ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Ub288 · 2013-10-01 00:00:00 — Ledande kunskaps- och forskningsnation tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höja investeringarna i högre utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra samverkan mellan stat, näringsliv, fackliga organisationer, universitet och högskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över likvärdigheten mellan olika utbildningar. ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. Utbildning och forskning har en central betydelse för välfärdens tillväxt och utveckling. Där ska grunden för vår konkurrenskraft ligga. Ska vi möta utmaningen som ett framtidsinriktat land måste vi prioritera investeringar i utbildning och forskning . En växande andel av jobben kommer att kräva en högre utbildning. behöver tillhöra de länder i världen som har högst andel med högre utbildning. Vi har inte råd att tappa i andel välutbildade jämfört med andra länder. För att stå starka måste vi konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor, inte med låga löner. Utbildning och forskning har därför central betydelse för välfärdens tillväxt och utveckling. Investeringarna i högre utbildning måste höjas som samverkan mellan stat, näringsliv, fackliga organisationer, universitet och högskolor förbättras. Nya branschprogram behövs för att stärka samverkan mellan forskar- och företagsvärlden. Villkoren för unga forskare måste förbättras genom att särskilda medel avsätts för forskare som är precis i början av sin karriär. De unga forskarna måste ges möjlighet att etablera sig. Vi står inför en stor generationsväxling inom forskarvärlden, vilket medför att tryggheten och karriärmöjligheterna för de yngre behöver förbättras så att fler vågar ta steget in i forskningsvärlden. Det är särskilt viktigt för att motverka snedrekrytering och för att öka jämställdheten. Särskilda satsningar behövs på de små och medelstora högskolorna för att stärka deras koppling till lokala och regionala företag så att dessa kan ta emot forskare i sin verksamhet som kan bidra till utveckling och konkurrenskraft. Därmed kan nya företag och arbetstillfällen skapas regionalt. fördelas de ekonomiska resurserna mellan olika universitetsämnen utifrån i vilken utsträckning ämnet anses vara laborativt. Detta medför att vissa utbildningar får en hög andel lärarledd undervisning medan andra i hög grad måste bedriva självstudier. Detta medför stora risker för kvaliteten på utbildningen och likvärdigheten mellan olika utbildningar. Likvärdigheten måste ses över så att kvaliteten förbättras. Hur man arbetar inom olika ämnen har i hög grad förändrats i och med den snabba teknikutvecklingen. En översyn av behovet av lärarledd undervisning bör ske. På många utbildningar, inte minst inom samhällsvetenskap och humaniora, behöver studenterna fler föreläsningar och seminarier, och uppsatsstudenter behöver mer tid med sina handledare.
mot · H102Ub289 · 2013-10-01 00:00:00 — It-kompetens och tillgång till digitala hjälpmedel för lärare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över it-kompetensen bland landets lärare samt att planera för förbättrad tillgång till digitala hjälpmedel. Digital kompetens är en nyckelkompetens och arbetet med informations- och kommunikationsteknologi behöver förstärkas i skolan. är ett av världens mest teknikutvecklade länder och ska fortsatt vara en framstående it-nation. Därför är det oroande att halkat efter jämfört med andra länder när det gäller utvecklandet av lärandet med stöd av digital teknik. uppföljning visar att tillgången till it i skolan ökar men att det finns betydande skillnader mellan skolorna. Skolan ska vara modern och elevernas tillgång till it är en central del av detta. Datorer och andra digitala hjälpmedel som läsplattor och smarta telefoner har blivit oumbärliga och naturliga redskap i skolundervisningen. De flesta lärare använder it i såväl pedagogiska som administrativa syften. Omkring nio av tio lärare uppger att de använder datorer på lektionstid åtminstone och drygt hälften av lärarna på grund- och gymnasieskolan anger att de använder dator på lektionstid . Bland förskolepersonalen är andelen som använder dator i arbete med barngruppen . Lärarna använder även digitala hjälpmedel för att förbereda sitt arbete och till administrativa uppgifter. Det finns många brister, och skillnaderna är stora när det gäller it-kompetens och tillgång till digitala hjälpmedel för lärarna. Många lärare tvingas dela dessa med kollegor, vilket försvårar möjligheterna att utföra arbetsuppgifterna – vilket leder till köbildning och stress. Lärarnas bedömning av sin egen it-kompetens skiljer sig något åt mellan de olika verksamhetsformerna. Omkring två tredjedelar av lärarna på gymnasieskolan och vuxenutbildningen bedömer att de är ganska eller mycket bra på it, medan andelen är något lägre för personal på grundskola och förskola. Många lärare uppger behov av kompetensutveckling inom it-relaterade områden där den största andelen har behov av att lära sig mer om arbete med bild, ljud och video med hjälp av it. Digitala hjälpmedel är oumbärliga arbetsredskap i skolorna. Därför bör god tillgång prioriteras, liksom möjligheten för lärare att utveckla sin it-kompetens.
mot · H102Ub290 · 2013-10-01 00:00:00 — Utvärdering av barnomsorg på obekväm arbetstid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvärdera kommunernas utbyggnad av barnomsorg på obekväm arbetstid. har kommunerna så smått börjat möta familjers behov av barnsomsorg på obekväma tider som man brukar benämna kvälls-, natt- och helgomsorg. Förväntningar har funnits från olika håll på en utbyggd verksamhet men inga medel har fördelats till kommunerna för uppgiften. Först nu har regeringen lockat kommunerna med en, minst sagt, symbolisk summa och det är fortfarande sparsamt med krav på vilken kvalitet som ska erbjudas. Det är viktigt att följa och utvärdera den omsorg som byggs och har byggts ut. Hur ser omfattningen ut, vilka yrkeskategorier visar störst behov, vilka åldrar är det på barnen i verksamheten och hur länge eller ofta behöver de omsorgen? Är det endast förskola som erbjuds eller finns det andra lösningar som några timmars barnvakt i hemmet, familjedaghem om behovet i kommunen är litet eller inte passar geografiskt? Vad blir de ekonomiska konsekvenserna i kommunen när inga nya resurser tillförs som förväntan på anpassade barnomsorgstider blir allt större? Lika viktigt och intressant vore att närmare följa situationen på arbetsmarknaden då det inte är en självklarhet att arbete på obekväma tider för ensamstående föräldrar ska mötas med barnomsorg istället för ändrade eller anpassade arbetstider. Gör kommunen som arbetsgivare sitt yttersta, hur ser det ut inom handeln, vården, industrin m m? I grunden måste förskolan vara till för barnens egen skull, inte enbart föräldrarnas möjlighet till förvärvsarbete. Hög kvalitet och en trygg omsorg på obekväma tider är då avgörande.
mot · H102Ub291 · 2013-10-01 00:00:00 — Alla barns lika rätt till förskola tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge alla barn lika rätt till förskola. Förskolan är en viktig del av familjepolitiken. Den möjliggör för kvinnor och män att kombinera arbete med barn och familj. Men förskolan har i allt större utsträckning kommit att bli en viktig verksamhet för barnen själva och för deras utveckling. Första steget i det livslånga lärandet säger vi gärna, med rätta. En läroplan och utbildad personal understryker det pedagogiska innehållet som kombineras med omsorg. Något som inte kan jämföras med avdragsgilla barnflickor eller vårdnadsbidrag. Den svenska förskolan är av hög kvalitet, är internationellt efterfrågad och är omtyckt av både barn och föräldrar. Förskolan bidrar till att utjämna skillnader i uppväxtvillkor och forskning visar att barn som gått i förskola presterar bättre i skolan. För barn som växer upp med ett annat modersmål än svenska har förskolan en avgörande betydelse för barnets språkutveckling. För barn med en otrygg uppväxtmiljö kan förskolan vara den plats som erbjuder trygga stabila vuxenkontakter. Språkutveckling, socialt samspel, förmågan att knäcka läskoden för den som vill, matematiska begrepp, demokrati, medbestämmande, motorik och mycket mer hänvisas till förskolan. Med den utveckling som förskolan genomgått och den vikt vi lägger vid förskolans verksamhet borde det vara självklart att alla barn ska ha rätt till förskola på lika villkor. Barn till arbetslösa och föräldralediga fick 2001 rätt . Det var ett viktigt steg. Men fortfarande styrs många barns vistelse av föräldrarnas dagliga sysselsättning snarare än av barnens behov. Detta bör tydliggöras i skollagen och successivt bör den allmänna och avgiftsfria förskoletiden öka.
mot · H102Ub292 · 2013-10-01 00:00:00 — Förskola och undervisning i skyddat boende tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barns rätt till förskola eller skola de tvingas leva i skyddat boende med sin mamma. tvingas hundratals barn leva på ett skyddat boende tillsammans med sin mamma. Orsaken är en situation där de inte kan bo i sin ordinarie bostad på grund av misshandel, hot och våld från man/make/pappa. Tiden i ett skyddat boende kan variera från enstaka dagar i hemkommunen eller i någon annan del av . Eftersom anledningen till skyddat boende är våld och hot kan barnen oftast inte gå i sin ordinarie skola och där riskera att bli upptäckta, misshandlade, bortförda. Det är inte självklart att en annan skola anser sig kunna ta emot dem. De missar då undervisning, kommer efter i skolan och får inga rutiner i den redan så sönderslagna vardagen. Barn som inte uppnått skolåldern har ingen rätt till förskola utan tvingas även de vara på det skyddade boendet , som mamman är i stort behov av hjälp och stöd. Kvinnojourer som ofta är de som driver skyddade boenden har inte resurser att anställa egna lärare och förskollärare trots att utrymmet går att uppbåda. Det borde vara en självklarhet att barnen får delta i undervisning och förskoleverksamhet på det skyddade boendet eller på en näraliggande skola.
mot · H102Ub293 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta föreningslivet och ta plats i skolbarnsomsorgen/fritis. Under tidigare åren i följs skoldagen i de flesta fall av skolbarnsomsorg, så kallad fritidsverksamhet. ägnas åt allt ifrån pyssel och lek till organiserade utflykter och diskussioner. När det är dags att hämtas kommer mer eller mindre stressade föräldrar som ska hem och laga mat, skjutsa till idrott, musikskola, scouter och efter det läsa läxor. Tiden ska räcka till mycket. För den som inte har råd att betala avgifter och idrottsutrustning, som inte har föräldrar som hinner eller kan skjutsa och som kan hjälpa till med läxorna är stressen mindre. Men han eller hon missar möjligheten att utveckla ett intresse, får inte pröva sina musikaliska vingar och har svårare att klara skolan. ägnas tiden eller timmarna på fritis åt läxläsning. För få kommuner låter musik och lärare befinnas sig i skolans lokaler och där erbjuda gruppundervisning eller individuell träning. Få om ens någon låter föreningslivet komma in och starta fotbollsträningen, danslektionen eller rollspelsaktiviteten tidig eftermiddag för att använda tiden klokt, erbjuda fler samma aktivitet och därmed en lugnare tillvaro efter skolans slut. Fritidsverksamheten ser väldigt olika ut över landet och den har stor potential. Fler föreningar, organisationer och aktiviteter kan bidra till barnens utveckling och möjlighet att delta i föreningslivet.
mot · H102Ub294 · 2013-10-01 00:00:00 — Fritidshem inte bara som förvaring utan kvalitet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av mindre barngrupper i kommunernas fritidshemsverksamhet. Fritidshemsverksamheten i kommunerna har förändrats radikalt . går det så många barn per vuxen och grupperna i sig har blivit dubbelt så stora. Det går inte att pressa denna verksamhet hårdare än man redan gjort. Många föräldrar vittnar om att man känner oro för barnens välmående på fritids. En del tycker till och med att de inte vågar låta barnen vara på fritids. Personalen på fritidshemmen upplever samma stressade situation som man gör i många andra kommunala verksamheter. Man är för få anställda och barnen är för många. Det blir stressigt, slitsamt och många orkar inte fortsätta jobba. Stödet som fritidshemmen utgör för många familjer är viktigt. Dels för att barnen och föräldrarna ska känna sig trygga, dels för att många barn har det jobbigt hemma. Fritids ger fler positiva vuxenkontakter i då många barn tvingas uppleva föräldrars arbetslöshet och all frustration som kommer av det. Att då ha tillgång till fler platser av trygghet, lugn och ro är viktigt för att barns utveckling inte ska hämmas av kristider i omvärlden. Barnen är vår framtid och att kommunala nära verksamheter haltar på grund av resursbrist är ingen hållbar lösning. Fungerar verksamheter för barn bra kommer fler barn att utvecklas som de ska och färre hamnar i svårigheter. Det är alltid bättre att satsa resurser och förebygga än att försöka ta igen skadan när den redan är skedd. Kommuner måste få större möjligheter till ökat stöd för insatser på fritidshemmen.
mot · H102Ub295 · 2013-10-01 00:00:00 — Rätten till undervisning i modersmål tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över och ändra kraven på grundläggande kunskaper i samiska för att få modersmålsundervisning. i vår historia förbjöds användningen av samiskan i skolan, vilket gjorde att många barn förlorade sitt naturliga modersmål. Detta skedde även med tornedalsfinskan . De barn som växte upp och förvägrades sitt språk har av självklara skäl ofta inte fört sin barndoms modersmål vidare till sina barn. Det utgör ett direkt hot mot våra minoritetsspråk, och gör att många insatser behöver göras för att språken ska leva kvar. De krav som råder på att man måste ha grundläggande kunskaper i till exempel samiska för att få modersmålsundervisning riskerar språkets framtid. När tidigare generationer kan ha hindrats att nyttja sitt språk är det inte märkligt att många barn saknar grundläggande kunskaper, men de måste ändå få ha rätten till sitt språk. En översyn av reglerna behöver göras. i (S)
mot · H102Ub296 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätt till extra resurser för barn med särskilda behov i förskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en bättre grundbemanning av förskolepersonal. Barngrupperna blir större på många av våra förskolor och personaltätheten är mindre per antal barn. Vilket i sin tur inte ger förutsättning för förskolepersonal att arbeta på ett pedagogiskt sätt med de barn som har extra behov av stöd. Det är inte ovanligt att innan förskolan kan få mer resurser ställs det krav på en diagnos eller utredning av barnet. Vilket kan ta väldigt och även kan upplevas som känsligt. Det är inte bra för det barn som behöver extra stöd, som går förlorad innebär att barnens utveckling inte går framåt i den takt som barnet så väl behöver och borde ha rätt till. Det är också viktigt att vi inte glömmer bort att alla barn har särskilda behov och att förskolepersonalen besitter mycket kunskap. Med en god grundbemanning så skulle inte barnen behöva utredas enbart för att få förstärkning av ytterligare personal. En god grundbemanning ger utrymme för att även ta hand om de barn som har särskilda behov. kan det vara nödvändigt att få en diagnos för att rätt hjälp och stöd ska kunna sättas in. Men ibland kan det vara så att det händer saker i barnens omgivning som också påverkar hur de är eller mår. Föräldrar, förskolepersonal och barnen borde få känna att alla barn har särskilda behov utan att barnen tidigt i livet får med sig att det är något fel. Men då krävs en förändring av hur man ser på resurser på förskolan så att alla barn kan få lyckas utifrån sin egna förmåga. Barnen är vår framtid och förskolan är en viktig del i det livslånga lärandet. Att investera i barnen är att investera i vår framtid.
mot · H102Ub297 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fler yrkesgrupper bör få möjlighet att validera sin utbildning. Inom vården har valideringsarbetet funnits och även inom förskolan har man kommit en bit på väg. Många vårdbiträden har möjligheten att uppgradera sin yrkesroll till undersköterska. Likaså barnskötare till förskollärare. Detta upplevs som något mycket positivt av de inblandade, både personal och arbetsgivare och det kommer verksamheterna till del genom en ökad kompetens. Det bör bli möjligt för fler människor inom olika yrkesgrupper att validera kunskapen och kompetensen som de anställda skaffat sig genom erfarenhet i yrket, och därigenom uppgradera deras roll. Detta för att förbättra kvaliteten i många yrken, både för de anställda och för nyttjarna. Därför bör ett system för validering av kompetens för fler yrkesgrupper utvecklas. Denna validering bör kunna genomföras genom en kortare utbildning och examensprov inom respektive yrke. Förslagsvis kan dessa utbildningar anordnas och planeras av facket och arbetsgivaren tillsammans. Även möjligheten att validera utländska utbildningar på ett snabbt och enkelt sätt är viktigt för att ta tillvara den kompetens som många besitter. Det är verkligen en absurd situation när exempelvis läkare och universitetslärare tvingas till arbeten som de är överkvalificerade för, eller till arbetslöshet, endast för att de inte har en svensk examen. Att på ett enkelt sätt genomföra en validering med möjlighet att komplettera med det som saknas för att kunna avlägga svensk examen borde inte vara omöjligt att organisera för dem som är intresserade av att delta. Flera yrkesgrupper bör få möjlighet att validera sin utbildning. Även många handikappade eller funktionshindrade som besitter viktiga kunskaper och erfarenheter inom många olika yrken, men som inte har en traditionell examen eftersom de av olika skäl inte kunnat genomgå en traditionell utbildning i ämnet, skulle kunna dra nytta av möjligheten till validering för att få en erkänd examen. På så sätt skulle mycket kompetens och erfarenhet kunna utnyttjas på ett bättre sätt än det görs . Det skulle innebära en stor förbättring för arbetstagare, arbetslösa och för dem som nyttjar verksamheten om möjligheten till validering av kunskap och erfarenhet fanns mer tillgänglig. Detta är ett sätt att höja kvaliteten och ta hand om de resurser som finns i vårt samhälle.
mot · H102Ub3 · 2013-10-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2012/13:187 Vissa skolfrågor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge fritidspedagogerna rätt till lärarlegitimation. I regeringens proposition 2012/13:187 presenteras förslag till vissa förändringar av bestämmelser om legitimation och behörighet för lärare och förskollärare. Det är bra att regeringen nu efter omfattande kritik från oss och andra ändrar sig och gör vissa förändringar som är till gagn för flera grupper inom skolväsendet. På en punkt fortsätter regeringen att streta emot: De vägrar att tillmötesgå fritidspedagogerna genom att förvägra dem rätten till lärarlegitimation. Förvisso går regeringen fritidspedagogerna halvvägs till mötes genom att tillerkänna dem ansvar för verksamheten. Så här skriver regeringen i sin proposition: Den som har en fritidspedagogexamen (motsvarande) ska få bedriva och ansvara för undervisning i fritidshemmet, trots att han eller hon inte är legitimerad och behörig för undervisningen. Det är positivt att regeringen backar, men det är otillräckligt. Det som behövs är att tillerkänna även fritidspedagogerna rätten till legitimation. En viktig del i att säkra kvaliteten i verksamheten på fritidshemmen är att personalen är utbildad för att ansvara för, planera, utföra och följa upp verksamheten. Som tur är finns det i tusentals utbildade och erfarna fritidspedagoger. Vi kan inte acceptera att denna personalkategori som är så viktig för våra elevers utveckling åsidosätts. Med anledning av det anförda föreslår vi att ska ge regeringen till känna vad som anförs i motionen om att ge fritidspedagogerna rätten till lärarlegitimation.
mot · H102Ub300 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa körkortsundervisning på vissa program i gymnasiet. För många arbetslösa ungdomar skulle det underlätta om de hade haft ett körkort eftersom det är ett vanligt krav från arbetsgivarna. Innehav av körkort kan bidra till att de lättare får ett jobb. Ungdomarna hamnar i en svår situation då de oftast inte har råd att skaffa sig ett körkort eftersom de saknar inkomst. Ungdomar hamnar då i en återvändsgränd. En lösning på problemet kan vara att man ser över möjligheten att införa körkortsundervisning inom vissa program på gymnasiet. På så sätt kan kostnaden hållas nere och därmed kan andelen ungdomar som tar körkort öka. Vilket kan bidra till en ökad anställningsbarhet. Det är viktigt att både unga kvinnor och unga män får möjlighet till viss körkortutbildning under sin gymnasietid för att kunna ta körkort inom en rimlig tidsperiod.
mot · H102Ub306 · 2013-10-02 00:00:00 — Indexreglering av avgiftstaket för maxtaxan i barnomsorgen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en indexreglering av avgiftstaket för maxtaxan i barnomsorgen. Maxtaxan i barnomsorgen infördes . Det innebar ett stort avsteg från kommunernas ansvar att själva sätta nivån på sina avgifter och taxor för den verksamhet de bedriver. Flera kommuner hade då avgiftssystem som utgick ifrån nyttjandegraden och ibland även kombinerat med ett inkomstrelaterat system. När maxtaxan infördes var det säkert många föräldrar som kände en stor lättnad över att taxan inkomstrelaterades mot familjens samlade inkomst, vilket i de flesta kommuner innebar en sänkning av avgiften för lågavlönade, studerande och ensamstående föräldrar. Denna del kan vara fördelningspolitiskt motiverad än . Men det fixerade avgiftstaket, som sattes på en låg nivå, för föräldrar med högre inkomster än /mån, följer varken föräldrarnas löneutveckling eller kommunernas kostnadsutveckling och är mycket svårt att motivera. som avgiftstaket ligger kvar på denna låga nivå passerar fler och fler föräldrar taket. När avgiftstaket inte följer prisförändringar i samhället blir följden att avgifterna finansierar en allt mindre del av verksamhetens verkliga kostnader som går. Detta får till följd att kommunernas ekonomier blir mer och mer urholkade och att man riskerar att få en försämrad kvalitet genom större barngrupper och lägre personaltäthet, eller att kostnaden går ut över andra viktiga kommunala ansvarsområden såsom skola och äldreomsorg. Maxtaxans inkomstrelaterade del , respektive av inkomsten, för det första, andra och det tredje barnet är snart inte relevant för några yrkesarbetande föräldrapar. Maxtaxans högsta nivå, avgiftstaket på , för en familj med ett barn, baseras på en samlad inkomst på . Den nivån var ifrågasatt redan då 2001 och är inte mer självklar . Två yrkesverksamma föräldrar kommer lätt upp till inkomster . För dessa innebär avgiftstaket en kostnad på , för ett barn som är i förskola . För tredje barnet i samma familj blir den dagliga avgiften . För dessa extremt låga avgifter förväntas kommunerna erbjud frukost, lunch, mellanmål och pedagogisk verksamhet. Många av dessa föräldrar skulle gärna betala mer ifall kommunen kunde erbjuda flexiblare omsorgstider, minskade barngrupper eller större andel pedagogisk personal på förskolan. Kvaliteten i barnomsorgen är också avgörande för den trygghet man som förälder har rätt att känna då man går till arbetet och lämnar ifrån sig det dyrbaraste man har. Löneutvecklingen har inte stått still alla dessa år och vi anser det befogat att se över maxtaxans avgiftstak och utreda vad en lämplig nivå bör ligga 2013, samt att därefter indexreglera nivån för att inte fastna i samma situation på nytt. Vi vill med denna motion göra regeringen uppmärksam på behovet av att göra en översyn av nivån på avgiftstaket för maxtaxan i barnomsorgen och därefter fatta beslut om att införa en årlig indexuppräkning.