Tågen behöver gå mot eller hamn varför kapacitetsförbättringar måste till på dessa sträckor. kapacitetsförbättringar på sträckorna FalunBorlänge, AvestaFagersta samt StälldalenFrövi, vilka samtliga är viktiga sträckor för gruvnäringen. Det behövs också satsningar på utbildningar kopplade till näringen såväl längre civilingenjörsutbildningar som KY-utbildningar till exempelvis maskinoperatörer. Vi avsätter därmed resurser till Myndigheten för , till samt till , vilken är huvudman för högskoleutbildningarna i , . Syftet är att öka antalet utbildningsplatser med inriktning mot gruv- och mineralverksamhet. förespråkar ett återinförande av den allmänna värnplikten. På kortare sikt, , budgeteras för att 6 000 ungdomar tas ut för genomförande av grundläggande militär utbildning (GMU). Målsättningen är att hälften av dessa vid godkänd utbildning ska kontrakteras för krigsplacering vid brigaderna. På lång sikt är målsättningen att huvuddelen av de unga männen i varje årskull ska genomföra värnplikt. Den sysselsättningsskapande effekten bör inte negligeras i sammanhanget. Under kommande budgetperiod 20142017 avser att satsa på att förbättra landsbygdens villkor och stimulera tillväxt och sysselsättning. Finansieringen av detta uppstår genom en påtaglig reformering av mineralersättningen som dels höjs avsevärt, dels allokeras till en fond för utveckling och sysselsättning på landsbygden. På så vis får landsbygden större del av det värde den skapar. Fördelningen av medel sker preliminärt enligt följande: Tabell 1 - Satsningar 20142017 (mnkr) 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård 2:23 Linnéuniversitetet: Grundutbildning 2:24 Linnéuniversitetet: Forskning och 2:44 : Forskning och 7:2 Bidrag till kulturmiljövård (ROT-avdrag) 1:6 Driftsbidrag till icke statliga flygplatser m.m. 1:2 Insatser för skogsbruket 1:25 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad 2:2 Höjd återbetalning av koldioxidskatt 2:3 Vattenbruk och fiskodlingar 2:4 Fiskevård och fiskebestånd offensiva åtgärdspaket inom områdena skog, fiskodling och vattenbruk, jordbruk, turism och besöksnäring, gruvor samt återinförd värnplikt skapar förutsättningar för 25 000 nya arbeten netto mätt i helårsarbetskrafter. Den absoluta merparten kommer att tillfalla landsbygdskommuner. ambition är att inför kommande höstbudget föreslå flera konkreta åtgärder för att förbättra arbetssituationen för offentligt anställda med fokus på vårdyrkena. Bland annat kommer detta beröra arbetsmiljövillkor, den orättvisa löneskillnaden mellan män och kvinnor samt offentliganställdas möjligheter till heltidsarbete. presenterar här satsningar som syftar till att främja invandrares anpassning till och delaktighet i det svenska samhället. Vi lägger också fram ambitionen att med krafttag en gång för alla göra upp med det hedersrelaterade förtrycket och våld som har fått en fast grogrund i vårt land. Förslag till riksdagsbeslut ....................................................................... Det ekonomiska läget.............................................................................. väg framåt full sysselsättning! Ansvar för samhälle och individ............................................ Forskning och innovation ................................................................ Tillväxt och sysselsättning..................................................... Miljö och hållbarhet............................................................... Fiskodling och vattenbruk ............................................................... Fiskevård för miljö och turism .............................................. Turism och besöksnäring ................................................................. Utbildning och kompetens ..................................................... SGU och Bergsstaten............................................................. Vård på landsbygden ....................................................................... Utveckling av telemedicin ..................................................... 6.9.5 Förbättrade villkor för läkare........................................ Satsningar och sysselsättningstillväxt......................................... beslutar att godkänna motionens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra villkoren för den svenska landsbygden. Ekonomin i såväl som i övriga präglas fortsatt av mycket stor osäkerhet. Den svenska BNP-tillväxten var obefintlig. ligger arbetslösheten kvar på och väntas så göra . En viss nedgång väntas 2015 men det dröjer ända innan arbetslösheten når ner till jämviktsnivå. Faktum är att vi under så gott som hela den tid Alliansen regerat både har haft en mycket hög jämviktsarbetslöshet och en faktisk arbetslöshet som legat över jämvikt. Detta kan förklaras av två huvudsakliga faktorer; dels har vi haft en missanpassad invandringspolitik i den meningen att den inte varit behovsprövad, dels en missanpassad utbildnings- och arbetsmarknadspolitik i den meningen att den haft obefintligt fokus på matchning av arbetskraften. Den höga arbetslösheten hos invandrare och i synnerhet nyanlända invandrare samt den höga ungdomsarbetslösheten svarar var för sig för ungefär en tredjedel av den höga arbetslösheten. konkreta förslag på dessa två områden har mycket goda möjligheter att stävja problematiken och regeringens bristande handlingskraft härvidlag är minst sagt oroväckande. I euroområdet har BNP-tillväxten varit negativ och väntas sluta falla först . Ökningen därefter uppskattas endast vara marginell. antas den redan rekordhöga arbetslösheten fortsätta att stiga . Tillsammans med en svag euro medför detta för svensk del en svag export, vilket i sin tur leder till att industrins investeringar faller. Den långsamma återhämtningen i resten av världen i allmänhet men i euroområdet i synnerhet gör att vi blir allt mer beroende av inhemsk konsumtion och efterfrågan. Det framstår även som tydligt att missnöjet med hela valutaprojektet ökat; i de sydliga delarna och runt ökar missnöjet med ovanifrån påtvingade besparingar och i norr, kring , med en ovanifrån påtvingad solidaritet. Spänningen består inte bara av folkens missnöje med sina folkvalda och med överstatliga institutioner som EU, ECB och IMF utan klyver rätt igenom den europeiska kontinenten längs en nord-sydlig axel. Det är utifrån det perspektivet djupt beklämmande att regeringen, trots flertalet propåer från inte minst , konsekvent vägrar att förhandla fram ett formellt undantag för från att delta i valutaunionens tredje steg. Precis som tidigare påpekat framstår det som uppenbart att euron och den politiska fanatism som ger den näring är det enskilt största hotet mot freden på vår kontinent. Situationen i vår omvärld gör oss mer beroende av vår egen marknad, och det förefaller som om fortsatta skattesänkningar i form av ytterligare steg i jobbskatteavdraget samt sänkningar av pensionärsskatten är de mest effektiva åtgärderna vad gäller att stimulera ekonomin. Tillsammans med en stark krona som ger låga importpriser och hjälper till att hålla inflationen i schack kan vi på så sätt få en större disponibel inkomst. Den ökade konsumtionen är den enskilt viktigaste faktorn till att BNP över huvud taget växer . Sänkt skatt på arbete skapar också en varaktigt högre sysselsättning tack vare en något dämpad löneökningstakt. Det vore således beklämmande om regeringen väljer att skjuta upp en satsning på det femte steget i jobbskatteavdraget. Det är olyckligt, men förståeligt, att inte vågar föra en mer expansiv penningpolitik. Trots att inflationen legat under målet framstår det som tydligt att en majoritet av direktion inte vill sänka räntan ytterligare och att det starkaste skälet till detta är att hushållens skuldsättning har ökat på ett oroväckande sätt. En klok politik bör syfta till att söka lindra denna skuldsättning, och det smartaste sättet att åstadkomma detta på förefaller vara att införa ett amorteringskrav på åtminstone . Att minska eller helt avskaffa ränteavdragen kommer att minska hushållens disponibla inkomst och därmed också deras amorteringsvilja. Ett amorteringskrav med bibehållet ränteavdrag skulle däremot lindra oro och kunna leda till en räntesänkning, vilket i sin tur skulle öka de skuldbelagda hushållens disponibla inkomst liksom deras amorteringsvilja. Vi får därmed en positiv spiral i stället för en negativ. Det är beklagligt att regeringen ställt sig kallsinniga till initiativ om införandet av ett amorteringskrav. Det framstår slutligen som tydligt att regeringen för okänd gång i ordningen baserar sin ekonomiska politik på överdrivet optimistiska prognoser. Regeringens prognos rörande såväl arbetslöshet som BNP avviker kraftigt från exempelvis , och skillnaderna i skatteintäkter, ceteris paribus, skulle motsvara . Alltså, om regeringen har fel i sin optimistiska prognos och har rätt i sin mer moderata prognos så är regeringens budget underfinansierad med åtminstone . Det är oroväckande ur ett förtroendeperspektiv och riskerar att skada ett i övrigt gediget finanspolitiskt ramverk. 5 väg framåt full sysselsättning! vill på ett flertal olika sätt föra tillbaka in på rätt spår, tillbaka till den avancerade kunskapsekonomin där konkurrens sker på basis av hög kvalitet snarare än lågt pris till följd av sänkta löner. Vi presenterar ett genomtänkt, verklighetsförankrat, pragmatiskt och rationellt åtgärdspaket inom områdena arbetsmarknad, invandring, utbildning, forskning och innovation samt infrastruktur. Utrikes födda och ungdomar (med en kraftig överrepresentation av utrikes födda ungdomar) utgör ungefär två tredjedelar av den totala arbetslösheten i Sverige.1 Resterande tredjedel kan förklaras antingen som konjunkturell arbetslöshet eller kort och gott som normal friktionsarbetslöshet. En mindre andel av arbetskraften kommer nämligen även i ett idealiskt läge att vara arbetslös företag omstruktureras, vissa går helt omkull medan nya startas. Detta leder till en permanent arbetslöshet som har en optimal nivå på ett par procent. En rationell sysselsättningspolitik bör därmed ta fasta på utmaningen med att få utrikes födda och ungdomar i arbete. vill fortsätta arbetet med att sänka skatterna på arbete för låg- och medelinkomsttagarna. Detta sker enklast och effektivast genom införandet av ett femte steg i jobbskatteavdraget. kommer återigen att föreslå ett femte jobbskatteavdrag i kommande höstbudget. Generella sänkningar av de sociala avgifterna bedöms inte vara någon effektiv åtgärd för att stimulera sysselsättningen.2 3 ambition är i stället att rikta satsningar specifikt till småföretagen. För att åstadkomma detta på smartaste sätt och undvika att skapa onödiga tröskeleffekter för växande företag vill vi införa ett socialavgiftsavdrag, inte helt olikt jobbskatteavdraget, som delges alla företag oaktat antal anställda. De mindre företagen kommer dock att erhålla den största vinsten av reformen i och med ett avdragstak. 2011/12:100, ekonomiska vårproposition, s. 31 + s. 48. 2Regeringskansliet (2011), Hur ska utvecklingen av arbetsmarknadens funktionssätt bedömas? Rapport från ekonomiska avdelningen 2011:1, s. 6566. 3Långtidsutredningens huvudbetänkande (SOU 2011:11) s. 146147. ambition är att göra det både billigare och enklare att anställa. Det är därmed vår avsikt att reformera sjuklöneansvaret på så vis att mikro- och småföretagens börda lindras avsevärt. För att undvika tröskeleffekter konstruerar vi reformen på så sätt att varje företag får göra avdrag för sina sjuklönekostnader motsvarande sjuklönekostnaden för en genomsnittlig anställd upp till ett maxtak på 10 anställda. Vid fler än 10 anställda ersätts företaget enbart upp till maxtaket och vid färre motsvarar ersättningen antalet anställda. Ett mikroföretag med en genomsnittligt frisk personal slipper således helt att betala sjuklönekostnader. Även större företag med personal som är mindre benägen än genomsnittet att sjukskriva sig kan undslippa sjuklönekostnader helt. Ett lindrat och i flera fall helt avskaffat sjuklöneansvar bedöms ha en mycket positiv inverkan på sysselsättningen. En rapport från Företagarna visar att för en av fyra företagare som avstått från att anställa personer utanför familjen har sjuklöneansvaret haft en stor betydelse i detta beslut.4 Den massiva ungdomsarbetslösheten beror delvis på den överteoretisering som skett av gymnasieskolans olika program. Idén om att varje studentexamen ska ge högskolebehörighet och att hälften av alla gymnasieelever ska bli akademiker har inverkat menligt på såväl arbetsmarknad som enskilda ungdomar. Resultaten ser vi , där våra yrkeskunniga ungdomar har fått en undermålig utbildning med ett alltför litet inslag av praktik och alltför mycket teori i sina yrkesinriktade program. inser att det finns de som varken kan, bör eller vill bli akademiker och att yrkesutbildade efterfrågas i allt större utsträckning. Den stora skillnaden mellan utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden är särskilt tydlig när det gäller företagens skriande behov av just yrkeskunniga. Svenska ungdomar tappar konkurrenskraft mot låglöneländer från eller tredje världen då de inte ges tillräcklig möjlighet till praktik eller annan anknytning till arbetsmarknaden under sin studietid. Vår viktigaste satsning för att bryta ungdomsarbetslösheten är därför införandet av lärlingsjobb. Den nya anställningsformen möjliggör för en arbetsgivare att anställa en ung lärling med en provanställningsperiod i stället för dagens sex. avskaffas arbetsgivaravgiften helt. Satsningen bedöms kunna skapa 50 000 nya lärlingsjobb brutto. Eftersom ungdomsarbetslösheten utgör cirka en tredjedel av den totala arbetslösheten är varje åtgärd som syftar till att minska denna andel till gagn för hela ekonomin. 4 Företagarna (2009), Arbetsgivarnas sjuklöneansvar en dyr affär för jobben, s. 5. Mycket av företagarpolitiken i baseras på småföretagarnas perspektiv och intressen, vilket givetvis är bra då dessa utgör en oumbärlig kugge i den svenska ekonomin. Tyvärr leder detta småföretagarfokus till att storföretagens villkor ofta negligeras i den politiska debatten. Självfallet bör även betydelsen av storföretag betonas. Ett exempel på detta är att de 20 största företagen med bas i står för ungefär hälften av näringslivets investeringar i forskning och utveckling (FoU).5 Denna verksamhet sprider sig också till övriga delar av samhället, och den totala samhälleliga avkastningen på FoU-investeringar beräknas uppgå till . skapar också nya företag genom avknoppningar, exempelvis om ett antal anställda som förvärvat djup kunskap inom ett område inom det större företaget väljer att starta eget. Dessa nya entreprenörer har en betydligt högre överlevnadsgrad än övriga kategorier.6 De stora multinationella företagen står för en stor del av den kunskaps- och innovationsbaserade verksamhet som bör utgöra grunden för svensk konkurrenskraft. Det är därför oroväckande att stora svenska företag flyttar mycket av denna verksamhet utomlands, och det är sannolikt ett tecken på att har förlorat sina komparativa fördelar inom mer avancerad produktion.7 vill ha kvar de större företagen i landet vi vill att de ska bli fler och växa samt att de investerar på hemmaplan i stället för att som förlägga avancerade aktiviteter i andra delar av västvärlden. Vi ställer oss därför bakom den sänkta bolagsskatten och menar att utgångspunkten och målsättningen för bolagsskatt bör vara att den ligger under eller i paritet med EU-snittet. presenterar vi ett mycket kraftfullt åtgärdspaket avseende högre utbildning och forskning. är övertygade om att tillgången till högkvalificerad arbetskraft är en mycket viktig faktor när de stora multinationella företagen beslutar om lokaliseringsort. Arbetsmarknaden och arbetsplatserna i är för många en trygghet i vardagen och en harmonisk plats där vi vid en heltidsanställning spenderar åtminstone en tredjedel av vår dag. Tyvärr ser inte läget ut så för alla. Några av de största utmaningarna vi har återfinns i den offentliga sektorn. Denna sektor omfattar ca 1,3 miljoner anställda. En majoritet av dessa är kvinnor, speciellt inom vård- och omsorgssektor. presenterade en undersökning av löneskillnaderna mellan män och kvinnor. Även om siffrorna förbättras 5Entreprenörskapsforum (2012), som kunskapsnation klarar sig näringslivet utan storföretagen?, Globaliseringsforum rapport #3, s. 3. 7Blomström, U (2000), Internationalisation and growth: evidence from , 7, s. 185. avsevärt efter att faktorer som utbildning, ålder och liknande vägts in kvarstår en skillnad där kvinnor tjänar mindre än män.8 Vad gäller arbetsmiljön presenterar fackförbundet oroväckande siffror: 1.Mer än hälften av medlemmar har besvär i nacke, skuldror eller axlar. Det är 61 000 personer fler än . 2.De som känner oro, ängslan eller ångest har ökat med 55 000, vilket nästan är en fördubbling .