mot · H102MJ493 · 2013-10-03 00:00:00 — Klimatpolitik för jobb och välfärd Klimatpolitik för jobb och välfärd4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de kommande internationella klimatförhandlingarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om och klimatpolitik.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stödja förslaget att EU, oavsett andra länder, till 2020 ska minska utsläppen jämfört med . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska vara pådrivande för ETS-systemets utveckling och att långsiktiga strukturella åtgärder för att lösa problemet med låga utsläppspriser och stora överskott på utsläppsrätter ska tas fram. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska driva att EU:s klimatmål ska svara mot den högre delen av spannet i mål som är minus 80–till 2050. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska driva att EU inför sektorsvisa klimatmål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen inom EU ska verka för att kommissionens arbete med färdplanen för klimatpolitiken till 2050 tar sikte på att nå det högre målet i spannet med minus 80–till 2050. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska vara pådrivande för att skapa nya internationella finansieringskällor för klimatomställningen i utvecklingsländer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska vara drivande för att EU ska stå för en generös andel av FN:s gröna klimatfond. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att måste börja betala in pengar till FN:s gröna klimatfond och att de budgetmedel som används till CDM och JI ska användas till detta. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att klara beslutade klimatmål på 40 procents minskning 2020 jämfört med utan att räkna med klimatkrediter inköpta i andra länder (CDM och JI). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska rapportera måluppfyllelsen av klimatmål till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram en tvärsektoriell biogasstrategi.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lägga fram ett förslag för om ett klimatmål på en minskning av växthusgasutsläppen med 2050 jämfört med och att 2050 ska vara fritt från användning av fossila bränslen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att också lägga fram sektorsvisa mål samt delmål 2030 och 2040. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett klimatpolitiskt ramverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett klimatpolitiskt råd som ska granska och följa regeringens arbete med det klimatpolitiska ramverket. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra regelbundna uppföljningar av den klimatpåverkan som konsumtionen i har. 1 Yrkande 2 hänvisat till UU. 2 Yrkande 13 hänvisat till NU. Klimatpolitik för jobb och välfärd Klimatpolitikens inriktning är egentligen enkel. De fossila utsläppen måste minska för att upphöra helt. Det handlar om solidaritet och rättvisa. Det handlar om överlevnad. Det handlar om att bestämma sig. Att agera med respekt för människors vardag, med fokus på samarbete och samverkan och med så mycket av långsiktiga besked som möjligt. Vi har bestämt oss. ska bli en ledare i den globala tävlingen om grön teknologi, inte en sorglig eftersläntrare. Vi vill fortsätta bygga ut den förnybara energin, energieffektivisera vår produktion och klimatsäkra våra bostäder och transporter, för det skapar både jobb och framtidstro. Våra barn förtjänar en värld fri från skenande uppvärmning, en mer rättvis och solidarisk värld. Uppgiften är att klara en omställning från ett samhälle helt beroende av fossila bränslen till ett samhälle med förnybara energikällor. Det är ett stort politiskt ansvar. Det kräver framsynthet, investeringar, beteendeförändringar och utbildning. ska vara med och leda utvecklingen för ett mer aktivt klimatarbete – inte ställa sig vid sidan av. Regeringens sänkta ambitioner och ovilja att ta ledningen, både nationellt och internationellt, har inneburit försuttna chanser på klimatområdet. och socialdemokratin ska vara en drivande kraft, nationellt och internationellt, för en ambitiös klimatpolitik. är andra länder snabbare än på att anpassa sin ekonomi och sitt näringsliv i en hållbar riktning. En grön kapplöpning har det kallats utifrån att de länder som minskar sitt beroende av fossila bränslen och använder energin mer effektivt får lägre kostnader och blir därmed konkurrenskraftigare. All verksamhet är beroende av fossila bränslen. Därför påverkar klimatomställningen alla jobb. Det handlar om hela vår välfärd, hela vår samhällsutveckling. Vi socialdemokrater vill att svenska företag ska ligga i framkant med att utveckla den fossilfria och energieffektiva teknik som hela världen efterfrågar. Många framtidsjobb finns där lösningarna på klimatkrisen utvecklas. Med investeringar i ny miljövänlig teknik skapas nya hållbara jobb. Genom att minska vår förbrukning eller återvinna det vi förbrukar kan vi minska belastningen på jordens gemensamma resurser och ta vårt ansvar för den jord vi ska lämna över till kommande generationer. Utmaningen är att göra ny teknik konkurrenskraftig. Det kan göras genom att den gamla tekniken blir dyrare, till exempel genom att sätta ett pris på utsläppen. Om vi sedan använder intäkten till investeringar så får vi dubbel effekt av politiken. Klimatmålen ska gå parallellt med mål för sysselsättning och välfärd, inte vara underordnade dessa. Konsumtionens betydelse för vår klimatpåverkan bör få en större uppmärksamhet i klimatarbetet. granskning1 har visat att för att vi ska få en mer heltäckande bild av vår klimatpåverkan bör alla utsläpp under en produkts hela livscykel, inklusive utsläpp utomlands från tillverkning och transport av de varor som importeras, räknas in. Granskningen visade att en svensk orsakar högre utsläpp med ett sådant synsätt än om enbart svenska utsläpp räknas in. Vi menar att målet om en minskning av växthusgasutsläppen till 2020 jämfört med ska nås utan att vi räknar in utsläppsminskningar utomlands som vi betalar för. De insatser vi föreslår är bland annat nya styrmedel för att på kort sikt ställa om fordonsflottan snabbare, investeringar i järnväg, ytterligare investeringar i ny klimatsmart teknik och förnybar energi. Fokus måste ligga på nya hållbara jobb och att hålla ihop och människor för en hållbar utveckling. Viktigt är också att ett mer framsynt arbete på hemmaplan kan bli en trovärdighetsgrund att stå på när intar en mer aktiv roll i det internationella klimatarbetet. måste åter bli en röst för klimaträttvisa och ambitiös klimatpolitik. Vi tror att det viktigaste är att människor och företag får långsiktiga spelregler. Det driver utvecklingen. För att klara det måste beslut fattas över block- och partigränser så att de ligger fast . Vi föreslår därför att ett klimatpolitiskt ramverk, som varje regering behöver följa, inrättas. Glappet mellan vad klimatforskningen säger att vi ska göra och de politiska åtgärder som sker internationellt växer. Vi är på väg mot en värld med kraftigt stigande temperaturer och där förutsättningarna för mänskligt liv kraftigt försämras. Det visar IPCC:s femte rapport2 vars första del presenterades i . Kunskapen om klimatförändringarna och dess orsaker stärks nu med rekordfart. Det faktum att vetenskapen nu har ett mer precist och exakt underlag gör att läget är allvarligare och svårare att ifrågasätta. Världens främsta klimatforskare som samlats i IPCC kan nu konstatera att det är utan tvivel människans påverkan som orsakar de klimatförändringar vi ser . IPCC har konstaterat att temperaturen stigit redan, att havsnivån stiger och att glaciärernas och polernas isar smälter. Men de har också konstaterat att läget blivit värre sedan organisationen kom med sin förra rapport . Dagens klimatpåverkan är större än 2007. Att den stigit så mycket handlar dels om att växthusgashalterna fortsatt att stiga i atmosfären eftersom utsläppen är fortsatt höga men också på grund av att forskarna nu har bedömt att aerosolernas (små partiklar) sammantagna klimatpåverkan kyler mindre än vad de bedömde i den förra rapporten 2007.3 Det är också så att forskarna nu också kan konstatera att effekten av klimatförändringarna kommer snabbare och blir värre. Främst är det påverkan på havet som överraskar. Dels kommer havsnivåhöjningen att bli större än man trodde – upp till en meter innan århundradets slut. Dels har forskarna också tydligare visat att de negativa effekterna på havens ekosystem vilka försörjer stora delar av mänskligheten med mat kommer att blir allvarligare eftersom haven försuras. I IPCC:s femte rapport används också ett helt nytt system för att förutspå klimateffekterna . Fyra olika modeller har använts. I den första modellen lyckas mänskligheten snabbt minska utsläppen. Då kan klimatförändringarna stoppas innan runt två grader . Men det skulle innebära att de samlade utsläppen från nu skulle begränsas till 270 gigaton. Dagens utsläpp är cirka 10 gigaton och ökar och att utsläppen skulle börja vända neråt . Detta scenario skulle alltså innebära en snabb begränsning av CO2-utsläppen på ett mycket radikalt sätt som inte är troligt, om ens möjligt, med dagens politiska ambition. I den andra modellen och tredje modellen fortsätter utsläppen öka och vänder neråt först respektive 2060. Lägre energiförbrukning än dagens. Markanvändningen minskar tack vare intensifiering av jordbruket och förändrade konsumtionsmönster. är temperaturen uppåt högre än historiskt, respektive . Det är viktigt att ha klart för sig att även effekterna förskräcker. Den fjärde modellen följer den ökningskurva av utsläpp som vi just nu följer. I denna modell fortsätter utsläppen öka och är 2100 så höga som . Stort beroende av fossila bränslen, mer markanvändning och en hög energianvändning. Temperaturen stiger till . Det är en värld där förutsättningarna för vår nuvarande civilisation är små. Det som IPCC gjort i sina analyser är att också ta hänsyn till de så kallade återkopplingseffekter som forskningen undersökt. när temperaturhöjningen sätter fart på jordens egna processer vilket leder till utsläpp av växthusgaser som ger ytterligare temperatur ökningar. Vissa av dessa effekter menar forskarna är irreversibla, dvs. processen går inte att stoppa eller vrida tillbaka.4 De återkopplingseffekter som tagits med handlar främst om förändringar i mängden vattenånga i atmosfären, moln och sådana återkopplingar. Men det finns fler som inte är med i modellerna eftersom effekterna av dessa är vetenskapligt oklara. Ny forskning har t.ex. visat att metangas läcker från tundran och från havsbottnarna i . Metangasen är fossil, dvs. den har varit bunden i marken tack vare permafrosten men släpps nu fri eftersom temperaturen gått upp. Bakgrunden är att temperaturhöjningen på grund av växthusgaser fördelar sig ojämnt över jorden och är högre vid polerna och lägre vid ekvatorn. Väsentligt för klimatpolitiken är att utsläppen samlas i atmosfären. Det handlar alltså inte om att hitta rätt nivå på utsläppen utan att se till att den mängd utsläpp som samlas runt jorden inte når över en viss koncentration. Det är alltså viktigare hur mycket vi hinner släppa ut innan utsläppen upphör än vilket datum de upphör. Det är också viktigt att utsläppskurvan börjar plana så snabbt som möjligt annars hinner vi släppa ut för mycket.5 Världens länder enades i de internationella klimatförhandlingarna i FN:s regi i om att ska ett nytt internationellt avtal om stegvisa utsläppsminskningar vara på plats. Avtalet ska börja gälla . Det innebär att världens stora utsläppare inte kommer att behöva minska utsläppen . Bedömningar från klimatexperter och miljöorganisationer är att de utsläppsmängder som sker i och med detta leder oss in i en 3–4-gradersvärld. Enligt FN:s klimatpanel IPCC6 så innebär fyra grader att öknarna breder ut sig över världen t.ex. i och , stora problem med stormar, skogsbränder som hotar regnskogens existens, kustöversvämningar som drabbar miljontals människor, att sjukdomar ökar vilket belastar hälsovården till bristningsgränsen, livsmedelsproduktionen minskar vilket leder till ökad svält världen över, upp till 250 miljoner människor får brist på vatten, att fyra av tio växt- och djurarter på planeten inte klarar stressen utan utrotas. De internationella klimatförhandlingarna har tyvärr alltså gett, menar vi, ett otillräckligt resultat för att skydda människor, och de kan inte heller garantera att utsläppen minskar, varken så som vetenskapen och vår planet kräver eller som länderna tidigare utlovat. Istället riskerar de att låsa utsläppen på höga nivåer framåt. Klimatförhandlingarna , 2014 och slutligen i är mycket viktiga, kanske till och med avgörande för de globala klimatansträngningarna. Efter tre misslyckanden borde det vara värt att pröva en ny strategi i klimatförhandlingarna. En som bygger mer på förtroende och respekt. Det handlar om att på hemmaplan på allvar sätta fart med investeringar i förnybart, i infrastruktur och energieffektivisering. Visa på att en mer progressiv klimatpolitik tjänar oss väl, stärker vår konkurrenskraft och bygger broar till jobb och välfärd. Vi menar att har förmågan och förutsättningarna att ta den rollen och vara den drivkraften. Vi kan vara ett land som lägger fram kreativa förslag. Omställningen till ekologiskt hållbar utveckling är ett ansvar för hela världssamfundet men vi rika länder som står för den stora delen av utsläppen ska gå före. För det krävs förebilder. Det ska bli. För det krävs ett arbete inom , och en ny inställning och förhandlingsstrategi. I flera frågor har den borgerliga regeringen valt att inte stödja kommissionens förslag i första ledet vilket lett till en osäkerhet om position i EU. Uppfattningen om har därmed förändrats bland övriga medlemsländer i klimatkonventionen och i EU, samt i det internationella civila samhället. Klimatförändringarna får snabba och dramatiska effekter vid polerna. blev den sommar då isen runt smälte som mest sedan mätningarna inleddes. Men avsmältningen av de arktiska havsisarna medför också att områden som tidigare skyddats av istäcket, nu av många anses bli tillgängliga för utvinning av naturresurser som fisk, gas, olja och mineraler. De oljefyndigheter som finns i beräknas räcka till att täcka världskonsumtionen i 3–4 år.7 Men de är svåra att nå och risken för utsläpp och olyckor är stor. Klimatförändringarna skapar nya utmaningar som vi måste förhålla oss till och påverka. Om länder och företag väljer att investera i förnybar energi och klimatsmarta innovationer i stället för i svåråtkomlig oljeborrning får vi en rimlig chans både att skydda mot katastrofala oljeutsläpp och att bromsa de klimatförändringar som så tydligt hotar regionen. Vi menar att framväxande aktiviteter måste styras av starka regelverk med krav på bästa tillgängliga teknik och försiktighetsprincip utifrån hårda miljökrav. När isen försvinner öppnas också nya transportleder via nordost- och nordvästpassagerna. Om sjöfart via blir möjlig året runt kan flödena bli jämförbara med dem vi finner i . Denna trafik ökar naturligtvis dramatiskt risken för olyckor och därmed risken för oljeutsläpp. Vi anser att ansträngningar bör göras för att långsiktigt skydda den känsliga arktiska miljön och stödja den lokala befolkningens ekonomi, hälsa och kultur. Samma anda av samarbete och hänsyn bör eftersträvas som föregicks när skyddades, trots att de två polerna skiljer sig åt väsentligt i flera avseenden. Målet är att få till stånd bindande juridiska regelverk till skydd för den känsliga arktiska miljön. De delar av som historiskt har varit skyddade, på grund av ett permanent havsistäcke, måste skyddas med ett starkt bindande regelverk och fredas från olje- och naturgasexploateringar samt fiske med destruktiva redskap och på hotade bestånd. För resterande måste samarbetet stärkas mellan länderna. Samarbetet bör utgå från överenskommelsen i FN:s konvention för biologisk mångfald om att människans tryck på särskilt känsliga ekosystem ska minimeras. Vi anser att , med utgångspunkt från både konventionen om biologisk mångfald och klimatkonventionen, kan ifrågasätta framtida olje- och naturgasexploateringar i området. Det gäller även fiske med destruktiva redskap och på hotade bestånd. Med respekt för varje lands rätt att själv besluta om sina naturtillgångar och med respekt för ska verka för ett långsiktigt skydd för de känsliga miljöerna i i internationella sammanhang. Vi anser att varit en viktig pådrivare och aktör i den internationella klimatpolitiken. Men vi är oroade över att den inte gett tillräckligt tidigt och tydligt stöd till den progressiva politik som kommissionen och vissa andra medlemsländer drivit. Den svenska borgerliga regeringen har i flera frågor valt att vara passiv och det har gynnat de krafter och de länder som arbetat emot kommissionens linje. Ett exempel är frågan om EU borde ta på sig utsläppsminskningar till 2020 oavsett vad andra länder gör. Några länder har drivit den linjen. De har menat att ett sådant ställningstagande skulle kunna vara pådrivande i de internationella klimatförhandlingarna. Men har varit passivt. Och orsaken till passiviteten är tydlig. Den svenska miljöministern har under pseudonymen centerpartisten kritiserat regeringen (och därmed också miljöminister ) i en debattartikel för att inte tydligare tagit ställning för ett 30-procentsmål. Men har i sitt program för EU-valet slagit fast att EU ska minska utsläppen och sade i frågestund att inte kommer att kräva en uppväxling till minus 30 procent.8 I frågan om utvecklingen av EU:s handelssystem för utsläppsrätter, ETS, och förslaget från kommissionen om backloading, det vill säga att utsläppsrätter tillfälligt lyfts bort från handelssystemet för att minska överskottet, har regeringen också agerat oklart. Förslaget presenterades tidigt 2012 men så sent som sade miljöminister i ett interpellationssvar i riksdagen9 att regeringen fortfarande analyserade kommissionens förslag. Kommissionen fick ett svagt stöd och tveksamhet förvånade omvärlden. En starkare uppbackning från den i ett tidigare skede hade varit önskvärd och hade stärkt kommissionen i den fortsatta processen. När sedan regeringen slutligen beslutat att stödja kommissionens förslag så röstade bl.a. representanter för regeringspartierna ner förslaget i . diskuterar i en rapport som presenterades olika lösningar. Bland annat ett förslag om ett golv för priset på utsläppsrätterna, något som fört fram. EU:s utsläppshandel står nu inför en svår situation. Det finns inte en långsiktig drivkraft för investeringar i koldioxidsnål teknik. Svensk industri kan sägas ha en konkurrensfördel eftersom våra svenska miljökrav och miljöskatter har drivit fram ny teknik. Förslaget att plocka bort utsläppsrätter från marknaden hade kunnat stärka deras konkurrenskraft och varit bra för jobben i eftersom mängden utsläppsrätter sätts efter den av verksamheterna med minst CO2-utsläpp. Men överskottet av utsläppsrätter gör att den svenska industrin inte kan utnyttja sin konkurrensfördel. Denna analys borde ge regeringen anledning att driva frågan. Vi skulle välkomna att regeringen intog en mer aktiv roll i diskussionen om att stärka handelssystemets prissignaler. Vi menar att regeringen bör agera tillsammans med andra likasinnade länder för att vara pådrivande så att ETS-systemet utvecklas och att förslag på långsiktiga strukturella åtgärder för att lösa problemen tas fram. Detta bör tillkännage för regeringen. Kommissionen presenterade en grönbok för den fortsatta klimatpolitiken fram till 203010. Också här diskuteras ETS-systemets framtid. Vi menar att kommissionens analys visar att systemet behöver göras om så att det tar hänsyn till konjunktursvängningar bättre. Ett alternativ är att införa EU-gemensamma CO2-skatter vilket egentligen ett mer effektivt system. Men sådana måste beslutas av varje medlemsland för att bli juridiskt bindande. huvudsyfte är att diskutera klimatmål . Vi menar att ett mål till 2030 för utsläpp av växthusgaser är nödvändigt för att ge sådana långsiktiga signaler som behövs för investeringar. Ett mål även redan nu skulle ge en färdig trappa till 2050 målet, vilket skulle gynna jobb och konkurrenskraft. Kommissionens förslag till mål grundar sig på en rak linjär utvecklig med ett mål på minus mot det lägre målet på minus till 2050. Men EU har satt sitt 2050 mål som ett spann minus . Eftersom vi socialdemokrater förordar att EU siktar mot den övre delen av spannet så innebär det att kommissionens mål inte räcker utan måste höjas. Detta bör regeringen driva i EU. I grönboken uttrycks en tveksamheter kring ett nytt förnybarhetsmål till 2030. Bakgrunden är givetvis oron för kärnkraftens framtid i flera medlemsländer. Vi socialdemokrater menar att och behöver fortsatta kraftfulla satsning på förnybar energi. Ett mål för förnybar energi är nödvändigt för att stärka jobben och minska importen av teknik och energi. Vi menar att regeringen ska driva att EU också till 2030 beslutar om ett ambitiöst mål för andelen energi som ska komma från förnybara källor. Kommissionen resonerar också kring begreppet energieffektivisering. har kommissionens förordat det enkla sättet att räkna. Alltså hur mycket energi man har använt ena året jämfört med . Men några länder, bl.a. den , har drivit på för ett annat sätt att räkna, nämligen på energiintensitet som är energiminskning jämfört med BNP. Det betyder att en minskning går att nå bara genom en BNP-ökning. Vi anser att detta är en metod att förleda medborgarna att tro att politiken lett till resultat. Vi menar att för att lösa klimatfrågan och kunna utveckla jobb och konkurrenskraft så måste också den totala energianvändningen minska. Vi socialdemokrater har ju också krävt sektorsmål i , alltså utsläppsmål för transporter, energi, industri etc. Vi tror att det blir lättare att besluta om styrmedel då. Detta borde även gälla på EU-nivå. Kommissionens öppnar för detta i grönboken och regeringen bör stödja detta, menar vi. finns det oklarheter kring den färdplan mot 2050 för klimatpolitiken som kommissionen lagt fram. Detta har blockerats av några medlemsländer. Här måste och EU:s insatser för att övertyga de tveksamma länderna öka. Regeringen bör stödja det fortsatta arbetet för detta. Det är vi i de rika industrialiserade länderna som historiskt stått för de största utsläppen av växthusgaser och det är de fattigaste länderna som drabbas hårdast av klimatförändringarna. Därför menar vi att grundprincipen är att den industrialiserade världen har ett historiskt ansvar för klimatförändringarna. Vi socialdemokrater ska verka för att göra klimatpolitiken rättvist utformad, såväl globalt som nationellt. Världens länder har i klimatförhandlingarna slagit fast att nya pengar måste fram för att utvecklingsländerna ska kunna möta klimatomställningen. Vi anser att ska vara pådrivande för att skapa nya internationella finansieringskällor för klimatomställningsåtgärder i utvecklingsländer. Det stöd som ger inom ramen för internationella överenskommelser ska ligga utöver vad som krävs för att nå FN:s mål om ordinarie bistånd. är ett av världens absolut mest ambitiösa länder inom bistånd och utvecklingssamarbete. är ett av endast fem länder som når av BNI i bistånd. Vi menar att det är mycket angeläget att verkar för att fler länder lever upp till – åtminstone – de som FN menar bör vara målsättningen.