ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102MJ460 · 2013-10-03 00:00:00 — Likvärdiga villkor för det svenska jordbruket tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det svenska jordbrukets villkor och behovet av likvärdiga regler. har en av mest välskötta, moderna och miljövänliga jordbruksnäringar. Svenskt jordbruk står sig kvalitetsmässigt mycket väl i den globala konkurrens som råder på livsmedelsmarknaden. Svenskt jordbruk har i mångt och mycket också varit i framkant när det gäller utvecklingen mot såväl ett ekologiskt hållbart jordbruk som det förnyade intresset för lokalproducerade och regionala produkter. så finns det problem och utmaningar som svenskt jordbruk står inför. Den fria konkurrensen på jordbruksprodukter inom Europeiska unionen är i grunden en god sak men de olika villkor och krav som ställs i de olika medlemsländerna kan också snedvrida konkurrensen och drabba den som vill gå före när det gäller exempelvis miljöansvar och ett utbyggt djurskydd. har vi sett hur grisproducenter har drabbats särskilt hårt när billigt importerat fläskkött har slagit ut en stor del av deras företag. I andra fall kan konkurrensen snedvridas av att man exempelvis i andra länder tillåter bekämpningsmedel som visserligen får ned priset på jordbruksprodukter men som är starkt miljöfarliga. Frihandel är i grunden bra för landets jordbrukare. Den öppnar upp för nya marknader och gör det möjligt att sälja kvalitativa svenska jordbruksprodukter utomlands. Verklig frihandel bygger dock på att man i de olika länderna har likartade regelverk och rättvisa konkurrensvillkor. Om svenska jordbrukare måste kämpa med högre skatter, hårdare regleringar och fler förbud är sina konkurrenter i våra grannländer så riskerar svenska konsumenter att stå utan möjlighet att välja svenskproducerade livsmedelsprodukter. Regeringen har tagit initiativ för att förbättra villkoren för landets jordbrukare. Satsningarna på Matlandet och landsbygdsprogrammet som verkar för att stärka konkurrensen för hela landsbygden kommer att kunna stärka jordbrukets konkurrenskraft men än mer måste göras. borde agera mer kraftfullt för att fler länder skall införa de tuffa djurskyddslagar som vi har gått före med. En dålig djurhållning ska inte vara acceptabel som konkurrensmetod oavsett i vilket land det förekommer. Jordbruksmarknaden ska som andra marknader präglas av näringsfrihet, öppna marknader och frihandel, men då måste också alla aktörer, även svenska lantbrukare, få delta på lika villkor.
mot · H102MJ461 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av dubbelregistreringen vid jakt. Sedan ett flertal år tillbaka så tillämpas så kallad dubbelregistrering av jakt inom delar av det svenska renskötselområdet. Detta innebär i praktiken att det på samma markområde kan ha behandlats två olika ansökningar om jakträtt, dels en ansökan från markägaren, dels en annan från den sameby som har ett renskötselområde som omfattar den aktuella marken. Detta system, där två jaktlag kan vara verksamma på samma mark, riskerar att ständigt skapa konflikter mellan renägande samer och den övriga befolkningen i vissa delar av . Självklart skall medlemmarna i en sameby ha rätt att utöva den jakträtt de har i enlighet med sin renskötselrätt men detta bör man från länsstyrelsernas sida bättre samordna med markägarna så att dagens dubbelregistrering kan ersättas med ett mer smidigt system där jakträtter inte kolliderar.
mot · H102MJ462 · 2013-10-03 00:00:00 — En modernisering av skogsvårdslagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över skogsvårdslagen. Skogsnäringen är en av de allra hårdast reglerade delarna av det svenska näringslivet. Det är i hög utsträckning fortfarande så att det är staten och inte skogsägarna själva som reglerar vilken typ av skog som får planteras och hur denna skall ske. Även avverkningen av skogen är till stor del detaljreglerad och hårt begränsad. Det är hög tid att se över skogsvårdslagen så att den i större utsträckning behandlar skogsägare som andra näringsidkare. Framförallt för många mindre skogsägare blir de med dagens system förhindrade att på ett effektivt sätt utveckla och modernisera sitt skogsbruk. Detta kan också vara en anledning till att småskaliga skogsbruk blir allt svårare att driva vidare. Därför så bör regeringen överväga möjligheten att se över skogsvårdslagen i syfte att stärka de enskilda skogsägarnas förfoganderätt över sin egen mark.
mot · H102MJ463 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om värdiga förhållanden vid djurtransporter. exporterar levande djur till utländska slakterier med mycket långa resor som följd. Att långa resor orsakar stort lidande för djuren bevisas av det stora antalet djur som dör under dessa resor. När det gäller kycklingar och höns uppgår antalet döda djur till hundratusentals enligt (E-post Djurens Rätt!). Det finns i föreskrifter om att djurtransporter inom landet ej bör överstiga . EU-reglerna stipulerar dock att djurtransporter får vara ända . Detta anser vi vara en orimligt lång transporttid under de förhållanden som råder i transportutrymmena. har också ställt sig bakom en regel som stipulerar en längsta transporttid (dock ej ). har betydligt lägre antal kontroller av djurtransporter än en del andra nationer med betydligt lägre BNP per capita. Enligt statistik från så ägde det rum tolv kontroller av djurtransporter 2010 i , medan avsevärt fattigare länder utförde tusenfalt fler kontroller. Detta anser vi är fullständigt oacceptabelt och ovärdigt en civiliserad och förhållandevis välmående nation. Vi vill att längsta djurtransporter skall stipuleras , för alla transporter inom och från , oavsett destinationsort. Vi vill att slaktdjur skall slaktas i och att köttet exporteras, i stället för export av levande djur med mycket långa transporter som följd. Vi vill att antalet kontroller av djurtransporter ökas kraftigt, så att detta antal åtminstone kommer upp i nivå med ett europeiskt genomsnitt.
mot · H102MJ464 · 2013-10-02 00:00:00 — Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård anvisar anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2014 för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Avvikelse från regeringen (SD) Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Internationellt miljö- och kärnsäkerhetssamarbete med Skydd av värdefull natur för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Allmän miljö- och naturvård tar situationen i vårt innanhav på allvar. Vi ökar anslagen för att sanera och återställa förorenade områden samt för åtgärder för havs- och vattenmiljö.
mot · H102MJ465 · 2013-10-02 00:00:00 — Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2014 för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Avvikelse från regeringen (SD) Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Strukturstöd till fisket m.m. Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Höjd återbetalning av koldioxidskatt Kompensation för minskade anslag till landsbygdsprogrammet Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi avsätter resurser till en djurvälfärdsersättning som syftar till att kompensera bönder för de höga kraven inom svenskt djurskydd. Vi höjer även återbetalningen av koldioxidskatten då har bland de högsta skatterna på diesel inom jordbruket.
mot · H102MJ467 · 2013-10-04 00:00:00 — Översyn av tillsatser i mat tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att på ett övergripande och seriöst plan, via oberoende och statligt finansierade forskare, utreda tillsatsers effekter – i kombination eller enskilt – i livsmedel samt utifrån resultatet skyndsamt föreslå lämpliga åtgärder. I en mängd livsmedel tillförs en rad olika tillsatser. Vissa tillsatser kan kanske vara harmlösa, medan andra troligen förtjänar en ökad tillsyn för att tillse att konsumenterna inte riskerar onödiga risker. Särskilt bör den eventuella risken till mixen av tillsatser och de effekter tillsatserna leder till tillsammans med andra tillsatser från andra livsmedel utredas. Men det bör även utredas ordentligt vilka risker enskilda tillsatser som t ex smakförstärkare och olika typer av sötningsmedel medför. För att garantera ett så pass gott resultat som möjligt bör fokus ligga på riskvärdering utifrån de instanser som inkommer med riskbedömningar utifrån rimliga utgångspunkter och utan hänsyn tagen till vad EU rekommenderar eller kräver. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102MJ469 · 2013-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att påtagligt stärka konsumentskyddet i fråga om märkningen av livsmedels packdatum. Livsmedelskontroller och regler om födoämnen tillhör en basal del av samhällets ansvarsområden. I detta ingår konsumentens rätt att känna trygghet och förtroende gentemot alla leverantörer och distributörer om att de varor konsumenterna väljer också har det innehåll och det packdatum som verkligen anges. För att uppnå denna vision behöver lagen och skyddet gentemot konsumenterna stärkas med ett yttryckligt krav från lagstiftaren om att den handlare eller producent som märker om eller felmärker packdatum på livsmedel också från samhällets sida får erfara kännbara och dryga sanktioner i form av höga bötesbelopp. På så vis kan dels konsumenternas trygghet öka som konkurrenssituationen förbättras, då det via ett stärkt regelverk gör det ekonomiskt ofördelaktigt för en handlare eller producent att fuska med varudeklarationerna. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102MJ470 · 2013-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att integrera LULUCF i EU-interna åtaganden, i linje med ingångna avtal i och med Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod. Vid klimatmötet i , 2011, enades man om ett paketbeslut för en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet där en del av beslutet avsåg de internationella bokföringsregler för LULUCF (Land Use, Land Use Change and Forestry). Inom denna sektor gjorde man det obligatoriskt att upprätta ett bokföringssystem för redovisning av nybeskogning, återbeskogning, avskogning och skogsförvaltning. Enligt beslutet i ska LULUCF också inkluderas i länders utsläppsåtagande som en integrerad del. Som med så mycket annat lägger sig EU i implementeringen av de åtaganden vi gjort enligt detta internationella avtal och på vägen hinner man förvränga intentionerna med avtalet som för länderna innebär starka incitament för att hantera skogen på ett hållbart sätt. har istället beslutat att LULUCF-sektorn inte ska inkluderas i EU-ländernas EU-interna utsläppsåtagande och på så sätt får vi det sämsta av två världar, nämligen ett kostsamt och resurskrävande bokföringssystem utan att det skapas några som helst incitament till ett bättre skogsbruk. uppfattning är att LULUCF möjligt skall implementeras som en integrerad del i EU-interna åtaganden, i linje med ingångna avtal i och med Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod. Detta skapar starka incitament att, för ändamålet, fortsätta förbättra det svenska skogsbruket, som det värnar svenska jobb och konkurrenskraft.
mot · H102MJ476 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkerställa att översynen av strandskyddsreglerna leder till en bättre tillämpning för att förbättra möjligheterna för strandnära boende i glesa områden. anser att alla delar av landet kan bidra till tillväxt med målsättningen att alla regioner ska vara tillväxtregioner. Möjligheten att bygga i strandnära läge i landsbygdsområden med god tillgång till stränder är en viktig pusselbit för att kunna utveckla landsbygden och bidra till att hela ska kunna växa. är det viktigt att begränsa byggnation i skyddsvärda områden med högt exploateringstryck. Detta i enlighet med de nya reglerna som och regeringen genomförde . De nya reglerna syftar också till att öka det lokala och regionala inflytandet över strandskyddet, samt att genom en samordning av och effektivisera prövningar om strandskydd. De nya reglerna har bland annat gjort det möjligt för kommuner att peka ut områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen, så kallade LIS-områden. För sådana områden finns vissa lättnader i strandskyddet. Utpekandet av områden för landsbygdsutveckling görs vid kommunens översiktsplanering, vilket innebär en öppen och bred hantering av frågan där medborgare, intressenter och myndigheter får god insyn och möjlighet att påverka. Tyvärr har inte syftet med förändringarna som genomfördes uppnåtts likvärdigt i landet. Bland annat har tillämpning och tolkning varierat i olika delar av landet. Flera landsbygdskommuner har till exempel upplevt att det har blivit ännu svårare att få bygga i attraktiva strandlägen efter att de nya reglerna börjat gälla, tvärtemot intentionen med lagstiftningen. och regeringen agerade därför på detta och gav i uppdrag åt och att gemensamt göra en utvärdering och översyn av tillämpning och utfall av det nya regelverket för strandskydd och vid behov föreslå ändringar. Myndigheterna ska även utreda vilka konsekvenserna kan bli om lättnader i strandskyddet vid mindre sjöar och vattendrag utanför högt exploaterade områden införs. Detta är för att säkerställa att intentionerna med reglerna eftersträvas och att det blir enklare att bygga i strandnära och attraktiva lägen. anser det viktigt att strandskyddet anpassas och tillämpas utifrån lokala och regionala förutsättningar där vi gör det möjligt för kommuner med långa obebyggda stränder att utnyttja den konkurrensfördel som strandnära lägen kan ha för turism och boende. som allmänhetens tillgång till stränder och bevarandet av goda livsvillkor för djur och växter också tryggas.
mot · H102MJ478 · 2013-10-03 00:00:00 — Samlad kunskap för myggbekämpning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stötta organisationer som bekämpar mygg samt samla kompetensen kring detta i en nationell organisation. Den så kallade översvämningsmyggan har orsakat stora problem, och detta problem tenderar att sprida sig och bli ett nationellt problem om man inte tar problemet på allvar. Flertalet kommuner och länsstyrelser har hjälpts åt för att bekosta myggbekämpning. Denna bekämpning har således också inneburit att det finns personer som har kompetens och erfarenhet som kan utvecklas genom att fler lär av deras arbete. Eftersom myggproblematiken riskerar sprida sig till stora delar av landet som sluppit det bör det vara en nationell angelägenhet att redan nu bilda en nationell organisation med fokus på myggbekämpning. Myggornas utspridning beror till stor del på vädret, vilket gör att det kan vara svårt att veta hur stora problemen kan bli i ett visst område. Det krävs ett förebyggande arbete för att stötta de områden i som drabbas, vilket kan ske om staten hjälper till med de resurser som krävs samt ser till att olika aktörer kan samverka emot myggen.
mot · H102MJ479 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstifta om märkning av salthalt i livsmedel där halten är hög. I har debatten kring mat och vad som är nyttigt eller ej främst handlat om socker och fett. Saltfrågan har nästan helt kommit i skymundan, vilket är tråkigt då det är förhållandevis lätt att åtgärda problemet. Med allt för höga salthalter ökar risken för ett högt blodtryck, vilket ökar risken för hjärt- och kärlsjukdomar samt stroke. I en matvara kan det finnas hela fem gånger mer salt än i en av samma sort enligt i granskning. Enbart en portion kan innehålla det maximala dagsintaget på 5–och genomsnittet i ligger på 10–, men det finns givetvis de som äter så mycket som per dag. av vårt saltintag kommer från färdiglagad mat från restauranger eller halvfabrikat. Det finns producenter som dragit ned på salthalten i sina varor , men otroligt många gör tvärt om, då det inte finns någon stark opinion emot trenden. Regeringen bör ta tag i detta problem genom att lagstifta om särskild märkning av de varor som har en hög salthalt. Detta borde göra att livsmedelsföretag arbetar för att sänka salthalten i sina produkter, inte minst de produkter som flest konsumenter väljer att köpa.
mot · H102MJ481 · 2013-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att måste arbeta för att få världens i särklass mest miljöanpassade buss- och lastbilspark och att detta bör uppmuntras genom en miljöfordonspremie för köp i av de mest miljövänliga bussarna och lastbilarna, kombinerat med en premie för dem som tankar miljövänligt bränsle. Tunga vägtransporter är en av våra återstående stora miljöutmaningar där mängden utsläpp har ökat . vet vi att tillgången till konkurrenskraftiga och goda transporter är avgörande för företagsamhet, jobb och välfärd i . Både skogs- och livsmedelsindustri, från den enskilda näringsidkaren till det stora företaget, som finns spridda över hela landet är beroende av lastbilar. har två världsledande fordonstillverkare och skulle också kunna ha världens bästa bussar och lastbilar sett ur miljösynpunkt. För att detta skall bli möjligt behöver vi underlätta omställningen av bussar och lastbilar på ett motsvarande sätt som görs för personbilar. Det är då bland många steg viktigt att möjliggöra nya fordonstyper såsom långa och tunga lastbilar och att möjliggöra en klassificering av lastbilars koldioxidutsläpp och att införa styrmedel som miljöriktade för att gynna de miljöbästa och mest energieffektiva lastbilarna. Detta kombinerat med incitament för att tanka med miljövänliga bränslen och andra utsläppsminskande drivmedel påverkar självklart förutsättningarna att uppnå förändring. Utöver ovanstående behöver krav, uppföljning av gällande regelverk och miljötillsyn för tunga transporter skärpas för att motverka ohållbar konkurrens från tunga transporter från länder med lägre miljökrav och sämre anställningsskydd. Sammanfattningsvis måste en rimlig nationell målsättning för , med världsledande buss- och lastbilstillverkare, vara att få världens i särklass mest miljöanpassade buss- och lastbilspark och att detta uppmuntras genom miljöfordonspremie för köp i av de mest miljövänliga bussarna och lastbilarna, kombinerat med en premie för dem som tankar med miljövänligt bränsle.
mot · H102MJ482 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över hur regleringen ursprungsmärkning av kött enligt livsmedelslagen efterföljs. Allt fler konsumenter vill välja närproducerade matvaror för att minska klimatpåverkan av långa transporter. För att kunna göra informerade val, vill konsumenterna känna till ursprunget på matvaror. Den uppger att en mycket stor majoritet av konsumenter anser att ursprungsmärkning av baslivsmedel är viktig, allra viktigast är det att känna till ursprunget för kött. En fungerande märkning måste vara enkel och otvetydig. Tyvärr finns det många frivilliga märkningar som bara delvis syftar till att ge kunden korrekt information. Det är till exempel inte ovanligt med svenska flaggor på varor med bara delvis svenskodlat eller svensktillverkat innehåll. De regler kring ursprungsmärkning som gäller enligt livsmedelslagen skall följas av livsmedelshandlarna. De bör också utformas så att de underlättar för restauranger att erbjuda gäster att göra informerade val med hjälp av korrekt information om råvarans innehåll och ursprung. Enligt ett flertal undersökningar gjorda kring livsmedelshandlare i flera kommuner, visade det sig att mer än var tionde produkt saknade märkning. Det rörde sig framförallt om svensk butiksförpackad mat. Bristen i märkningen gällde även kontaktuppgifter, ingredienser och mängd. Det anmärktes även att uppgifterna var utspridda utmed hela förpackningen och därmed var svåra att hitta. En vara som märkts felaktigt eller oredligt kan i värsta fall innebära hälsorisker för kunden. Det skapar ojämlika villkor i branschen, det omöjliggör jämförelser och försvårar för kunderna att göra medvetna val.
mot · H102MJ487 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åteljakt på björn. Björnstammen i är rekordstor. Stammen beräknas till över 3 300 djur och är livskraftig med en gynnsam bevarandestatus. har delegerat rätten till beslut om licensjakt på björn i de sex nordligaste länen till länsstyrelserna och utöver det har verket beviljat licensjakt på två björnar i . Björnjakten har rönt stort intresse bland jägarna. Lämpliga hundar har arbetats fram och nya raser har introducerats. finns det en stor grupp jägare som inte har tillgång till lämplig hund men som på egen hand önskar jaga björn. Åteljakt är för sådana jägare en mycket lämplig jaktform, där skott kan avlossas under väl kontrollerade förhållanden mot ostörda björnar. Åteljakten stoppades med motiveringen att den riskerade att tillvänja björnar vid människor. har dock åtlar för andra ändamål, som fotografering och björnskådning, varit tillåtna. Det är en inkonsekvens som är svår att förklara. Försök med åteljakt har genomförts i , och och fortsätter i . Försöket är förknippat med en lång rad villkor som jägarna måste uppfylla om de vill bedriva åteljakt. Villkoren finns för att undvika negativa effekter och för att kunna utvärdera åteljakten efteråt. Intresset har varit stort och ett stort antal åtlar har anlagts. i beskriver försöket som lyckat, även om få björnar har skjutits i direkt anslutning till åtel. Det kan ha flera förklaringar, bland annat att björnarna besökte åtlar mest under nattetid. Förutom att åteljakt innebär att man i lugn och ro kan avlossa skott mot stillastående björn innebär åteljakt även att man i förväg kan skaffa sig en uppfattning om vilka björnar som finns i området och då undvika att jaga i närheten av åtlar som endast besöks av hona med unge eller ungar. gav 2010 bidrag till Skandinaviska björnprojektet för att studera åtlingens effekter på björn ur vetenskaplig synvinkel. För att belysa frågan ur jaktlig och administrativ synvinkel har gett länsstyrelserna i , och möjlighet att tillåta åteljakt. Länsstyrelserna skulle redovisa erfarenheter från försöksverksamheten med åteljakt efter björn. Därefter har åteljakt fortsatt 2011, 2012 och 2013. Även om inte har utvärderat försöket, visar resultat att verksamheten kunnat bedrivas utan att några av de tidigare befarade problemen uppstått. Åteljakt efter björn praktiseras i många länder, även inom EU, utan några kända negativa konsekvenser. Däremot anses den i många länder vara en av de bästa jaktmetoderna. Mot bakgrund av ovan anförda bör åteljakt tillåtas i alla län som har licensjakt på björn.