ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102U255 · 2013-09-23 00:00:00 — Det fria ordet och frihet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kampen för att få fri och vikten av att som nation står upp för det fria ordet. har den svenska medborgaren och journalisten suttit fängslad i . fängslades tillsammans med andra journalister och politiker för att de förespråkade demokrati, yttrandefrihet och politiska rättigheter. Rätten att få uttrycka sin mening och kritisera politiker bör gälla alla oavsett var i världen man befinner sig. Att fängslas utan att ha ställts inför rätta är inte acceptabelt. Det är inte heller acceptabelt att svenska myndigheter eller internationella frivilligorganisationer inte har tillåtits besöka i fängelset av humanitära och mänskliga skäl. måste som land föra en principfast och konsekvent politik gentemot samtliga odemokratiska regimer. Pressfriheten är ofta det första en diktatur ger sig på. Journalister och författare måste få arbeta i det fria. Inte i någon officiell kontakt med regimen i eller med något av länderna på ska frågan om yttrandefrihet stå utanför dagordningen. Den tysta diplomatin som varit strategi i försöken att få till en frigivning av har inte fungerat. Den är vid det här laget prövad alltför . Det räcker inte med att i efterhand stå upp för det fria ordet. Kampen för demokrati och yttrandefrihet måste ske och med stor tydlighet. Med starkare tryck och med nya metoder måste och omvärldens protester till stöd för en frigivning fortsätta och ambitionen måste vara att fortsätta arbetet tills är på fri fot. Andra länder har nått större framgång i sitt arbete och måste intensifiera ansträngningarna och utse ett särskilt sändebud för att få till en frigivning av . Vi är som socialdemokratiska riksdagsledamöter väldigt bekymrade över situationen för . måste göra allt som står i vår makt för att han ska släppas fri och det får aldrig råda något tvivel om att vi som nation alltid står upp för det fria ordet. i (S)
mot · H102U256 · 2013-09-25 00:00:00 — Inrätta en nordisk gränshindersombudsman tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att följa förslag om att inrätta en gränshindersombudsman. har arbetspendlingen över minskat något, i samband med den ekonomiska nedgången i EU. Ändå kan vi konstatera att arbetspendlingen mellan och i stort sett femdubblats sedan byggdes. Det är individer, företag, universitet och högskolor som tagit initiativ till ökat regionalt samarbete. På samma sätt rör sig åtskilliga arbetspendlare, studerande och tillfälligt boende över gränserna till och . Skatte- och socialförsäkringssystem är exempel på svåröverskådliga områden. Det är svårt för den enskilda människan att överblicka konsekvenserna för tryggheten och ekonomin vid arbetspendling eller deltidsarbete på båda sidor om gränsen. Det är fortfarande risk att människor hamnar utanför socialförsäkringarna, och det är svårt att få information hur den framtida pensionen påverkas. Reglerna är svårbegripliga när det gäller arbetslöshetsersättning, rätt till rehabilitering, arbetspraktik och inkomstskydd vid sjukdom. Ofta fungerar försäkringssystemen dåligt ihop. Ett exempel kan vara att en arbetslös endast får grundbeloppet istället för en inkomstbaserad ersättning. Om man till exempel bor i och arbetar i , blir man normalt socialförsäkrad i . Men om man också har ett extra arbete hemma som är av ens totala arbetstid, blir man socialförsäkrad i bosättningslandet. Följden blir då att det danska företaget tvingas betala höga sociala avgifter i . Detta leder till tveksamhet att anställa svenska arbetspendlare och är ett av flera hinder för en integrerad nordisk arbetsmarknad. Det är positivt att den ägnat ökad uppmärksamhet åt problemen med gränshindren. Det är också positivt att har bestämt att diskutera olika gränshinder på samtliga möten i ministerrådet. I finns nu ett förslag om gränshindersombudsman – antingen en gemensam för hela eller en för varje land i ett nätverk av de nordiska länderna. För dem som upplever gränshinder finns det omfattande information att få av informationstjänsten Direkt, som har utvecklats . En ombudsman skulle kunna förstärka detta arbete. Framför allt skulle en ombudsmannainstitution aktivt kunna peka på gränshinder och lämna förslag till myndigheter och politiker om förenklingar och lösningar. Därför bör den aktivt arbeta för att en gränshindersombudsman med nödvändiga resurser inrättas utifrån de förslag som tidigare lagts fram i .
mot · H102U257 · 2013-09-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om dödsstraff för barn. utfördes 682 avrättningar i 21 olika länder. Detta är visserligen en nedgång från 28 länder , men har , och utfört avrättningar efter att de ha haft ett uppehåll . Flest avrättningar utfördes i , och följt av , , och . Även om dödsstraff riktade mot barn är förbjudet enligt internationell lag förekommer dessa dessvärre än . avrättades i , för ett brott han begått när han ännu inte var fyllda, och (2013) avrättades Rizana Nafeek i . Redan har ytterligare dödsstraff utdömts : uppmärksammar ett fall i , där två pojkar dömts till döden för ett mord de utförde som 17-åringar. Varje avrättning av ett barn bryter mot internationell rätt. Konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och konventionen om barnets rättigheter fastslår båda att dödsstraff inte skall utdömas för brott som begåtts av personer . Även andra internationella humanitära fördrag ger barn och ungdomar detta skydd. bör i kontakten med de länder som tillämpar dödsstraff för barn med tydlig skärpa fortsätta att påpeka de konventionsbrott detta innebär. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102U261 · 2013-09-25 00:00:00 — Ge mer makt till kvinnorna inom biståndspolitiken tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge mer makt åt kvinnorna inom biståndspolitiken. Var tredje kvinna blir misshandlad fysiskt eller sexuellt ute i världen. Ett av många skäl till att kvinnor inte kan frigöra sig från destruktiva relationer och förhållanden är kvinnors brist på ägande. Insatserna för att hjälpa kvinnor i fattiga länder bör öka väsentligt. Varannan biståndskrona bör gå till jämställdhetsarbete. Forskning har visat att kvinnors utbildning bidrar starkt till politisk, ekonomisk och social utveckling i ett land. I detta arbete bör rätten till utbildning, till ett säkrat ägande, en säker reproduktiv hälsa samt minskad barnadödlighet stå högt på agendan. Världens biståndspolitik har så här långt misslyckats med att involvera kvinnor. av världens fattiga är kvinnor. Mödradödligheten är det millenniemål som misslyckats mest. med sin breda och långa biståndspolitiska erfarenhet av jämställdhet bör ta ledningen för att ge mer makt åt kvinnorna. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H102U262 · 2013-09-25 00:00:00 — Personer med funktionsnedsättning och deras ställning i utvecklingsländerna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom biståndspolitiken stärka och följa upp arbetet med att förverkliga de mänskliga rättigheterna för personer med funktionsnedsättning. Regeringen har undertecknat FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Detta förpliktigar inom den nationella funktionshinderpolitiken, men också internationellt och inom biståndspolitiken. Konventionens syfte är att undanröja hinder för personer med funktionsnedsättning att åtnjuta sina mänskliga rättigheter. arbetar efter en handlingsplan för att främja rättigheterna för personer med funktionsnedsättning och deras fulla delaktighet i samhället. Handlingsplanen sträcker sig . Sida upprättade ett positionspapper Barn och vuxna med funktionsnedsättning. I dokumentet påtalade Sida följande: Personer med funktionsnedsättning utgör ofta de allra fattigaste personerna i utvecklingsländerna. Vi måste se den enskilda individen, kvinnan, barnet, mannen med funktionsnedsättning i vårt arbete. De skall komma i åtnjutande av mänskliga rättigheter i samma utsträckning som övrig befolkning. Detta dokument skulle vara vägledande för hur, i första hand Sidas medarbetare i fält och vid huvudkontoret, skulle på ett effektivt sätt arbeta med att främja rättigheter för en person med funktionsnedsättning och förbättra dennes levnadsvillkor. Positionspapperet togs fram för att underlätta arbetet med att synliggöra villkoren för personer med funktionsnedsättning och det lyfte fram strategiska områden för insatser. Man underströk att personer med funktionsnedsättning inte skulle diskrimineras inom Sidas verksamhet. är en av de mest framstående biståndsaktörerna globalt. Men det kan alltid bli bättre. bör som nation inom biståndspolitiken fokusera på, stärka och följa upp arbetet med att förverkliga de mänskliga rättigheterna för personer med funktionsnedsättning.
mot · H102U270 · 2013-09-25 00:00:00 — hållning angående status i FN tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hållning angående status i FN. Den östasiatiska staten är en tydlig statsbildning med en befolkning som själva ser på sitt land som en suverän stat. Landet har såväl en konstitution som militärmakt och det hålls självständiga demokratiska val. Trots den av historiska skäl komplicerade relationen till , ligger heller inte i väpnad konflikt med något annat land. Trots detta åtnjuter inte det erkännande från FN som vissa andra länder och territorier, nu senast , blivit föremål för. Detta trots att knappast ligger i lä när det gäller faktorer som rör statsbildning och stabilitet, snarare tvärt om. historiska relationer till FN är av förklarliga skäl tydligt kopplade till status och vilket område som var att betrakta som det officiella . Republiken – som är den officiella benämningen på – kom till på det kinesiska fastlandet 1912 då ett nytt styrelseskick satte punkt för av kejsardöme. Efter slut tog Republiken makten även över nuvarande och efter förlusten i det flyttade republikens regering dit permanent i samband med att tog över makten på det kinesiska fastlandet 1949. därefter förblev – Republiken – det officiella i internationella sammanhang. 1971 förlorade Republiken dock sin plats i FN till förmån för (). Läget för borde dock handla om något helt annat än vilken regering som ska anses företräda det riktiga . Den gamla tvistefrågan har inte varit en prioriterad i , som därför rimligen borde bemötas som vilket annat land som helst av det samlade världssamfundet. Det finns inga giltiga skäl att neka tillträde till världssamfundet som FN:s medlemsländer har tillgång till. Tvärtom har mycket att bidra med på den internationella arenan. Till skillnad från många andra länder i regionen har en progressiv inställning i miljöfrågor där man ligger långt framme och vill bli fullvärdig medlem i UNFCC (United Nations Framework Convention on Climate Change). Givet det svenska beslutet att stödja tydligare roll i FN-sammanhang är det rimligt att verka för att även på samma sätt bjuds in i de internationella sammanhang där man kan spela en relevant roll. Med stöd i ovanstående resonemang bör således aktivt verka för ett tydligare erkännande av i FN-samarbetet och andra internationella sammanhang.
mot · H102U274 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av hur s.k. motköpsaffärer kan gå till där svenska företag köper utländska produkter och kompenseras med motköpsaffärer i . Svenska företag har gjort ett flertal exportaffärer där inte bara pris på produkter sätts utan att därtill tillkommer motköpsaffärer innebärande att säjaren måste köpa vissa produkter producerade i köparlandet. Typiska exempel på detta är affärer inom försvarsindustrin, exempelvis försäljning av krigsflygplan till olika länder där säljaren godkänner köp av vissa komponenter av planet hos köparlandet. Det kan också vara motköp inom andra områden än där säljaren verkar, för att överföra olika tekniker från säljaren till köparen (så kallade technology transfers). Från svenskt håll vore det naturligt att vända på affären och säga att om ett svenskt företag köper produkter skulle man kunna tänka sig att säljaren i ett annat land gör motköpsaffärer med det svenska företaget. Produktion av en del produkter skulle kunna ske i . Regeringen bör se över hur vi kan göra omköpsaffärer i där svenska företag skall köpa varor och få betalt i en så kallad motköpsaffär.
mot · H102U284 · 2013-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheter att bidra till att FN:s millenniemål uppfylls. generalsekreterare presenterade en rapport kring hur arbetet med att de antagna så kallade FN:s millenniemål ser ut att kunna lyckas uppfyllas som planerat . De åtta millenniemålen innebär: 1) halvera jordens fattigdom och hunger, 2) se till att alla barn får gå i grundskola, 3) öka jämställdheten mellan kvinnor och män, 4) minska barnadödligheten, 5) förbättra mödrahälsan, 6) stoppa spridningen av hiv och aids, 7) säkra en hållbar utveckling och 8) öka samarbetet kring bistånd och handel. Rapporten visar enligt FN:s generalsekreterare att strategin bakom millenniemålen varit en framgång och att målen på flertalet punkter ser ut att kunna lyckas uppnås. Vi är enligt rapporten på väg mot en bättre utvecklad, mindre fattig, orättvis och friskare värld där uppskattningsvis miljoner liv redan har räddats genom att bl.a. globala hälsohot och svält radikalt kunnat minskas på jorden. Men särskilt på två punkter ser prognosen för att uppfylla millenniemålen inte ut att lyckas. Det gäller minskningen av mödra- respektive barnadödlighet. Målen innebär att mödra- och barnadödligheten ska ha minskat med tre fjärdedelar respektive två tredjedelar, men man är bara uppe i respektive minskning. Alliansregeringens biståndspolitik har glädjande nog haft ett tydligt fokus på bl.a. bekämpning av mödra- och barnadödligheten. Givet de framgångar som FN:s millenniemål tycks skörda på flera punkter men där mödra- och barnadödligheten tycks sacka efter, föreslår vi regeringen att överväga möjligheten att göra en översyn av det svenska biståndet i syfte att underlätta möjligheten för att den globala kampen mot mödra- och barnadödlighet stärks ytterligare med sikte . Finn (M)
mot · H102U294 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . regleras i det så kallades och är de nordiska parlamentarikernas samarbetsforum. , efter dess bildande, är struktur och arbetssätt föråldrat och i starkt behov av reformering. Framför allt behöver effektiviseras och anpassas till dagens och framtidens förutsättningar. Det är därför rimligt att det görs en översyn av arbetsformerna, nyttan för de nordiska länderna, nordiska ländernas inflytande i EU-samarbetet samt vilka frågor som ska driva. Målet med översynen bör vara att anpassa så att det bättre kan möte de hot, hinder och utmaningar som vi har framför oss. De flesta gemensamma frågor som förekommer har någon koppling till det Europasamarbete som sker inom EU- och EES-området. arbetsformer är dock inte avpassade för att på bästa sätt tillvarata de nordiska ländernas gemensamma intressen i Europasamarbetet. I många avseenden har de nordiska länderna gemensamma lösningar inom olika rättsområden, men dessa lösningar skiljer sig mot vad som gäller i andra delar av . Här skulle fylla en funktion genom att koordineringen av gemensamma ståndpunkter utvecklas för att de gemensamma ståndpunkterna senare ska kunna föras vidare in i Europasamarbetet med större kraft. På detta sätt kan det nordiska inflytandet i Europasamarbetet öka. agenda bör rensas och renodlas för att på så sätt fokusera på frågor som bedöms viktiga. Nuvarande strukturer inom är byråkratiska och otidsenliga. Omsorgen om nordiska organisationer och institutioner står ofta i vägen för det som borde vara fokus, nämligen att med ett tydligare medborgarperspektiv förbättra och förenkla tillvaron för de människor som bor i . De resurser som ges till skulle sammantaget kunna användas på ett bättre och mer effektivt sätt. Följande sex förslag till förbättringar av arbetsformer bör övervägas: Det nordiska samarbetet måste förankras bättre i de nationella parlamenten. Viktiga frågor bör därför hanteras direkt mellan de nordiska parlamentens fackutskott. Antalet representanter i bör ses över. Skälet för detta är att minska kostnaderna och att åstadkomma effektivare mötesformer. bör endast syssla med frågor som är relevanta för ett nordiskt samarbete och där nyttan för det nordiska samarbetet är uppenbart. Den politiska debatten bör bli tydligare. Ledamöterna bör därför agera med utgångspunkt från sina partigrupper och inte från nationella delegationer. Budgeten bör ses över och en granskning bör ske av de olika nordiska instituten som är kopplade till . De baltiska länderna bör integreras i det nordiska samarbetet. Detta är en väsentlig åtgärd eftersom basen för en nordisk intressegemenskap kan stärkas genom en sådan åtgärd. Dessutom finns det ett antal viktiga frågor som bör hanteras gemensamt.
mot · H102U295 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för ett framtida svenskt Natomedlemskap. Att rustar upp och moderniserar sin militära kapacitet är väl känt. har vi även fått se hur ökar sin närvaro och aktivitet i vårt närområde som minskar sin militära förmåga i . Parallellt försämras även förutsättningar för EU-ländernas egna försvar då den ekonomiska krisen lett många länder till att minska sina försvarsanslag. Detta medför konsekvenser för säkerhet och förutsättningar för internationell samverkan. Sedan slut har Nato både utvecklats och utvidgats. är Nato en ledande krishanteringsorganisation. Tre fjärdedelar av EU:s medlemsländer är medlemmar av Nato och av alla EU-medborgare bor i länder som ingår i försvarsalliansen. Vidare står Nato för av världens totala försvarsutgifter. Många av sanktionerade fredsfrämjande insatser leds av Nato där deltar i både övningar och insatser. När vi samarbetar inom EU blir Nato en försvarspolitiskt viktig del att lägga till eftersom det är där militära försvar utformas. För våra svenska styrkor i Natoledda insatser är det avgörande att man får nödvändig erfarenhet och kunskap om Natos arbetsmetodik och ledningssätt men även logistik och interna procedurer. Med direkta möjligheter till högre samövning och samverkan, på såväl politisk som militärtaktisk nivå, blir förutsättningarna för framgång vid såväl insatser som försvaret av större. En framgångsrik fredsfrämjande insats i dagens konfliktområden samt i en alltmer komplicerad och intensiv säkerhetspolitisk värld kräver nära samverkan mellan flera länder, vilket fordrar tydligt ledarskap och en förmåga att kunna hantera stora insatser över . Nato förblir alltjämt den organisation som anses mest lämpad för detta ändamål, då den besitter nödvändig erfarenhet, kompetens och kapacitet. Kärnan i Nato är artikel 5 som säkerställer ömsesidiga försvarsförpliktelser. Det innebär inte att genom medlemskap tvingas underställa sig andra medlemmars eller ambitioner. All beslutsfattning i Nato kräver konsensus mellan medlemsstaterna. Som icke medlemmar av Nato saknar vi beslutsrätt och därmed verkligt inflytande. Förpliktelserna betyder däremot att vi förväntas att stödja andra länders säkerhet mot att de i sin tur stöder vår. Det är av stor vikt att se över förutsättningarna och väga fördelar mot nackdelar med ett svenskt Natomedlemskap, framför allt vad avser säkerhet och framtida säkerhetspolitiska roll. En svensk Natoanslutning medför större möjlighet att påverka såväl Natoledda fredsfrämjande insatser som den säkerhetspolitiska utvecklingen i . Ett beslut om en svensk anslutning till Nato bör fattas i bred parlamentarisk samsyn.
mot · H102U299 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbud mot barnaga. förbjöd 1979 som första land i världen föräldrar att slå sina barn, alltså barnaga, i hemmet. har få av oss svårt att förstå att det då var ett radikalt ställningstagande. Även om vi även i har en lång väg kvar för att varje barns rättigheter ska representeras fullt ut så är barnmisshandel socialt oacceptabelt och lagen mot barnaga har ett starkt stöd. Så är det inte i större delen av världen. artikel 19 är tydlig i frågan om barnaga: Varje barn har rätt att skyddas mot fysiskt eller psykiskt våld, övergrepp, vanvård eller utnyttjande av föräldrar eller annan som har hand om barnet. Ändå är det endast i 33 av värdens länder som barnaga är förbjudet och enligt en FN-studie är av världens barn utsatta för aga i hemmet. Det är hög tid för att driva arbetet för barns rättigheter vidare och utanför landets gränser. Jag ser framför mig ett mycket tydligare fokus på barns rättigheter vid bilaterala kontakter, men också inom EU och i FN-systemet. Jag kan tänka mig att skulle kunna stå värd för en internationell konferens om avskaffande av barnaga där vi delar med oss av våra erfarenheter och slår hål på många av de fördomar som faktiskt finns om vad det skulle innebära om vuxenvärlden bestämmer sig för att sluta slå barn.
mot · H102Ub201 · 2013-09-17 00:00:00 — Hälsofrämjande utemiljöer för elever tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning om hälsofrämjande och pedagogiska utemiljöer för barn och elever. har granskat grundskolor runt om i landet. De konstaterar att många skolor har en ytterst liten utemiljö för sina elever och att en del helt saknar skolgård. Hur stort det här problemet är det ingen som vet då det inte förs någon nationell statistik över elevers tillgång till goda utemiljöer. Skolgårdar är helt oreglerade i skollagstiftningen. fanns en statlig föreskrift för hur stor en skolgård skulle vara. I nämns dock att en obebyggd tomt som ska bebyggas med lokaler för fritidshem, förskola, skola eller annan jämförlig verksamhet ska ha tillräckligt stor friyta som är lämplig för lek eller utevistelse på tomten eller i dess närhet. Det som gäller friyta ska även tillämpas om tomten redan är bebyggd (PBL 2 kap 9–10 §§). Friyta ska prioriteras framför andra typer av ytor och bebyggelse om det är brist på utrymme för utevistelse. Det är uppenbart att plan- och bygglagens bestämmelser inte är tillräckliga för att tillförsäkra alla barn och unga en god utemiljö på fritidshem, förskola och skola. Inte heller Skolinspektionens krav säkerställer goda utemiljöer. Den prövning Skolinspektion gör innefattar inte om det finns någon skolgård kopplad till de tänkta skollokalerna. Nya skolor byggs, gamla lokaler – inte alls ovanligt i industriområden eller täta innerstadscentrum – görs om till fritids- och skollokaler utan tillgång till goda utemiljöer. För många har det blivit gatan som gäller om man vill ha lite frisk luft eller spela boll (bland bilar och andra trafikanter). Vi vet hur viktigt det är både för lärandet och folkhälsa med variationsrika och inspirerande utemiljöer som stimulerar barn och elever att vara ute på lediga stunder, uppmuntrar till lek, rörelse, skapande och upptäckarglädje, men också till stillhet, lugn och reflektion. Därför behövs det också en annan ordning vad det gäller krav på utemiljöer för barn och unga i förskola, skola och på fritidshem. Regeringen bör tillsätta en utredning om hur man på bästa sätt kan tillförsäkra elever, förskole- och fritidsbarn hälsosamma och pedagogiska utemiljöer. Detta bör tillkännage regeringen som sin mening.