ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102XS2236 · 2013-10-01 00:00:00 — Minskad köttkonsumtion som del av lösningen på klimatfrågan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behöver en plan för att minska köttkonsumtionen som en del i arbetet med att hejda den ökade växthuseffekten. Klimatfrågan är en ödesfråga. Att klimatförändringarna beror på mänsklig aktivitet torde vid det här laget vara klart för alla och envar. Om vi bidrar till temperaturen fortsätter att stiga i samma takt som , genom ökad växthuseffekt, kommer det att leda till allvarliga konsekvenser för livet på . När förutsättningarna för växter och djur förändras, förändrar det förutsättningar för människan att bo och verka de platser där vi finns . Redan nu finns begreppet klimatflykting. Att vi behöver hejda ökningen av växthusgaser i atmosfären är ett faktum. Vi talar mycket om vikten av att minska användningen av fossila bränslen, bygga på ett energieffektivt sätt och om hur våra konsumtionsvanor ser ut. Det är också så att det vi äter spelar roll. orsakar mjölk- och köttproduktionen nära en femtedel av de globala växthusutsläppen. SLU-forskarna uppskattar att en hållbar mängd kött per svensk är 20, 30 eller möjligen . Bra att ha i åtanke är att svensken inte alltid varit en storkonsument av kött. Huvudorsakerna till att köttkonsumtion bidrar till en ökad växthuseffekt är att växthusgasen metan bildas i nötboskaps och fårs magar och i gödselstackar. Till det kommer lustgas från gödslad mark. Utsläpp av ett kilo metan eller lustgas har en större klimatpåverkan än utsläpp av ett kilo koldioxid. För att kunna jämföra utsläppen räknas de därför om till motsvarande mängd koldioxid. behöver en plan för att minska köttkonsumtionen som en del i arbetet med att hejda den ökade växthuseffekten.
mot · H102XS2238 · 2013-10-01 00:00:00 — Översyn av datummärkning av livsmedel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vi behöver se över datummärkningen av livsmedel. Det finns en övertro bland konsumenterna på märkningen med bäst föredatum. Studier visar att många kastar bort maten, inte för att den är oätbar, utan för att datumet är passerat. Hälften av maten som slängs hade säkert gått att äta om vi bara vågade lita på våra sinnen istället för att stirra oss blinda på datumet. De svenska hushållen slänger mellan fyra och mat och närmare per person och år. I landet som helhet slängs sammantaget över en halv miljon ton kött, grönsaker och mejerivaror i soporna . Särskilt allvarligt är det att av all färsk frukt och grönsaker slängs bort innan det ens når slutkonsumenternas kundvagnar. Här måste branschen och forskningen hjälpas åt att hitta verksamma åtgärder. Vi behöver se över datummärkningen av livsmedel och hitta ett nytt sätt att benämna hållbarheten. Märkningen måste tydligare förklara skillnaden i hållbarhet beroende på om varan förvaras i sluten eller öppen förpackning eller om det är sommar eller vinter. Bara en ändring av märkningen från bäst före till minst hållbar till skulle få mängden livsmedel som slängs att minska kraftigt.
mot · H102XS2240 · 2013-10-01 00:00:00 — It-kompetens och tillgång till digitala hjälpmedel för lärare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över it-kompetensen bland landets lärare samt att planera för förbättrad tillgång till digitala hjälpmedel. Digital kompetens är en nyckelkompetens och arbetet med informations- och kommunikationsteknologi behöver förstärkas i skolan. är ett av världens mest teknikutvecklade länder och ska fortsatt vara en framstående IT-nation. Därför är det oroande att halkat efter jämfört med andra länder när det gäller utvecklandet av lärandet med stöd av digital teknik. uppföljning visar att tillgången till it. i skolan ökar men att det finns betydande skillnader mellan skolorna. Skolan ska vara modern och elevernas tillgång till it är en central del av detta. Datorer och andra digitala hjälpmedel som läsplattor och smarta telefoner har blivit oumbärliga och naturliga redskap i skolundervisningen. De flesta lärare använder it i såväl pedagogiska som administrativa syften. Omkring nio av tio lärare uppger att de använder datorer på lektionstid åtminstone och drygt hälften av lärarna på grund- och gymnasieskolan anger att de använder dator på lektionstid . Bland förskolepersonalen är andelen som använder dator i arbete med barngruppen . Lärarna använder även digitala hjälpmedel för att förbereda sitt arbete och till administrativa uppgifter. Det finns många brister, och skillnaderna är stora när det gäller it-kompetens och tillgång till digitala hjälpmedel för lärarna. Många lärare tvingas dela dessa med kollegor vilket försvårar möjligheterna att utföra arbetsuppgifterna vilket leder till köbildning och stress. Lärarnas bedömning av sin egen it-kompetens skiljer sig något åt mellan de olika verksamhetsformerna. Omkring två tredjedelar av lärarna på gymnasieskolan och vuxenutbildningen bedömer att de är ganska eller mycket bra på it, medan andelen är något lägre för personal på grundskola och förskola. Många lärare uppger behov av kompetensutveckling inom it-relaterade områden där den största andelen har behov av att lära sig mer om arbete med bild, ljud och video med hjälp av it. Digitala hjälpmedel är oumbärliga arbetsredskap i skolorna. Därför bör god tillgång prioriteras, liksom möjligheten för lärare att utveckla sin it-kompetens.
mot · H102XS2242 · 2013-10-01 00:00:00 — Ledande kunskaps- och forskningsnation tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höja investeringarna i högre utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra samverkan mellan stat, näringsliv, fackliga organisationer, universitet och högskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över likvärdigheten mellan olika utbildningar. ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. Utbildning och forskning har en central betydelse för välfärdens tillväxt och utveckling. Där ska grunden för vår konkurrenskraft ligga. Ska vi möta utmaningen som ett framtidsinriktat land måste vi prioritera investeringar i utbildning och forskning . En växande andel av jobben kommer att kräva en högre utbildning. behöver tillhöra de länder i världen som har högst andel med högre utbildning. Vi har inte råd att tappa i andel välutbildade jämfört med andra länder. För att stå starka måste vi konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor inte med låga löner. Utbildning och forskning har därför central betydelse för välfärdens tillväxt och utveckling. Investeringarna i högre utbildning måste höjas som samverkan mellan stat, näringsliv, fackliga organisationer, universitet och högskolor förbättras. Nya branschprogram behövs för att stärka samverkan mellan forskar- och företagsvärlden. Villkoren för unga forskare måste förbättras genom att särskilda medel avsätts för forskare som är precis i början av sin karriär. De unga forskarna måste ges möjlighet att etablera sig. Vi står inför en stor generationsväxling inom forskarvärlden, vilket medför att tryggheten och karriärmöjligheterna för de yngre behöver förbättras så att fler vågar ta steget in i forskningsvärlden. Det är särskilt viktigt för att motverka snedrekrytering och för att öka jämställdheten. Särskilda satsningar behövs på de små och medelstora högskolorna för att stärka deras koppling till lokala och regionala företag så att dessa kan ta emot forskare i sin verksamhet som kan bidra till utveckling och konkurrenskraft. Därmed kan nya företag och arbetstillfällen skapas regionalt. fördelas de ekonomiska resurserna mellan olika universitetsämnen utifrån i vilken utsträckning ämnet anses vara laborativt. Detta medför att vissa utbildningar får en hög andel lärarledd undervisning medan andra i hög grad måste bedriva självstudier. Detta medför stora risker för kvaliteten på utbildningen och likvärdigheten mellan olika utbildningar. Likvärdigheten måste ses över så att kvaliteten förbättras. Hur man arbetar inom olika ämnen har i hög grad förändrats i och med den snabba teknikutvecklingen. En översyn av behovet av lärarledd undervisning bör ske. På många utbildningar, inte minst inom samhällsvetenskap och humaniora, behöver studenterna fler föreläsningar och seminarier, och uppsatsstudenter behöver mer tid med sina handledare.
mot · H102XS2244 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . spelar en mycket viktig roll när det gäller kompetensförsörjningen för svenskt näringsliv; regionalt och nationellt. Det finns runt om i landet flera exempel på ett väl fungerande samarbete mellan kommuner och näringsliv när det gäller att initiera och analysera behovet av specifika yrkesgrupper. Analyser som sedan lett fram till ansökningar och beviljade utbildningar från tidigare och nuvarande . Ett sådant exempel är utbildningen Servicetekniker för . Upprinnelsen till den framgångsrika utbildningen var att representanter för näringen uppvaktade och redovisade att det i landet saknades ett stort antal servicetekniker för branschens eftermarknad. Efter ett grundligt analysarbete och ett gediget ansökningsarbete startades utbildningen . Det var möjligt tack vare ett anslag på från , och ett massivt stöd från näringslivet; inte bara i i utan i hela landet. Från utbildningens presentation kan man läsa följande: Behovet av nyutbildad personal med inriktning på tunga fordon kommer enligt branschen att vara stort framöver. Därför står också våra medverkande företag, i flera fall världsledande, bakom erbjudandet om en intressant och rolig utbildning. Jobben väntar, ofta med goda utsikter till utlandsuppdrag. Detta är en chans för både för dig som avslutar din gymnasieutbildning och för dig som redan jobbar med fordonsservice. studier med mycket praktik ger dig kompetensen branschen söker. Efter utbildningen ska du vara en kvalificerad servicetekniker inom området tunga fordon. Du får fördjupade kunskaper i bland annat maskinteknik, ellära, elektronik samt hydraulik. Sedan starten har totalt 254elever avslutat sin utbildning. Av dessa har haft en anställning efter utbildningens slut. Varför lyfta fram exemplet från ? Exemplet visar på behovet av ett helhjärtat stöd från näringslivet OCH det offentliga samhället. Men det visar också på behovet av långsiktighet, kvalitet och resultat i form av anställningsbarhet efter genomförd utbildning. Tyvärr premierar det nuvarande systemet varken långsiktighet eller resultat. Nuvarande system förmår inte heller att möta den stora efterfrågan på utbildningar över hela landet. Därför krävs att regeringen initierar en översyn av Yrkeshögskoleverksamheten som handlar om resurser, tillståndstider, kvalitet, utvärdering, samspel med branschorganisationer samt resultatuppföljning i form av anställningsbarhet.
mot · H102XS2264 · 2013-10-03 00:00:00 — Vägningsregler för förstahandsmottagare och yrkesfiskare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen måste säkerställa att regelverket är rättssäkert i alla led samt att en flexibilitet finns innan någon som helst sanktionsavgift döms ut från HaV sida. Havs och vattenmyndigheten(HaV) har infört nya vägningsregler för fiskerinäringen i . Ett regelverk bör vara så utformat att det inte råder någon som helst tveksamhet kring hur det praktiskt ska kunna tillämpas. Speciellt när det är kopplat till sanktioner och böter vid en felaktig hantering från förstahandsmottagarens sida. HaV har beslutat att de nya reglerna för vägning av fisk för yrkesfiskare, förstahandsmottagare och de som transporterar fisk, kommer att träda i kraft . Det är av yttersta vikt att näringen känner en tillit för systemet och att rättsäkerheten är garanterad när det gäller kombinationen regelverk och sanktionsavgifter. Så är inte fallet när det gäller de nya reglerna för vägning. En krönt besman är en våg som har kunnat användas tidigare, vilket har gett fiskaren en acceptabel hantering avseende vägning av fisk. Denna metod får nu inte längre användas, vilket vi anser bör vara möjligt. Regelverket säger att: Vågen som används ska vara godkänd enligt SWEDAC:s föreskrifter och allmänna råd (2007:18) om Icke automatiska vågar. Det kan konstateras att en sådan våg ännu inte är prövad i Det är normalt uppköparen (förstahandsmottagaren) som har ansvar för att fångsten vägs. Det kan konstateras att förstahandsmottagaren har hela ansvaret från landning av fisk till det att fisken når slutköparen, konsumenten. Skulle det uppstå något hanteringsfel på vägen riskerar förstahandsmottagaren att utsättas för sanktioner. Ett sätt att praktiskt kunna hantera vägningen är om fiskaren tar sin fångst och väger den i exempelvis ett kylhus med godkänd våg och därefter fyller i vägningsboken och signerar densamma. är detta enligt uppgift inte möjligt. När fångsten har lämnat båten och kajen för inlämning faller ansvaret på förstahandsmottagaren i land. Detta innebär att företaget, stort som smått ska vara tillgängligt under dygnets alla timmar då fiskaren förväntas ankomma med fångsten. Detta blir en orimlig situation för enmans-/småföretagaren som inte har de personella eller ekonomiska möjligheterna att vara tillgänglig på detta sätt som regelverket föreskriver. Med detta sammantaget anser vi att regeringen måste säkerställa att regelverket är rättssäkert i alla led samt att en flexibilitet finns innan någon som helst sanktionsavgift döms ut från HaV sida.
mot · H102XS2268 · 2013-10-02 00:00:00 — Mer fysisk aktivitet i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mer fysisk aktivitet i skolan. Alltför många barn och ungdomar motionerar inte tillräckligt. Det finns undersökningar som visar att barn rör sig 50–mindre än rekommenderat. Övervikt och fetma hos barn och ungdomar har genom ett alltför fysiskt passivt liv blivit ett allvarligt hälsoproblem. Det är i barn- och ungdomsåren som goda vanor grundläggs och den skada som fysisk inaktivitet gör på hälsan kan inte heller repareras i vuxen ålder. Därför krävs insatser från vuxensamhället för att stimulera barn till ökad fysisk aktivitet. Den organiserade idrottsrörelsen gör ett mycket bra arbete, men den når inte alla barn och ungdomar. Det enda ställe där man når alla barn är i skolan där det måste finnas ett ökat utrymme under skoldagen för fysisk aktivitet. Nya forskningsrön visar att ökad daglig rörelse och motion i skolan inte bara minskar risken för fetma och hjärt- kärlsjukdomar utan också förbättrar resultaten i skolan. Forskningen visar dessutom att det blir lugnare i klassrummet bland de elever som har idrott . För att barn ska utvecklas motoriskt och socialt är det viktigt att de rör sig . Många barn sitter stilla en stor del av dagen i skolan och fortsätter även med det när de kommer hem. Det finns en grupp barn och ungdomar som är mycket aktiva som gruppen som är inaktiva ökar. Detta kan i förlängningen leda till att vi kommer att få en stor grupp vuxna som är inaktiva och därmed får försämrad hälsa. De barn som ofta är fysiskt aktiva har större prestationsförmåga i skolan och bättre hälsa. Den fysiska aktiviteten kan vara avgörande för barnens framtid. Skolan kan göra skillnad genom att öka barnens fysiska aktivitet. Det kan göras på en mängd olika sätt och anpassas efter barnens personliga förutsättningar. Kommunerna och de enskilda skolorna har ett stort ansvar för väl använd skoltid, men det är angeläget att staten också tydligt markerar betydelsen av barns och ungdomars fysiska aktivitet och skapar utrymme för detta i skolan.
mot · H102XS2269 · 2013-10-02 00:00:00 — Sex- och samlevnadsundervisning i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en förbättrad sex- och samlevnadsundervisning i skolan. Spridningen av sexuellt överförbara sjukdomar, som klamydia och gonorré, har ökat bland unga som kondomanvändningen har minskat. Ungdomar som inte använder kondom utsätter sig och sin partner för stor smittorisk. Om hivsmittan får fäste bland de unga kan den spridas mycket snabbt eftersom de inte skyddar sig i tillräcklig utsträckning. Det är därför viktigt att öka kunskaperna om sex och sexuell hälsa bland unga. En granskning av visar att det finns stora brister och stora kvalitetsskillnader mellan landets skolor när det gäller sex- och samlevnadsundervisningen. En kartläggning som gjorts vid didaktik vid visar dessutom att sex och samlevnad får mycket lite utrymme vid de flesta lärarutbildningar. RFSL och har påpekat för regeringen att dessa ämnen behöver stärkas inom lärarutbildningen. Skolan har den viktigaste rollen när det gäller att nå ungdomar med information om sexuell hälsa. Det är därför viktigt att sex- och samlevnadsundervisningen i skolorna stärks och att ämnet tas upp ur olika ståndpunkter. Frågor som genus, risker för könssjukdomar och information om hbt-frågor behöver finnas med i undervisningen. bör ansvara för kunskapsutvecklingen inom detta område genom exempelvis granskning, utvärdering och forskning. Sex och samlevnad måste också få mer utrymme i lärarutbildningen.
mot · H102XS2270 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hålla mängden läxor under kontroll. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ordna läxhjälp i skolans regi. Kunskap och bildning är fortfarande en klassfråga. Hemförhållandena varierar från barn till barn och det är skolans uppgift att vara en utjämnande kraft för att skapa likvärdiga möjligheter till kunskapsinhämtning. Skolan har det övergripande ansvaret att se till att varje elev når de uppsatta målen. Detta ansvar kan inte överlåtas på någon annan. För många elever kan läxläsningen kännas som ett svårt hinder att ta sig över, vilket kan skapa negativ stress. Det är inte alla elever som har föräldrar som kan ställa upp och stödja sina barn. Utbildningsbakgrund och språkfärdigheter har betydelse för barnens möjligheter att ta till sig kunskaper. Även bostadsförhållanden kan vara avgörande om man bor trångt och har svårt att få lugn och ro för att läsa sina läxor. Den traditionella skolan har valt att bortse från denna orättvisa och ger hemläxor till eleverna. Som kontrast till hemläxskolan har det växt fram alltfler skolor som har valt att helt utesluta läxor från undervisningen. Hjälp med läxorna ska inte vara förunnat bara några barn, utan alla barn ska erbjudas läxhjälp. Om elever kan få hjälp med läxorna ska inte avgöras av om de har föräldrar som har förmågan att hjälpa dem eller tidsmässigt får ihop det. Drygt 8 av 10 elever på lågstadiet går på fritids och eleverna i de yngre åldrarna bör företrädesvis ges läxhjälp inom ramen för fritidshemmet. Skolorna kan också gärna samarbeta med ideella föreningar för att erbjuda alla elever läxhjälp. Jag anser inte att läxorna ska tas bort helt och hållet, men att de ska ges med sunt förnuft och planeras så att de inte blir en övermäktig börda. Skolan måste se till att läxorna sprids över . Målsättningen bör vara att läxorna är väl avvägda och inte så många att det mesta av fritiden går åt till läxläsning. Det är dessutom nödvändigt att ordna läxhjälp i skolans regi på ett bra sätt för att nå de elever som vill och behöver det.
mot · H102XS25004 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av liknande förutsättningar för företagande oavsett elområde. När de fyra elområdena infördes i landet höjdes elkostnaderna för företag i landets södra delar. Regeringen överlät detta viktiga beslut åt i förhoppningen att slippa kritik för de negativa konsekvenser beslutet innebär för näringslivet. varierar elpriset beroende på i vilket elområde man bor. Systemet innebär också stora konkurrensproblem för den elintensiva industrin. Ett annat problem inom energisektorn är att det uppstår flaskhalsar i kraftnätet som dimensionerats för att försörja med el. Dessa flaskhalsar leder till elbrist och höjda priser i . Det kan handla om kostnadsökningar med mångmiljonbelopp för elintensiva företag. Det är inte rimligt att elkonsumenter i ska behöva bära de kraftiga elprisökningar som kan uppkomma till följd av detta. Ökade elpriser innebär påtagligt försämrade investeringskalkyler i sådan industri som är beroende av konkurrenskraftiga elpriser. Det kan i sin tur leda till att investeringar i produktion görs i andra länder och att konkurrenskraften hos företagen i hotas. innebär det att företag och tusentals jobb i industrin och dess underleverantörer i småföretag kommer att läggas ned. Frågan är om det ens kommer att vara lönsamt för elintensiva industriföretag i att ha en produktion kvar i landet? Industriföretag är nödvändiga för våra framtida jobb och för vår välfärd. Det är regeringens ansvar att underlätta företagandet, till exempel genom att skapa liknande förutsättningar för företagande oavsett elområde.
mot · H102XS25059 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en successiv avveckling av dagens EBO. kan flyktingar som kommer till välja EBO eller ABO. Väljer man EBO kan man bosätta sig var man vill i landet, förutsatt att man kan uppge en adress. Väljer man ABO får man med hjälp av ett boende någonstans i , först i anläggningsboende och ett eget boende. EBO kom till för att man lättare direkt skulle kunna bosätta sig där det finns jobb och bostäder. Istället har det visat sig att man som flykting väljer att bosätta sig hos anhöriga som tidigare kommit till som flykting eller anhöriginvandrare. Det medför att elva av bostadsområden står för merparten av svensk flykting- och anhöriginvandring och dessa bostadsområden har stigmatiserats av denna utveckling. Det är naturligtvis inte bra, särskilt inte för den enskilda människan som riskerar trångboddhet, långvarigt bidragsberoende och framför allt svårighet att lära sig svenska då många andra i samma bostadsområde talar samma språk. Regeringen har räknat ut att det tar för en nyanländ man att komma i egen försörjning och för en nyanländ kvinna i . Det betyder massiv segregation och fattigdom i några av bostadsområden. Segregation och fattigdom som är nästan omöjliga att bryta. Det växer upp många barn i som inte lär sig svenska trots att man bott hela sitt liv här. Det försvårar vidareutbildning, jobb, försörjning och de livsval de flesta andra svenska barn kan göra. Det är något Socialdemokraterna borde motverka. Flyktingpolitiken är nationell och kommunerna själva kan inte på något sätt påverka antalet flyktingar som väljer EBO trots att det är i kommunerna utanförskapet märks mest i form av utslagning, fattigdom och en mängd andra konsekvenser. Vi anser att regeringen bör se över situationen och verka för att EBO (eget boende för invandrare) avskaffas och, i avvaktan på ett nytt system, verka för att kommuner som har tagit en stor del av ansvaret i flyktingpolitiken får ekonomiskt stöd från staten.