mot · H002Fi13 · 2013-04-29 00:00:00 — I budgetmotionen 2014 kommer Socialdemokraterna att föreslå samlade insatser som förbättrar villkoren för innovation och tillväxt. Utmaningar för fler jobb i små och medelstora företag Små och medelstora företag har generellt sett svårare att hantera risker än stora företag. Ett litet företag har mindre verksamhet att slå ut fasta kostnader på. Små och medelstora företag har därför ofta svårt att finansiera investeringar och utvecklingskostnader, som i vissa fall även har positiva samhällsekonomiska effekter. Många företagare upplever bristande ekonomisk trygghet i samband med sjukdom och arbetslöshet. Många väljer också att inte vara med i arbetslöshetsförsäkringen. Detta beror främst på att rätten till ersättning förutsätter att verksamheten i företaget upphör helt och hållet, då a-kassan inte ska fungera som inkomstutfyllnad. Det är inte ovanligt att en företagare fortsätter att bedriva någon form av verksamhet inom företaget även då detta inte genererar några inkomster och således saknar rätt till ersättning. Många små och medelstora företag uppger också att de har problem när det gäller finansiering. Det är t.ex. inte ovanligt att banklån nekas med hänvisning till bristen på säkerhet. I spåren av den finansiella krisen upplever många småföretagare att tillgången till lånekapital har försämrats. Under ett uppbyggnadsskede och också när verksamheter utvecklas snabbt är ett företag beroende av att ha tillräckligt med likviditet för att kunna betala sina omkostnader. Brist på likviditet, t.ex. till följd av att fordringar inte betalas , innebär att företaget måste ligga ute med kapital, vilket kan äventyra hela företagets existens. Många mindre företag uppger också ofta att de har stora problem med att anställa och få tag i rätt kompetens, som arbetslösheten växer och ligger på en hög nivå. I budgetmotionen 2014 kommer Socialdemokraterna att föreslå fler insatser för att bana väg för nya jobb i små och medelstora företag. Exportstrategi för små och medelstora företag Världsekonomin drar ur lågkonjunkturen. Det bygger på att svenska företag kan ta de möjligheter en växande exportmarknad innebär. Det kräver nya insatser. En stark export är avgörande för att skapa fler jobb och högre tillväxt. Att förbättra små och medelstora företags förutsättningar att växa genom att nå ut på nya större marknader är en del av en framgångsrik politik för att bekämpa arbetslösheten. Framtidsutmaningar för svensk export När världskonjunkturen stärks växer exportmarknad. En bestående stark kronkurs är en utmaning för svenska exportföretag. har världshandelsmönstret förändrats. Stora exportmarknadsandelar har lämnat västvärlden och återfinns i de stora tillväxtmarknaderna. Svenska exportföretag som i hög utsträckning är beroende av den europeiska marknaden behöver bli bättre på att nå nya och växande marknader. har under tappat större marknadsandelar än jämförbara länder. Enligt har svenska exportföretag tappat exportmarknadsandelar i tillväxtländerna. En jämförelse fram till visar att 17 av EU:s 27 medlemsländer har haft bättre exportutveckling i BRIK-länderna jämfört med . Regeringen satte 2010 upp målet om att fördubbla exporten . Inget tyder på att målet kommer att nås. Ambitiösa målsättningar måste följas av verkningsfulla initiativ. Dessa har uteblivit. Nationell exportstrategi för små och medelstora företag Utvecklingen för svensk export är alltför viktig för att försummas. Regeringen sätter upp vidlyftiga mål men saknar tillräckliga förslag för att nå resultat. Det behövs en ny nationell strategi för svenskt exportfrämjande. Strategin bör involvera flera politikområden och innehålla såväl konkreta åtgärder som tydliga delmål och utvärderingspunkter. Åtgärderna bör inriktas på att skapa förutsättningar för fler jobb genom att stärka svenska företags export på tillväxtmarknaderna och öka andelen exporterande svenska företag. ska vara världsledande inom hållbar teknik och energieffektivisering. Inom dessa näringar finns betydande tillväxtpotential, och framtida möjligheter till export. Behovet av produkter och tjänster som syftar till att minska utsläpp och effektivisera energianvändningen växer i takt med att världsekonomin växer. Vi ger här, som ett första steg, förslag på ett antal insatser som bör ingå i denna exportstrategi. Fokus ligger på att stärka de små och medelstora företagens exportmöjligheter. Det är här vi ser att merparten av de nya jobben växer fram. Ytterligare insatser inom ramen för strategin bör tas fram och ske i nära samverkan med näringslivet och fackliga organisationer. export domineras av ett fåtal stora företag. De 25 största koncernerna står för närmare hälften av den svenska exporten. Dock svarar de små och medelstora företagen för en ökande andel av förädlingsvärdet och av antalet sysselsatta i . Att främja små och medelstora företags export är viktigt för att öka tillväxten i företag som kan bli framtidens storföretag. Ett företag som ska ta steget ut på exportmarknaden eller som på olika sätt står i begrepp att utveckla sina internationella affärer kan behöva flera olika typer av stöd. En viktig utgångspunkt är att förenkla för företagen genom att skapa en dörr in till olika typer av rådgivning, information och finansiellt stöd. finns en rad statliga aktörer som på olika sätt arbetar med att stärka företags internationalisering och exportförutsättningar. Det finns anledning att se över hur de olika statliga aktörerna kan samverka ytterligare enligt principen en dörr in. Vi är beredda att i budgetmotionen2014 skjuta till ytterligare resurser för exportstöd till de små och medelstora företagen med fokus på de växande marknaderna i , och . Subventionerade garantiavgifter för förstagångsexportörer Kreditrisker tillhör de främsta hindren för etablering för små och medelstora företag på nya marknader. Empiriska studier har visat att exportkrediter är en av de mest framgångsrika metoderna för det offentliga att effektivt främja export. () har i uppdrag att genom garantier för betalning och finansiering erbjuda företagen skydd mot uteblivna betalningar samt möjligheter till bättre finansiering hos bankerna. Vi vill utveckla EKN:s verksamhet i syfte att ytterligare sänka trösklarna för små och medelstora företag i samband med export genom att pröva möjligheten till subventionerade garantiavgifter för förstagångsexportörer. Modellen förutsätter att tillvägagångssättet är förenligt med gällande statsstödsregler (EU och ) och innebär att EKN behöver tillföras medel över statsbudgeten som kompenserar för uteblivna garantiavgifter. Vi kommer i budgetmotionen 2014 föreslå en subvention av garantiavgifterna för förstagångsexportörer. Stöd till exportorienterade företagsnätverk Exportinvesteringar för företagen är förknippade med behov av såväl finansiellt kapital som humankapital. När en marknad har identifierats krävs ytterligare kompetent kapital för att inträdet på marknaden ska lyckas. Småföretagare vittnar om att just denna fas är förenad med höga kostnader och därmed uppfattas som särskilt riskfylld. Vi vill pröva en modell, inspirerad av , där små och medelstora företag går samman i ett exportnätverk. Exportnätverken utgörs av företag som förenas av sina ambitioner att träda in på en exportmarknad eller av att deras produkter kompletterar varandra. Företagens produkter ska däremot inte konkurrera. Företagen i nätverket delar i sin tur på en gemensam exportchef lokaliserad på den aktuella marknaden. Företagsnätverken underlättar handel med länder som efterfrågar stora volymer eller helhetskoncept och där svenska exportföretag var för sig har svårt att konkurrera med andra större internationella företag. I utgår stöd för att anlita en lokal exportrepresentant. En liknande modell bör prövas i . Genom modellen ges företag möjlighet att dela på resterande kostnader för en lokalt placerad exportexpert, som de tar del av varandras erfarenheter och drar lärdomar av varandras internationaliseringsprocesser. Vi kommer i budgetmotionen 2014 föreslå ett stöd till bildandet av exportinriktade företagsnätverk. Ungdomsarbetslösheten har bitit sig fast kring betydligt högre än i jämförbara länder. Därför är det bekymmersamt att regeringens s.k. jobbpakt gått om intet. behövs nya tag för att ungdomar inte ska fastna i arbetslöshet. Ungdomsarbetslöshet har långsiktiga negativa effekter. Ungdomar som blir arbetslösa direkt efter gymnasiet har en betydligt större sannolikhet att vara arbetslösa än andra. Därför kommer vi under nästa mandatperiod att införa en 90-dagarsgaranti. Den som är ung och utan arbete ska senast erbjudas ett riktigt jobb, en utbildning som leder till jobb eller en kombination av utbildning och jobb som leder vidare till jobb. Den som inte tar detta erbjudande ska inte få någon ersättning. Vi föreslår också betydande effektiviseringar av de insatser som riktar sig till unga. råder brist på kvalitativa insatser, såsom kompletterande utbildning, spetsutbildning inom bristyrken, och möjlighet till praktik eller anställningar som ger meriter och erfarenheter. I stället råder ett aktivitetsförbud på . När åtgärder efter alltför länge sätts in är de ofta av låg kvalitet och syftar mer till att kontrollera den unge arbetslöse än att bistå denne på vägen till jobb eller utbildning. Ingen ung människa ska vara arbetslös . Det är Socialdemokraternas 90-dagarsgaranti. Redan i budgetmotionen ska vi föreslå ett första steg för dess införande. Utvecklingen på ungas arbetsmarknad Den svenska ungdomsarbetslösheten har bitit sig fast kring och är högre än i jämförbara länder som , , och . I ett som svikit de unga framstår den som en av de sämsta i klassen. Över 30 000 unga har varit utan arbete mer än . Det är så många som när regeringen tillträdde. Ingenting talar för att ungdomsarbetslösheten med nuvarande politik kommer att komma ned till de nivåer som rådde vid regeringens tillträde. Flera årskullar av unga riskerar att inte ta steget in i vuxenlivet med en svag situation på både bostads- och arbetsmarknaden. Det här påverkar alla. Den politik regeringen fört har inte fungerat. Sänkningen av arbetsgivaravgifter för unga har dömts ut av regeringens egna experter. Det är ett ineffektivt skatteundantag, eftersom det inriktas mot de unga som redan har jobb inte dem som saknar det. annonserade regeringen att man initierat förhandlingar om det man kallade jobbpakten med målet att införa de yrkesintroduktionsjobb som som ordförande i arbetade fram. Om regeringen hade gått från ord till handling skulle det ha stärkt ungdomars möjlighet till arbete. Under det följande halvåret fördes förhandlingar mellan regeringen, och LO. Regeringen lyckades inte föra dessa förhandlingar i hamn och den s.k. jobbpakten gick om intet. Det är beklagligt och bekymmersamt. Under förhandlingarna med arbetsmarknadens parter har regeringen presenterat flera goda förslag, men villkorat dessa med att arbetsmarknadens parter skulle komma överens. Regeringen har talat om att stimulera anställningar inom ungdomsavtal. Vi ser ingen anledning att vänta med att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Unga ska jobba eller studera inte vara arbetslösa Vi kommer att sätta stopp för ungdomsarbetslösheten. Vår 90-dagarsgaranti innebär att unga som inte har jobb senast ska erbjudas utbildning, praktik, eller ett riktigt jobb inom de ungdomsavtal som slutits. 90-dagarsgarantin kommer att innehålla tre komponenter: ett utbildningskontrakt för dem som inte avslutat gymnasiet, en tidsgräns för alla unga och en effektivisering av Arbetsförmedlingens insatser för unga. Den som saknar gymnasieexamen ska fullfölja gymnasiet. Arbetslösa unga ska erbjudas en utbildningsplan som leder till gymnasieexamen. Det kan handla om heltidsstudier, lärlingsutbildning eller studier som varvas med jobb eller yrkespraktik. Den som inte följer sin utbildningsplan får inte ersättning. Det är vårt utbildningskontrakt för unga som saknar gymnasieutbildning. Yrkesintroduktionsjobb och utbildningsplatser. Alla unga ska senast erbjudas jobb, utbildning som leder till jobb eller en kombination av utbildning och jobb. Det kräver att samhället kliver in och bereder vägen för jobb inom de områden där arbetsmarknadens parter slutit yrkesintroduktionsavtal avtal där unga människor kan arbeta och lära sig yrket . Det kräver också att samhället avsätter resurser för att de utbildningsplatser som behövs också finns tillgängliga att söka. Effektiva insatser för unga inget aktivitetsförbud. Vi vill avskaffa aktivitetsförbudet på Arbetsförmedlingen. Unga arbetslösa som behöver insatser ska kunna få dem i arbetslöshet. Dessutom vill vi ändra i de regler som försvårar för unga att få insatser som leder till jobb. Unga arbetslösa utan gymnasieutbildning har en svag situation på arbetsmarknaden. Vi föreslår att ett utbildningskontrakt införs för alla arbetslösa under som inte fullgjort sina gymnasiestudier. Kontraktet innebär att den arbetslöse anvisas en individuellt utformad plan som leder fram till gymnasieexamen. Den unge ska kunna gå på komvux eller folkhögskola, hos en privat eller en offentlig aktör. Vissa kommer att studera inom exempelvis vuxenutbildning eller folkhögskola på heltid, andra varvar deltidsstudier med antingen praktik eller arbete. Utbildningen ska vara ett krav för att få ekonomiskt stöd från samhället. Figur 27: Arbetslöshet () per utbildningsnivå Inom ramen för utbildningskontraktet föreslår vi också en modell liknande den som använts i , som innebär att ungdomar får arbeta halvtid på avtalsenliga villkor som man läser in gymnasieexamen. Matchningen på arbetsmarknaden fungerar allt sämre. Det hindrar företagens möjligheter att växa och ungdomars möjlighet att söka de jobb som efterfrågas. Därför vill vi ge betydligt fler ungdomar bristyrkesutbildningar. Det kommer att handla om såväl yrkesvux som yrkeshögskola och högskola. Det finns givetvis ungdomar som i grunden har rätt utbildning, men saknar erfarenhet och referenser. Att bara ha den formella utbildning som krävs räcker ibland inte för att komma i fråga för ett jobb. Vi vill därför stärka möjligheten till ett första jobb, för att sedan kunna gå vidare till ett andra. Inom ramen för ingångna avtal föreslår vi att staten stimulerar yrkesintroduktionsjobb för unga. Där arbetsmarknadens parter är överens om yrkesintroduktionsavtal bör staten kliva in och stödja att jobb för unga skapas. Att som regeringen låtsas att man måste vänta på en uppgörelse där regeringen ingår, den s.k. jobbpakten, när avtal redan föreligger stämmer inte. Yrkesintroduktionsjobb förutsätter centrala kollektivavtal samt lokala överenskommelser mellan fack och arbetsgivare. På detta sätt är det möjligt att kvalitetssäkra utbildningsinnehållet. En viktig del för att modellen ska bli framgångsrik är att regelverket för yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning öppnas upp så att de som deltar i yrkesintroduktionsjobb kan erbjudas utbildning också inom ramen för denna. Det är också angeläget att insatserna utformas på ett sätt som gör administrationen enkel och att stödet kring handledningen fungerar i företagens vardag. Detta kommer att underlätta för mindre företag att säkra sin kompetensförsörjning, som nya jobb för unga växer fram. I budgetmotionen 2014 kommer Socialdemokraterna att stötta parternas inrättande av yrkesintroduktionsjobb samt investera i fler platser i yrkesvux, yrkeshögskola och högskola. Effektiva insatser inget aktivitetsförbud Arbetslösa ungdomar som har en ambition att studera eller praktisera för att ta sig ur arbetslöshet kan inte lita på att de får göra det, även om de själva tar initiativet, och inte heller om möjligheterna till en anställning efteråt är dokumenterat goda. Är man placerad i den s.k. jobbgarantin för ungdomar, eller i värsta fall i fas 3, ska man som regel delta i de åtgärder som regeringen beslutat och Arbetsförmedlingen upphandlat. Dessa åtgärder ger litet hopp om bättre jobbchanser. Regler, förordningar och attityder måste därför förändras. Socialdemokraterna har föreslagit omfattande modernisering av Arbetsförmedlingen till en matchningsspecialist. Förslagen innebär bl.a. att vi vill effektivisera arbetsmarknadspolitiken för unga enligt följande principer: Ta bort aktivitetsförbudet på Arbetsförmedlingen Dagens ordning för de unga arbetslösa är helt bakvänd. Först ska den arbetslöse söka arbeten som man inte är kvalificerad till och inte har någon realistisk chans att få. Sedan ska man i allmänhet upprepa samma sak , men med stöd av en coach eller arbetsförmedlare. Först därefter kan man anvisas utbildning eller praktik. Det logiska vore att vända på detta. Först komplettera befintlig utbildning om så behövs därefter söka arbete. Vi vill därför göra det möjligt för både Arbetsförmedlingen och den arbetslöse att ta initiativ mycket tidigare än den tidsperiod man tvingas vänta . De unga som behöver bygga på sin kompetens ska kunna göra det i arbetslöshet. Undanröj alla moment 22 finns det flera regler som gör det onödigt svårt för ungdomar att ta de initiativ som skulle leda till arbete och för Arbetsförmedlingen att stödja dem. Att unga inte kan få rätt stöd är en sådan regel. Att utbildningar inte får vara är en annan. Att både utbildning och praktik kan bedömas stå i konflikt med att den arbetslöse står till arbetsmarknadens förfogande är en tredje. Det behövs därför en översyn av regelverket för yngre arbetslösa, så att ungdomars initiativ och arbetsförmedlarnas kompetens kan tas till vara och inte hindras av onödiga regler. Se till att antalet utbildnings- och praktikplatser verkligen motsvarar behovet Vi vill sätta stopp för ungdomsarbetslösheten. Det är möjligt att genomföra. Det kräver dock att antalet platser som står till förfogande byggs ut och motsvarar det behov som finns. Därför krävs fler utbildningsplatser, med tyngdpunkten där jobbchanserna är som störst. I budgetmotionen 2014 kommer vi att föreslå en mer effektiv arbetsförmedling. Arbetslöshet är ett slöseri. Just nu betalar dyrt för att sysselsätta långtidsarbetslösa med uppgifter som ingen efterfrågar på riktigt. ser vi stora behov av avlastning i välfärden. Återkommande rapporter berättar att städningen är otillräcklig på våra sjukhus, att våra gamla blir sängliggande för länge och inte får komma ut som de önskar. Många anställda berättar att det finns gott om enklare arbetsuppgifter som behöver utföras som inte blir utförda för att tiden inte räcker till. Långtidsarbetslösheten hämmar framtidsutsikterna för svensk ekonomi. Långvarig arbetslöshet biter sig fast. De som varit arbetslösa länge får ofta stora svårigheter att komma tillbaka även om ekonomin vänder. Många studier visar hur konjunkturella ökningar i arbetslösheten riskerar att leda till permanent högre arbetslöshetsnivåer. krävs insatser för att undvika att arbetslösheten i permanentar sig på den höga nivå som råder . Kunnande och kompetens åldras hos den som är arbetslös . Att ha varit långtidsarbetslös länge leder också till att arbetsgivare väljer bort eller nedvärderar kompetensen hos den sökande. Risken är stor att självkänsla och ork bryts ned i arbetslöshet, vilket ytterligare försämrar möjligheterna att hitta ett nytt arbete. Sedan regeringen tillträdde har antalet människor som gått utan arbete nästan tredubblats. Den enskilt största insatsen för dessa långtidsarbetslösa är fas 3, som kallas sysselsättningsfasen, i den s.k. jobb- och utvecklingsgarantin. ingick 34 000 personer i fas 3. I fas 3 ska den arbetssökande sysselsättas hos en anordnare med aktiviteter som liknar arbete men inte får vara riktiga arbetsuppgifter. Inlåsningseffekten i sysselsättningsfasen är mycket hög. Enligt Arbetsförmedlingens återrapportering hade lämnat fas 3 för arbete eller studier. Fas 3 sammanfattar mycket av det som är fel med den rådande arbetsmarknadspolitiken. De som står längst från arbetsmarknaden och har svårast att få jobb sätts i ineffektiva åtgärder. Fas 3 är ekonomiskt oansvarigt och ett slöseri med människors tid och handlingskraft. Det finns meningsfulla uppgifter i välfärden och i den ideella sektorn som behöver utföras och som skapar värde i samhället. Därför vill vi 2014 investera i extratjänster i välfärden riktiga jobb med riktig lön där den som jobbar får göra riktig nytta. Vi vill också investera i extratjänster i ideell sektor. Den ekonomiska forskningen visar också tydligt att ju mer aktivitet för arbetssökande påminner om riktiga arbeten, desto större är sannolikheten att den arbetssökande hittar ett riktigt jobb.14 Vårt förslag till Extratjänster utgår från följande principer: Staten ska stå för kostnaden för Extratjänsterna. De som utför Extratjänsterna är de som mycket länge stått utan arbete och som är föremål för sysselsättningsfasen i den s.k. jobb- och utvecklingsgarantin, det som tidigare kallades för fas 3. Arbetsuppgifterna ska höja kvaliteten i välfärden eller ideell sektor och får inte användas för att ersätta ordinarie personal. Parterna ska sluta avtal om Extratjänsterna och lön ska utgå enligt kollektivavtal. Tjänsterna bör vanligtvis kombineras med utbildning för att ytterligare stärka individens framtida möjligheter på arbetsmarknaden. Att använda till utbildning kan vara en bra modell men både större och mindre andel utbildning bör vara möjligt utifrån individuella behov. Antalet extratjänster som en arbetsgivare kan få stöd för ska stå i proportion till den ordinarie arbetsstyrkan. Arbetslöshet är ett slöseri, och dagens insatser leder inte vidare till jobb. behöver vi höja kvaliteten i välfärden. Vi tar med Extratjänster sikte på att bryta långtidsarbetslösheten, att stärka kvaliteten i vården och omsorgen och att stärka den ideella sektorn. I budgetmotionen 2014 föreslår Socialdemokraterna i välfärden och i ideell sektor. Varje elev ska ges verkliga förutsättningar att nå sin fulla potential i skolan. Då måste stora klasser bli mindre. Mindre klasser möjliggör en högre kvalitet på undervisningen. Det ger mer tid för lärarna med varje enskild elev och möjliggör att varje elev ges stöd i sin utveckling. Elever som har svårigheter i skolan ska tidigt och kraftfullt ges stöd. Det krävs för att höja resultaten i skolan. Det är emellertid inte effektivt att minska klasstorleken i redan små klasser. (Tennesse Student/Teacher Achievement Ratio) är ett fältexperiment som genomfördes i , och som av har karaktäriserats som ... the most famous educational experiment conducted to date. I experimentet jämförde man små klasser (mellan 13 och 17 elever), normalstora klasser (mellan 22 och 25 elever), och normalstora klasser med en assisterande lärare. Eleverna fördelades slumpmässigt över de olika klasstyperna, och fördelades lärarna slumpmässigt över de olika klasserna. Experimentet hade longitudinell uppläggning och började när eleverna gick i första klass eller i förskolans sista år och pågick till slutet av årskurs 3. Flera uppföljningsundersökningar har också genomförts . Resultaten från visar att elever i små klasser hade bättre inlärningsresultat än i normalstora klasser. På grundval av denna och andra internationella och svenska studier konstaterar att klasstorlek har betydelse för elevernas resultat. Undersökningarna visar att effekterna ofta varierar beroende på elevernas ålder och bakgrund. Effekter av klasstorlek kan i första hand observeras för årskurserna 16. En ny studie från IFAU visar att klasstorlek har så stora effekter på elevens lärande att det påverkar elevernas lön senare i livet och att löneeffekterna är tillräckligt stora för att intäkterna ska överstiga de direkta kostnaderna av klasstorleksminskningen. IFAU finner att mindre klasser bidrar till bättre provresultat, större sannolikhet att fortsätta på högskolan, bättre lön senare i livet och bättre möjligheter att hitta jobb. Därför presenterade vi i budgetmotionen ett första steg för att minska klasstorleken. Denna inriktning ligger fast. Vi kommer vi att investera i mindre klasser. Mindre klasser förbättrar också lärarnas arbetsmiljö.