ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Ub415 · 2013-09-26 00:00:00 — Elevkårers status och intyg för elevers engagemang tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elevkårers ställning i skollagen och om intyg för engagemang i elevkåren. På högskolor och universitet runtom i representeras studenter av andra studenter som har valt att engagera sig i studentkårer. Dessa studenter finns med när beslut fattas som rör studenters situation eller utbildning vilket gör att studenter som grupp finns representerade. Detta förfarande finns inskrivet i högskolelagen. På gymnasiet finns en motsvarande organisation som heter elevkårer. I ett viktigt avseende skiljer sig elevkårer från studentkårer och det är att ägarskapet ligger hos eleverna, vilket gör att elevkåren är fristående från ledningen på skolan. Elevkårerna vid gymnasierna erbjuder precis som studentkårerna vid universiteten kompetensbyggnad genom att exempelvis erbjuda läxhjälp, organisera arbetsmarknadsdagar och genomföra påverkanskampanjer för bättre skolmiljö. Att överväga möjligheten att se över skollagen gällande elevinflytande så att elevkårer ges samma status som en studentkår skulle stärka den kontinuerliga kontakten med skolledning och lärare och lärarrepresentanter samt sända en signal att elevernas vilja att påverka är uppskattat. För att ytterligare uppmuntra elever att engagera sig i elevkårer bör det även övervägas att se över om elever som väljer att engagera sig i elevkårer ska få detta inskrivet i sitt slutbetyg eller på ett annat sätt få detta uppmärksammat i någon form av intyg. Engagemanget i elevkårer får då en positiv effekt utöver det faktum att elever i elevkårer utbildas i demokratiska processer. Intyget i avgångsbetyget skulle då kunna bli en positiv signal till blivande arbetsgivare. Regeringen bör återkomma med förslag på en justering av skollagen så att även skrivningarna gällande elevinflytande som endast omfattar högskolan även kommer att gälla gymnasieskolan.
mot · H102Ub417 · 2013-09-26 00:00:00 — Skolgårdens betydelse för barns och ungas hälsa tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av att verka för skolmiljöer som inbjuder till fysisk aktivitet. har genomgått stora samhällsförändringar som har förändrat vårt sätt att leva i grunden. har vår vardagliga fysiska aktivitet minskat. För många upptas en stor del av den vakna tiden av stillasittande aktiviteter; vi har skrivbordsjobb, vi sitter i skolbänken och vi använder fordon för att förflytta oss. Stillasittande beteende har nästan blivit synonymt med ett modernt samhälle. Det är inte bara bland vuxna som man kan se ett stillasittande beteende. Även barn och unga rör på sig mindre än . Förekomsten av barnfetma har förvisso planat ut , men på en hög nivå. Livsstilsrelaterade sjukdomar grundar sig ofta i dåliga kostvanor och brist på rörelse. Det finns ett tydligt samband mellan stillasittande beteenden och risk för att insjukna i hjärt-kärlsjukdomar samt diabetes. Man behöver inte ha en uttalad fetma för att vara i riskzonen. Barn med måttlig övervikt före puberteten riskerar att drabbas av framtida sjukdomar. Skolan har en avgörande roll för att tidigt skapa goda vanor kring fysisk aktivitet och hälsa. Alltför ofta låter vi oss begränsas av klassrummets fyra väggar istället för att se möjligheten som naturen kan erbjuda i den dagliga verksamheten. Ett förändrat synsätt skulle möjliggöra att fler elever fick en bättre kontakt med naturen. Flera studier visar också på miljöns betydelse för god koncentrationsförmåga och välmående. En utmaning i sammanhanget är att många föräldrar skjutsar sina barn slentrianmässigt till skolan. När barnen väl kommit fram kan de mötas av tråkiga skolgårdar som inte lockar till rörelse. Allt fler skolor i svenska städer har ytterst liten utemiljö för eleverna och många saknar till och med skolgård. Det försämrar förutsättningarna för barn att kunna leka på rasterna och få den fysiska aktivitet som deras kroppar behöver. Det är viktigt att det finns goda förutsättningar för barnen att aktivera sig under skoldagen. finns inga fastställda normer för hur stor en skolgård bör vara. Utredningar och forskning pekar på ett behov av per barn, beroende på ålder och verksamhetsform. Men det handlar inte bara om hur stor skolgården är utan även hur den är utformad. God tillgång till bland annat grönytor, lekparker och idrottsredskap, sänker trösklarna till fysisk aktivitet. Det finns fler goda exempel på bra skolgårdar ute i landet som andra skolor kan inspireras av. i kommun har en framgångsrik modell för att utveckla kommunens utemiljöer som pedagogiska rum i samarbete med förskolor och skolor. Projektet bidrar till en trivsam skolgård med leklust som stimulerar till kreativitet, lek och rörelse. Även i arbetar man aktivt med frågorna. Miljön kring skolan, särskilt skolgårdarna, spelar en viktig roll för barns och ungas hälsa. Därför är det av vikt att överväga möjligheter att verka för skolmiljöer som genom kreativa utformningar uppmuntrar till lek och rörelse.
mot · H102Ub418 · 2013-09-27 00:00:00 — Alla förskolebarn ska omfattas av arbetsmiljölagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla förskolebarn ska omfattas av arbetsmiljölagen. Förskolan ska lägga grunden för den första delen av det lärande som fortsätter resten av livet. Barnen ska erbjudas en god pedagogisk verksamhet. I förskolan ska barnen få möjlighet att lära sig saker genom att leka, skapa och utforska – på egen hand, i grupp och tillsammans med vuxna. Förskolan är en egen skolform och verksamheten kommer att omfattas av begreppen utbildning och undervisning. Undervisningen sker under ledning av förskollärare, men det kan också finnas annan personal för att främja barnens utveckling och lärande. går över 480 000 barn i förskolan. Det innebär att av alla 1–5-åringar och av alla 3–5-åringar är inskrivna i förskolan. Antalet barn som går i förskola har stadigt ökat . I genomsnitt går det 5,3 barn per personal och 16,9 barn per grupp. av barngrupperna har 21 barn eller fler. Arbetsmiljölagen ska förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet samt i övrigt se till att en god arbetsmiljö uppnås. Det är bra. omfattas alla barn i skolan av lagen samt all skolpersonal. På förskolan omfattas personalen, men inte barnen. Det är orimligt eftersom förskolan är en allmän skolform och de flesta barn går där. Barnen på förskolan måste få samma skydd som skolbarnen och personalen har. Barnen ska tryggt kunna vistas på förskolan och föräldrarna ska kunna känna sig trygga när de lämnar sina barn där. Förskolan är barnens arbetsplats där de ska kunna leka, lära och utvecklas under goda förhållanden. Därför är det rimligt att förskolebarnen också omfattas av arbetsmiljölagen.
mot · H102Ub419 · 2013-09-20 00:00:00 — Villkoren för synskadade att genomföra högskoleprovet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om synskadades möjligheter att genomföra högskoleprovet. Vägen till högre studier och den akademiska världen går för många via högskoleprovet. Möjligheten att skriva om provet är viktigt och ger flera chanser för den enskilde att komma in på önskad utbildning. Märkligt nog är förutsättningarna att få göra om högskoleprovet inte lika för alla. diskrimineras de som är gravt synskadade då möjligheten att få skriva om det särskilda högskoleprovet är begränsat till fyra gånger för dem. Övriga blivande studenter kan skriva om provet ett obegränsat antal gånger. Jag anser att alla ska ges samma förutsättningar att lyckas, även de som har funktionshinder i form av att vara gravt synskadade. De som är gravt synskadade har redan en komplicerad situation. För att få göra det anpassade högskoleprovet måste personen vara inskriven vid någon av landets syncentraler och vara berättigad till synhjälpmedel. Detta försvårar ytterligare situationen för de gravt synskadade. Reglerna bör förändras så att dagens diskriminerande regler som utestänger många synskadade tas bort, så att alla som vill göra högskoleprovet behandlas lika.
mot · H102Ub426 · 2013-09-19 00:00:00 — Begränsa antalet lediga dagar utöver skolloven tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att begränsa antalet lediga dagar som elever tillåts ha utöver skolloven. En oroande trend är att allt fler föräldrar ansöker om ledighet för sina barn utöver de reglerade loven. Skälen för ansökan varierar stort. görs en ansökan för att föräldrarna har hittat en billigare semesterresa utanför loven men ibland så är skälen helt relevanta. Det är angeläget att signalera till föräldrar och elever att skolan är viktig och att det är betydelsefullt att delta i undervisningen. Reglerna för hur ledighet kan tas ut varierar från kommun till kommun. De regler som sätts upp tillämpas dessutom på olika sätt. mera godtyckligt, vilket kan få negativa följder för de elever som tillåts vara borta . Regelverket för frånvaro utöver de reglerade skolloven bör vara lika i hela landet. En begränsning bör införas så att eleverna får ledigt utöver loven och inte mer. Ansökan ska ske till rektorn som fattar beslut om eleverna har ett giltigt skäl eller inte. Antalet lediga dagar bör begränsas. Fokus ska ligga på att eleverna når målen.
mot · H102Ub429 · 2013-09-30 00:00:00 — Avskaffande av särskilda förmåner för de s.k. riksinternaten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avskaffande av särskilda statsbidrag och möjligheten att ta ut avgifter för undervisning vid de s.k. riksinternaten. Missförhållanden vid det så kallade riksinternatet Lundsberg har uppmärksammats. Det har handlat om mycket grova trakasserier riktade mot enskilda, vilket i sin tur resulterade i ett beslut av Skolinspektionen att stänga skolan. Därefter har förvaltningsrätten beslutat att upphäva beslutet varefter Skolinspektionen beslutat att överklaga det hela. har tre så kallade riksinternat. Det är förutom Lundsberg, Grennaskolan samt Humanistiska . Dessa omfattas av en särbehandling i förhållande till övriga skolor. De erhåller utöver den så kallade skolpengen ett särskilt statsbidrag för elever vars föräldrar bor utomlands. Dessutom har man möjlighet att ta ut avgifter för undervisningen. Riksinternaten har till viss del präglats av en egen inre kultur som inte är förenlig med läroplanens värdegrunder och i vissa fall svensk lagstiftning. I Skolinspektionens granskning av Grennaskolan så har kränkningar av olika omfattning och svårighetsgrad konstaterats. När det gäller Humanistiska så har fem elever fällts i tingsrätten för att ha misshandlat en yngre elev. Skolinspektionen har återkommande granskat Lundsberg och mot bakgrund av missförhållanden och övergrepp vid de så kallade elevhemmen krävt åtgärder. Det som skett och motiverade Skolinspektionens stängning av skolan är definitivt inte en enstaka händelse. Det kan inte vara rimligt att de så kallade riksinternaten har möjlighet till extra statsbidrag och avgiftsuttag. Några principiella skäl som motiverar dessa undantag i förhållande till övrig skolverksamhet är svåra att se. De särskilda statsbidragen och möjligheten att ta ut avgifter bör därför avskaffas.
mot · H102Ub433 · 2013-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av vuxenutbildning. Det är många människor i vårt land som inte tagit gymnasieexamen eller inte läst vid högskola. Det finns olika anledningar till varför de inte har gjort det. Många börjar arbeta direkt efter medan andra avbryter sina gymnasiestudier. De har först vid vuxen ålder känt behovet av att läsa vidare. Det är då viktigt att det finns möjlighet till lärande även när man arbetat . Vuxenutbildning är ett mycket bra sätt att låta människor växa, både för sin egen skull och för samhällets utveckling. Även för dem som redan har studerat och har en examen ställer dagens arbetsliv krav på vidareutbildning. I en globaliserad värld med hårdnande konkurrens krävs att vi ger även dessa personer möjlighet att kompetensutvecklas. Arbetslivet förändras ständigt, och det som man lärde sig är inte nödvändigtvis tillräckligt . Därför måste alla få möjlighet att kompetensutvecklas, t.ex. genom införandet av en kompetensförsäkring. Ett livslångt lärande måste vara en rättighet. Indragna medel till vuxenutbildningen innebär att människor stoppas i sin utveckling och att man skapar återvändsgränder. Det svenska utbildningsväsendet är i grunden bra, men det måste även i fortsättningen vara till för alla, inte bara för dem som har tillräckligt god ekonomi för att själva kunna bekosta sina studier i vuxen ålder. är det stora problemet på arbetsmarknaden att arbetskraften inte har den kompetens som efterfrågas. Därför är kunskapslyft en av de viktigaste insatserna vi kan göra för att både förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och stärka enskilda arbetssökande. Kompetensutveckling, utbildning och fortbildning behövs både för arbetslösa och för dem i jobb. Utbildning är grunden till hela vår svenska arbetsmarknad. Vi genomgår en förändring av arbetsmarknaden där tjänster får en allt större betydelse och större krav ställs på arbetstagarnas kompetens. Att få studera som vuxen innebär att man har en helt annan fokus, och kanske ett annat mål, än vad man hade som ung. Att kunna fortbilda sig inom sitt eget yrke eller att byta bana mitt i livet är något som samhället måste bejaka.
mot · H102Ub434 · 2013-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka skolhälsovården. Det moderna samhället av ställer höga och komplexa krav på ungdomar. Prestationsångest, stress och snedvridna utseendeideal skapar problem hos många tonåringar, och framförallt unga tjejer mår allt sämre. Det visar sig bland annat i att fler tjejer skadar sig själva på olika sätt – de skär sig eller får ätstörningar. Det finns också många invandrarbarn som bär med sig trauman från upplevelser i sina tidigare hemländer, liksom det finns barn från andra länder som kämpar med kulturkrockar i . Det individualistiska idealet bland dagens unga gör att de flesta upplever att de måste bära alla sina problem själva. Det är angeläget att vi på ett tidigt stadium blir uppmärksamma på om barn och ungdomar mår dåligt och kan hjälpa dem att få relevant och snabb vård så att de inte vänder sin ångest mot sig själva. Barn med psykiska problem behöver hjälp och stöd i ett tidigt skede, och då behövs en välfungerande elevhälsa. Skolan ska vara en hälsofrämjande miljö. En god hälsa är en förutsättning för lärande, och elever som under sin uppväxt anammar en hälsofrämjande livsstil behåller ofta den som vuxna. Därför måste skolans kuratorer och annan skolpersonal vara uppmärksamma och kunna agera när det behövs. Vi socialdemokrater har föreslagit att det ska finnas samverkansmodeller i varje kommun för barn och ungdomar med problem (samverkan mellan skola, socialtjänst, barn- och ungdomspsykiatri och ungdomsmottagning). Genom att man stärker skolhälsovården kan barnen få hjälp . Psykisk ohälsa påverkar hela familjen. Därför måste den samlade barn- och ungdomshälsan ges förutsättningar för att också hjälpa hela familjen.
mot · H102Ub435 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om resurser i skolan. Skolans viktigaste uppdrag är att ge alla elever gedigna kunskaper som grund för ett livslångt lärande. Ska en modern skola lyckas med sitt uppdrag måste den fånga lusten till lärande och utmana alla barn och unga att vilja utvecklas efter sin förmåga. är det allt för många elever som inte får med sig de nödvändigaste kunskaperna. Klasskillnader och boendesegregation avspeglar sig tydligt i dagens skola. Studievana hemifrån och stimulans att läsa och lära även utanför skoltid har avgörande betydelse för att nå framgång i skolarbetet. Skolor som har många elever som inte når målen är koncentrerade till områden där det bor många med låga inkomster och kortare utbildning. Ska skolan kunna bidra till det jämlika samhälle vi strävar efter måste den ge alla barn och ungdomar samma möjlighet till kunskap och lärande oavsett föräldrarnas inkomst, utbildningsnivå eller etniska bakgrund. Alla skolor måste ges likvärdiga förutsättningar och jämlika villkor. Vi vill att det nationella ansvaret för att ge alla elever rätt till en likvärdig skola ska stärkas så att alla elever ges möjlighet att lära och utvecklas maximalt efter sina förutsättningar. Kunskap är ingen bristvara som ska ransoneras och rätten till kunskap får aldrig bli en klassfråga. Kunskap är makt och frihet. Vi anser att ett tydligt mål bör skrivas in i skollagen om att utjämna skillnader och kompensera de barn som inte kommer från hem med studietradition. Resurserna måste styras till de skolor som har svårast förutsättningar. Lika chanser kräver olika resurser.
mot · H102Ub436 · 2013-09-30 00:00:00 — Alla elevers rätt till högskolebehörighet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla gymnasieprogram återigen ska ge grundläggande behörighet till högskolestudier. Sedan den nya gymnasieskolan infördes har antalet sökande till de yrkesinriktade programmen minskat. Detta är oroväckande men förståeligt. När man är är man för ung för att bestämma sig för vad man ska ägna sig åt resten av livet. De flesta vill hålla så många vägar öppna som möjligt. Kanske vill man börja jobba efter gymnasiet, eller kanske vill man studera vidare på högskolan. Eller kanske vill man jobba ett tag och sedan söka vidare till högskolan. Med den nya gymnasieskolan är det inte längre möjligt. Därför väljer många ungdomar som egentligen hellre skulle vilja gå ett yrkesinriktat program ett teoretiskt program för att inte dörren till högre utbildning ska vara stängd. Många gymnasieskolor erbjuder eleverna på de yrkesinriktade gymnasieprogrammen att läsa utökad kurs för att nå högskolebehörighet, men det är något som för de allra flesta inte är ett alternativ. Den nya gymnasieskolan som infördes under alliansregeringen stänger vägar för framtidens undersköterskor och industriarbetare att söka in på högskolan i yrket för att vidareutbilda sig till sjuksköterskor eller ingenjörer. Den begränsar människors framtid och är ett hot mot att ska få arbetskraft med rätt utbildning.
mot · H102Ub438 · 2013-09-20 00:00:00 — Förstärk insatserna av studie- och yrkesvägledare på högstadieskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förstärka insatserna av studie- och yrkesvägledare på högstadieskolor. är det många gymnasieelever som hoppar av sina studier, vilket skulle kunna undvikas om studievägledarinsatserna sattes in redan i årskurs 7 för att sedan intensifieras inför gymnasievalet i årskurs 9. Informationen till eleverna måste i större utsträckning omfatta både det aktuella arbetsmarknadsläget och framtidsutsikter från olika bedömare. Det stora utbudet av utbildningar och skolor gör det svårt för många elever och föräldrar att välja utbildning. Eleverna översköljs av information och skolorna lockar ofta med olika attraktiva erbjudanden för att eleverna ska välja just deras skola. Behovet av studievägledning ökar eftersom de val som eleverna gör till gymnasiet får återverkningar för senare studier och valmöjligheter i livet. Alla utbildningar ger till exempel inte behörighet till högskolan. Det är angeläget att elevernas behov av allsidig och saklig information tillgodoses för att de ska kunna förstå konsekvenserna av sina val. Det är därför angeläget att förstärka insatserna av studie- och yrkesvägledare på högstadiet.
mot · H102Ub443 · 2013-09-30 00:00:00 — Bristen på historieundervisning om ursprungsbefolkning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av historieundervisning om ursprungsbefolkning i våra skolor. Samernas historia är till stor del skriven av svenskar och formad av och statens inflytande. använde brutala metoder för att få samerna att gå ifrån sina gamla religiösa traditioner. Det var början på en politik för att försvaga samernas ställning och på så sätt bli lättare att manipulera. Samerna blev ett lätt offer för den svenska staten. Samernas historia är inget för svenska staten att vara stolt över. Slaveri, tvångsförflyttningar, religionsförbud, språkförbud och nedvärdering är några exempel på vad som hände. Nytt intresse för samernas historia och ny teknik har medfört att antalet registrerade samiska fornminnesplatser formligen har exploderat . Det handlar om nya arkeologiska fynd av kåtaplatser, renvallar, mjölkgropar, gravar och annat i en så stor omfattning att det ger nya perspektiv på vår gemensamma historia. Det innebär att den svenska historieskrivningen måste göras om och man måste ta större hänsyn till den samiska historien. lär sig barnen knappt något om den samiska historien. När TV4 i sin serie mörka historia granskade dagens historieböcker i den svenska skolan, återfanns övergreppen inte beskrivna i någon större omfattning. Även om det inte är någon täckande undersökning är det ändå en signal om att krafttag behövs. Det är viktigt att undervisningsmaterialet om samernas historia är korrekt och skrivet utifrån ett nutida historieperspektiv. Rasism, fördomar och förtryck av samer bör beskrivas i undervisningsmaterialet för att lärdomar ska kunnas dras i dagens undervisning av barn. är ursprungsbefolkning och en av våra nationella minoriteter. Därför är det inte acceptabelt att överlämna åt skolan att välja på vilket sätt man behandlar ett folks historia. Självfallet borde samernas historia ha rättvisande undervisning i alla landets skolor.
mot · H102Ub448 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av att inrätta fler utbildningsplatser vid . Vi vill att ska förbli ett bra land att bo i och att företag ska välja att förlägga sin verksamhet med välbetalda och intressanta jobb i . Då krävs det att det finns många välutbildade personer som kan ta de jobben. Vi vill därför att fler ska få möjlighet att studera. Trots att vi behöver en mer välutbildad befolkning i får unga sämre möjligheter att studera. Den borgerliga regeringen har genomfört kraftiga nedskärningar av antalet högskoleplatser under sin regeringstid. Följden blir att cirka 10 000 platser försvinner under detta år och lika många . För innebär minskningen i statliga medel . Högskolan tvingas därför dra ner på antalet utbildningar och minska antalet studenter på hel- och deltid från dagens 12 000 till 10 000. visar en rapport från i att vart femte rekryteringsförsök i länet misslyckas. Företagens svårigheter att rekrytera nya medarbetare med rätt kompetens får allvarliga följder. Tre av tio företag uppger att de tvingats minska produktionen. Lika många fick tacka nej till order eller uppdrag. Nästan fyra av tio företag som haft svårigheter att rekrytera uppger att problemen ledde till att en planerad expansion förhindrades. Neddragningen av antalet högskoleplatser påverkar framtida konkurrenskraft negativt. En rapport från visar att , med nuvarande politik, kommer att gå från att vara ett land känt för att ha en välutbildad befolkning till att bli en kunskapens medelmåtta. kommer att ligga efter alla de andra nordiska länderna och hamna under genomsnittet i . I konkurrensen om de välbetalda jobben kommer inte att stå lika starkt som . Vi vill se över behovet av att inrätta fler utbildningsplatser vid .