mot · H102Fi254 · 2013-10-03 00:00:00 — Systemskiftet har möjliggjorts framförallt genom en urholkning av transfereringarna till hushållen. Detta har gjorts dels genom aktiva försämringar, främst inom arbetslöshets- och sjukförsäkringen. Men också på grund av att regeringen inte låtit försäkringarna och bidragen öka i takt med pris- och löneutvecklingen. Resultaten blir att värdet på transfereringarna successivt urholkas i takt med att priserna och lönerna stiger (se diagram 18 nedan). Regeringen har använt besparingarna till stora skattesänkningar. beräknas skattekvoten (den offentliga sektorns skatteinkomster i förhållande till BNP) falla från till , vilket motsvarar en minskning av den offentliga sektorns skatteinkomster med . Den sjunkande skattekvoten kan förklaras av dels aktiva beslut (ca ), dels av att BNP ökat mer än skattebaserna (ca ). En jämförelse av regeringens skattesänkningar och dess välfärdssatsningar tydliggör regeringens prioriteringar. som man sänkt skatterna med ca (netto) har man endast ökat de sammanlagda statsbidragen till kommunerna med ca (netto) (i fasta priser).43 Det innebär att regeringens skattesänkningar sedan man kom till makten har varit 27 gånger så stora som dess sammanlagda välfärdssatsningar.44 Diagram 18 Skattesänkningar och välfärdssatsningar, 2006–2014, mdkr Källa: SKL, BP14, VP13 och egen beräkning. Diagram 19 Transfereringar till hushåll, 2002–2016, % av potentiell BNP Källa: BP14, VP08 och . står nu inför ett vägval. Regeringens budgetproposition fortsätter på den inslagna vägen med stora skattesänkningar och lägger fast ramarna för en fortsatt urholkning av försäkringssystemen och besparingar inom välfärden. Denna linje har ifrågasatts av bl.a. och professor . har visat att om det offentliga åtagandet ska kunna behållas nivå (en nivå som redan kraftigt har urholkats ) –2017 kommer det att krävas skattehöjningar på hela om överskottsmålet ska uppfyllas.45 Att regeringen i detta läge lägger fram förslag på ytterligare i ofinansierade skattesänkningar visar med all önskvärd tydlighet regeringens prioriteringar. föreslår i denna motion en radikal omläggning av den förda politiken. Vi stärker de offentliga trygghetssystemen och tillför välfärden betydande resurser. Vi sätter kampen mot arbetslöshet först och genomför stora investeringar i infrastruktur, bostäder och utbildning som vi ersätter regeringens passiva massåtgärder inom arbetsmarknadspolitiken med betydande satsningar på en aktiv arbetsmarknadspolitik. 6Vänsterpartiets alternativ för bättre välfärd och fler jobb 6.1Riktlinjer för den ekonomiska politiken Full sysselsättning är det överordnade målet för ekonomiska politik. Arbetet utgör basen för välfärd och ekonomiskt välstånd och ger möjlighet till delaktighet i samhällslivet. Egen försörjning är därtill grunden för personlig frihet och självständighet. Hög arbetslöshet innebär ett ökad makt för kapitalet på de arbetandes bekostnad. Under hot om uppsägningar kan reallönerna pressas ned, arbetsförhållandena försämras och anställningstryggheten luckras upp. Den accelererande globaliseringen har inneburit ett ökat konkurrenstryck och att strukturomvandlingen i den svenska ekonomin går allt snabbare. Men för att vi ska kunna bejaka strukturomvandlingen krävs både en bra arbetslöshetsförsäkring som alla har råd med och möjligheter till omskolning och vidareutbildning. Därtill krävs en strategisk näringspolitik som identifierar och understödjer komparativa fördelar i den globala ekonomin, samt betydande satsningar på forskning och utveckling. Vi ska inte konkurrera genom lägre löner utan höja arbetskraftens kunskapsnivå i bred bemärkelse. Det behövs därför ett brett kunskapslyft. Först och främst måste förbättras. Dagens situation där en tredjedel av eleverna går ut gymnasiet med ofullständiga betyg är oacceptabel. Dessa elever löper en mycket stor risk att hamna i permanent utanförskap och är ett stort slöseri med mänskliga resurser. Bland annat mot denna bakgrund är det av central betydelse att kvaliteten på de gymnasiala yrkesutbildningarna stärks. Vidare måste den högre utbildningen stärkas och göras mer tillgänglig för alla samhällsklasser. Fler måste ges möjlighet att utbilda sig på universitet, högskolor, yrkeshögskolor och folkhögskolor. Möjligheten till vidareutbildning och omskolning under hela yrkeslivet måste stärkas. Den svenska ekonomin präglas av hög arbetslöshet som stora investeringar måste till. Det saknas inte arbetsuppgifter. Vi behöver investera i infrastruktur, energieffektivisering och ny teknik för att ställa om ekonomin i en mer klimatvänlig riktning. Bostadsbristen i storstäderna måste byggas bort och inom välfärden finns stora eftersatta behov. Dessa investeringar håller uppe efterfrågan som de stärker långsiktiga tillväxtförutsättningar. Offentliga investeringar är av avgörande betydelse för såväl näringslivets utveckling som för kvaliteten på den offentliga konsumtionen i form av t.ex. välfungerande sjukhus och skolor. Genom offentliga investeringar i infrastruktur, exempelvis i form av ökat banunderhåll och nya järnvägsspår, förbättras näringslivets transporter som miljöpåverkan kan minska. Genom investeringar i utbildning och forskning får näringslivet tillgång till kvalificerad arbetskraft med rätt utbildning och kan vidareutveckla nya produkter och tjänster. Investeringar i nya bostäder bidrar till att folk kan flytta dit jobben finns och ökar företagens möjligheter att rekrytera den kompetens som efterfrågas. Gemensamt finansierade tjänster som utbildning och sjukvård som är lika för alla är helt avgörande för ett jämlikt samhälle och för att personer från olika ekonomiska och sociala bakgrunder ska kunna konkurrera på arbetsmarknaden på någorlunda jämlika villkor. Väl fungerande välfärdstjänster är också avgörande för ett jämställt samhälle. Om de gemensamma omsorgstjänsterna inte byggs ut i takt med ökande behov kommer istället behovet av oavlönat omsorgsarbete fortsätta öka. All empiri visar att det i praktiken främst innebär minskat utrymme för avlönat arbete för kvinnor. politik syftar till ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män och ser de gemensamma välfärdstjänsterna som en avgörande faktor för att nå det målet. Vidare måste löner, arbetstider och arbetsvillkor i de kvinnodominerade yrkena förbättras genom medvetna satsningar och prioriteringar. 6.2.1Offentlig sektor och sysselsättning Den offentliga sektorn är av avgörande betydelse för modernisering, sysselsättning och tillväxt. Utbyggnaden av barn- och äldreomsorgen och föräldraförsäkringen möjliggjorde kvinnornas stora inträde på arbetsmarknaden . En bra och likvärdig skola är central för den sociala rörligheten och för de svenska företagens möjligheter att konkurrera på exportmarknaderna. I tabell 2 nedan jämförs sysselsättningsgraden bland en rad industriländer. De skandinaviska länderna utmärker sig genom att sysselsättningsgraden för kvinnor är relativt hög. Sysselsättningsgraden för kvinnor är förhållandevis hög även i andra nordeuropeiska länder som , och , medan den är lägre i de sydeuropeiska och . Av tabellen framgår också att länder med hög sysselsättningsgrad för kvinnor har en hög total sysselsättningsgrad. En gemensam nämnare för de nordeuropeiska länderna är att de har förhållandevis väl utbyggda offentliga välfärdstjänster. Det tycks alltså föreligga ett positivt samband mellan å ena sidan ambitiösa välfärdsstater och å andra sidan hög sysselsättningsgrad. Tabell 2 Sysselsättningsgrad, 20–, 2012 Den offentliga sektorn och det privata näringslivet är beroende av och främjar varandra. Det privata näringslivet är beroende av en välutbildad arbetskraft, fungerande infrastruktur m.m., som den offentliga sektorn är beroende av de skatteinkomster ett framgångsrikt näringsliv genererar. Den offentliga sektorn utgör också en stor del av marknaden för många privata företag. I handlar det om inköp för ca . Historiskt har också den offentliga sektorn fyllt en viktig funktion som risktagare i blivande framtidsbranscher. Detta har man gjort dels i rollen som kvalificerad beställare, dels i form av teknikutvecklare via myndigheter och statliga företag. Exempel på denna samverkan är och , SJ:s betydelse för Asea, samt den roll som har haft för teknisk och industriell utveckling i en rad företag. Den kommunala sysselsättningen har utvecklats negativt . Enligt beräkningar har den kommunfinansierade sysselsättningen minskat med 7 000 personer (jämför avsnitt 5.5). I och med att befolkningen har ökat med 440 000 personer har detta resulterat i minskad personaltäthet och försämrad kvalitet på en rad områden. Behoven av fler anställda och ökade resurser till kommuner och landsting är med andra ord stort. I denna motion avsätter vi betydande medel till kommunsektorn. I statsbudgeten är de generella statsbidragen till kommunerna nominellt oförändrade om inte regeringen fattar beslut om något annat. Detta innebär att värdet av statsbidragen urholkas i takt med kommunernas pris- och löneökningar. Det nuvarande systemet försvårar också kommunernas långsiktiga planering. föreslår därför att de generella statsbidragen till kommunerna värdesäkras genom att de automatiskt räknas upp för pris- och löneförändringar. Denna reform beräknas kosta ca . Därutöver tillför vi kommunerna betydande resurser genom en rad olika riktade satsningar. En sammanställning av våra förslag till kommunsektorn återfinns i tabell 3 nedan. Diff mot regeringen, Ökad bemanning i äldreomsorgen Stöd till skolor som har störst behov Mindre grupper i förskolan Mindre grupper i fritids Barnomsorg på obekväm arbetstid för arbetslösa och föräldraled. Fler platser komvux (inkl. yrkesvux) Nej till förändrad inkomstutjämning Övriga förslag (netto) För är allas rätt till kunskap det viktigaste målet med utbildningspolitiken. Alla elever ska ha samma rätt till kunskap, lärande och utveckling oavsett bakgrund och förutsättningar. För att det ska vara möjligt krävs en nationellt likvärdig skola. har utvecklingen gått åt fel håll. Undersökningar visar att likvärdigheten i den svenska skolan har försämrats . Skillnaderna i resultat och kunskaper har ökat mellan elever, skolor och kommuner. har inte alla elever samma rätt till kunskap. Orsakerna till den försämrade likvärdigheten är de tre stora skolreformer som genomfördes : kommunaliseringen, införandet av fristående skolor och det fria skolvalet. De mest förödande reformerna är rätten för privata huvudmän att starta fristående skolor och möjligheten att välja skola. Forskning visar att det inte finns några tydliga positiva effekter av införandet av fristående skolor och det fria skolvalet. Tvärtom ger friskolesystemet upphov till ökad segregation och minskad likvärdighet. Skolor som drivs av vinstintresse står i motsättning till skolans övergripande uppdrag att ge alla elever den kunskap och utbildning de har rätt till. Vinstsyftande bolag och utbildningskoncerner ska därför inte få driva skolor med hjälp av offentliga bidrag. Alla resurser ska gå till eleverna. Den uppgörelse som gjorts inom innehåller vissa bra förslag, men man har misslyckats med att angripa grundproblemet: Att vinstdrivande företag inte hör hemma på skolans område. Regeringen visar ingen vilja att på allvar ta itu med problemen med likvärdighet i skolan. Snarare har man aktivt valt att förstärka problemen med införandet av möjligheten till skatteavdrag för läxhjälp. Detta är något som gynnar elever från familjer som har det bra ställt ekonomiskt. Det är tydligt att den utveckling som skett i spåren av skolreformerna också vad gäller lärarens roll, där lärarna ägnar allt mindre tid åt undervisning och ges sämre möjligheter att ta ansvar för lärandet, har inneburit försämrade förutsättningar att ge alla elever lika goda möjligheter att nå målen. För att minska segregationen och öka likvärdigheten inom skolsystemet vill vi göra en storsatsning på högre kvalitet och bättre kunskap i skolan. Satsningen innehåller flera delar som kompletterar varandra. Det är dags att på allvar ta itu med skolans problem. De lärare som finns gör ett avgörande vikigt arbete. De behöver fler kollegor. Vi vill därför genomföra en storsatsning på riktade statsbidrag för att successivt öka lärartätheten i skolan generellt. föreslår vi en satsning på och räknar med en utökad satsning till 2015 och 2016, vilket innebär att 6 000 nya lärare kan anställas. Därutöver vill vi satsa 1 skolmiljard i öronmärka statsbidrag riktade till de skolor och elever som har de största behoven av mer resurser för att kunna nå målen. Pengarna ska användas för att minska kunskapsskillnader och bristande likvärdighet och fördelas till kommunerna genom . Därtill vill vi göra en större satsning på läxhjälp inom ramen för skolan än regeringen. Yngre skolbarn börjar och slutar ofta sin skoldag på fritidshemmen. Dessa är en del av den samlade skoldagen och ska hålla lika hög kvalitet som skolan. Elevgrupperna i fritidshemmen fortsätter att bli allt större och går det i genomsnitt ca 40 elever i en grupp. har antalet elever ökat procentuellt mer än antalet anställda, vilket lett till kontinuerligt försämrad personaltäthet. Fritidshemmen har i uppdrag att stimulera elevernas utveckling och lärande, något som urholkas när elevgrupperna blir för stora. För att fritidshemmen ska kunna uppfylla sitt uppdrag krävs högre personaltäthet och mindre grupper. Vi vill därför ge statligt stöd för att anställa fler fritidspedagoger och föreslår ett stöd med 2014. Villkoret är att kommunen bidrar med halva kostnaden. räknar vi med en utökad satsning till respektive . Tabell 4 Större satsningar på skolan Diff mot regeringen, Skolor med störst behov Frukost i skolan och bättre skolmåltider 6.2.4En förskola med hög kvalitet tillgänglig för alla Förskolan ska stimulera barns utveckling och lärande och är en förutsättning för att både män och kvinnor ska kunna förena föräldraskap och arbete. Vi vill stärka barns rätt till förskola genom att ge barn till arbetslösa och föräldralediga rätt till 30 timmars vistelsetid . Barnomsorgen behöver också i högre grad anpassas till alla föräldrars behov och tillgången till barnomsorg på obekväm arbetstid behöver därför öka. Vi utökar därför regeringens stimulansbidrag för detta ändamål. En allmän åsikt bland förskolebarnens föräldrar och personal är att barngrupperna är för stora och personaltätheten för låg. Att hålla nere barngruppernas storlek och se till att personalen har tillräckligt med tid för varje barn är avgörande för förskolans kvalitet och barnets utveckling. vill därför göra en stor satsning på ett stimulansbidrag för fler anställda och därmed minskade barngrupper i förskolan. Vår satsning innebär att kan omkring 4 600 fler anställas inom förskolan. Det innebär att barngrupperna kan minska från dagens 5,3 barn per anställd till 5,07 barn per anställd. En sådan minskning skulle motsvara den nivå på barngrupperna som det var när regeringen tillträdde, vilket då var den bästa nivån som hade uppnåtts . vill öka den pedagogiska kvaliteten i förskolan och föreslår därför även en satsning på vidareutbildning för barnskötare. Vårt förslag innebär att en barnskötare som vidareutbildar sig på halvtid ändå behåller av lönen. En sammanställning av våra förslag om förskolan återfinns i tabell 5 nedan. Tabell 5 Satsningar på förskolan Diff mot regeringen, för arbetslösa, föräldralediga Barnomsorg på obekväm arbetstid 6.2.5En högskola tillgänglig för alla Den klassmässiga snedrekryteringen till högskolan måste brytas. De ekonomiska villkoren ska vara så bra att den som studerar på heltid inte behöver arbeta vid sidan av studierna under terminerna. Studiemedlens reala värde har sjunkit . vill därför höja studiemedlen med och stegvis höja bidragsdelen från dagens till . En högre kunskapsnivå bland befolkningen är utvecklande för hela samhället. För att ytterligare bredda rekryteringen till högskolan avsätter vi medel för fler högskoleplatser, vilket även är nödvändigt för att möta de ökande kraven på högskoleutbildning på arbetsmarknaden. Vi avsätter medel för 6 200 fler platser än regeringen , 8 600 fler 2015 och 10 000 fler 2016. Därtill avsätter vi särskilda medel för utbildningsplatser kopplade till olika vidareutbildningssatsningar. 6.2.6En jämlik sjukvård med hög kvalitet En bra och jämlik hälsa är det viktigaste målet för vården. Vinstdriven hälso- och sjukvård leder bort från strävan att ge vård efter behov och bör inte vara tillåten. Vi menar att privata företag inte ska få ha fri dragningsrätt på skattepengar genom etableringsfrihet och förmånliga ersättningssystem utan resurserna måste styras dit de bäst behövs. Lagen om vårdvalssystem, LOV, ska rivas upp och inte heller drivas igenom för specialistsjukvården. Vi menar också att vare sig hela eller delar av sjukhus ska kunna säljas ut. Det enda sättet att klara framtidens vårdbehov är att slå vakt om en skattefinansierad vård. Avgiftsfinansierad vård blir inte billigare utan kostnaderna vältras över på de svårast sjuka. Privata försäkringar leder till ökade orättvisor och till att fel grupper prioriteras. Det mest effektiva sättet att minska framtidens vårdbehov är ett bra förebyggande och hälsofrämjande arbete och en primärvård av bra kvalitet och tydligt områdesansvar. Landstingen har en ansträngd ekonomi och hälso- och sjukvården har stora problem på många håll. har rapporterna duggat tätt om överbeläggning, platsbrist, långa väntetider, inställda operationer, hotad patientsäkerhet m.m. Det förekommer protester från personalen mot hög arbetsbelastning, låga löner och dåliga arbetsvillkor. Det finns också en allmän uppfattning i samhället att vården inte fungerar som den ska. I en opinionsundersökning som SVT låtit göra svarade att sjukvården har blivit sämre sedan förra valet. Landsting/regioner ser olika ut och verkar under olika villkor och har därför olika behov. I en del landsting är det brist på vårdplatser, i andra saknas personal eller är svårt att rekrytera personal med rätt kompetens. För att lösa problemen föreslår vi en riktad resursförstärkning på till hälso- och sjukvården, som i varje landsting och region kan gå dit behoven är störst. De flesta problemen i sjukvården har ett samband med personalsituationen, vilket är naturligt eftersom det är en personalintensiv verksamhet där större delen av utgifterna är kostnader för personal. Det riktade stödet på ska i huvudsak användas till personalförstärkningar i hälso- och sjukvården. Det är tillräckligt för att anställa minst 3 000 sjuksköterskor, barnmorskor, sjukgymnaster, arbetsterapeuter, logopeder, kuratorer etc. I satsningen ingår också pengar till ungdomsmottagningar, glesbygdsmedicin, mobila vårdteam samt vård av tortyr- och krigsskadade. Hälso- och sjukvårdslagen fastslår att sjukvården ska arbeta förebyggande mot ohälsa. Detta arbete har visat sig vara mycket kostnadseffektivt i termer av bättre hälsa. Trots detta har hälso- och sjukvårdens förebyggande arbete varit underfinansierat och marginaliserat med undantag för mödra- och barnhälsovården. avsätter till primärvården för att utveckla vårdcentralerna i det förebyggande arbetet mot ohälsa. Vårt förslag inrymmer också en satsning på socialt utsatta områden där ohälsan är mycket stor. Det råder stor brist på specialistutbildade sjuksköterskor och antalet minskar stadigt. Genomsnittsåldern är hög och många kommer att gå i pension. har andelen utbildade specialistsjuksköterskor sjunkit från till . En anledning till bristen på specialistsjuksköterskor är de många hinder som står i vägen för sjuksköterskor att vidareutbilda sig. Sjuksköterskor måste oftast, till skillnad från läkare, ta tjänstledigt med studiemedel för att specialisera sig. En annan anledning är den dåliga löneutvecklingen. Mot denna bakgrund genomför en satsning på betald specialistutbildning för sjuksköterskor genom att inrätta utbildningsanställningar. ökar vi antalet platser på utbildningen för att möta behovet av fler specialistsjuksköterskor. Reformen kommer att höja kvaliteten på vården och skapa arbetstillfällen genom vikariat för de anställda som vidareutbildar sig. målsättning är att vården ska vara avgiftsfri för barn. är den öppna hälso- och sjukvården kostnadsfri i nästan hela landet. Läkemedel däremot kostar pengar även för barn, vilket särskilt drabbar barn i fattiga familjer. För att alla barn ska få tillgång till den vård de har behov av och har rätt till bör därför barns läkemedel vara avgiftsfria. Det bör gälla både de läkemedel som är subventionerade och de som inte är förmånsberättigade. En sammanställning av våra satsningar inom hälso- och sjukvården återfinns i tabell 6 nedan. Tabell 6 Satsningar sjuk- och hälsovård Diff mot regeringen, Riktat stöd till sjukvården Avgiftsfria läkemedel för barn Klyftorna mellan barn till fattiga föräldrar och barn till rika föräldrar ökar. Andelen barn under den relativa fattigdomsgränsen har ökat med . leder den ökande barnfattigdomen till ett klassamhälle där välfärden inte längre omfattar dem som inte har råd att betala för sig. De senaste årens nedmontering av de gemensamt finansierade trygghetssystemen som a-kassa och sjukförsäkring har drastiskt försämrat den ekonomiska situationen för många vuxna. Detta drabbar barnen. Föräldrarnas ekonomiska standard påverkar på ett mycket påtagligt sätt barnens villkor och livsmöjligheter. Att leva i fattigdom har en mängd negativa konsekvenser för barn. Det är väl belagt att en fattig barndom ökar risken för social utsatthet senare i livet. Många av de barn som är fattiga bor med en av sina föräldrar. Ensamstående har generellt sämre ekonomi än sammanboende och sämst är den för ensamstående kvinnor med barn. Deras relativa ekonomiska standard har försämrats . Särskilt allvarligt är att andelen ensamstående kvinnor med barn som befinner sig i s.k. långvarig låg ekonomisk standard har ökat högst påtagligt . En förklaring till den sämre ekonomin är att arbetslösheten är hög bland ensamstående mödrar och att den har ökat under den borgerliga regeringen. Ökad arbetslöshet är emellertid inte hela förklaringen till den relativa försämringen av ekonomin för ensamstående kvinnor med barn. En lika viktig orsak är att fördelningspolitiken har fått allt mindre betydelse för att utjämna ekonomiska skillnader i samhället. Det behövs förstärkningar av de försäkringar och bidrag som riktar sig mot barnfamiljer för att förbättra den ekonomiska situationen för ekonomiskt utsatta hushåll. De familjer som lever med ekonomiskt bistånd har ofta svårt att få pengarna att räcka till annat än de dagliga eller återkommande utgifterna. En följd av detta är att barn i ekonomiskt utsatta familjer inte får tillgång till fritidsaktiviteter i tillräcklig utsträckning, vare sig sådana som föräldrar och barn gör tillsammans eller som barnen utövar på egen hand. På så sätt stängs dessa barn ute från det de flesta andra barn tar för självklart. Vi föreslår därför en höjning av riksnormen för försörjningsstöd med per barn. Vi vill också höja underhållsstödet med för barn och med för dem som är 13–eftersom tonårsbarn medför högre kostnader. välkomnade regeringens höjning av grundnivån i föräldraförsäkringen från till per dag. Vi kan emellertid konstatera att denna nivå inte är tillräcklig. Vi föreslår därför att grundnivån höjs till per dag. Andelen äldre som får offentlig äldreomsorg har nästan halverats . Om anledningen till den minskade omsorgen bara hade varit att äldre människor blir allt friskare hade det varit goda nyheter. Tyvärr är inte bättre hälsa bland de äldre den enda orsaken. Äldreomsorgen är nämligen den del av de kommunala välfärdsverksamheterna som sedan 90-talskrisen har fått minst resurser. En stor del av omsorgen utförs fortfarande inte av anställd personal utan av anhöriga, som blir tvungna att ta ett större ansvar när det offentliga träder tillbaka. Det är svårt att veta exakt hur stor insats anhöriga gör.