mot · H102C419 · 2013-10-02 00:00:00 — Miklo har i en online-enkät riktad till miljonprogramsbor identifierat ett stort intresse för film, litteratur, musik och idrott. Förbättrade förutsättningar för miljonprogramsbor att utöva dessa intressen skulle med stor sannolikhet ge positiva effekter på bl.a. trygghet och folkhälsa. En meningsfull fritidssysselsättning är ofta avgörande för ungdomars möjlighet att känna gemenskap och att kunna utvecklas. Det finns otaliga exempel på idrottare som vittnar om hur idrotten förändrat deras liv, skapat mening och hur man byggt upp sociala kontakter. Det samlade svenska föreningslivet bedriver ett viktigt socialt arbete med ungdomar över hela landet. Idrottsledarna arbetar oftast helt ideellt och fungerar som goda förebilder för ungdomar, i synnerhet för dem som kanske har svårt att hitta sådana förebilder i sin närmiljö eller i skolan. Därför är det allvarligt att förutsättningarna för en aktiv fritid skiljer sig åt dramatiskt beroende på var du bor. I vissa stadsdelar och kommuner tillåts träningsanläggningar att förfalla och fritidsgårdar läggs ner. Många barn och ungdomar saknar därmed möjlighet till en vettig sysselsättning när skolan är slut för dagen. vill därför rikta en särskild satsning på idrott riktad mot miljonprogramsområden i höstbudgeten . Det kan handla om insatser för att ordna vettiga anläggningar och träningsmiljöer, men även om att utveckla träningsformerna så att fler kan lockas till idrotten. Vad som här anförts om en idrottssatsning bör som sin mening ge regeringen tillkänna. En satsning bör också göras på kulturverksamhet i miljonprogrammen. Avsikten är att lokala ideella föreningar tillsammans med en eller privat aktör med viss administrativ förmåga, ska kunna ansöka om medel för lokala kultursatsningar. Det kan handla om att utveckla teater, hemslöjd, konst eller att ordna utsmyckning av bostadsområden. Det kan också handla om att satsa på och utveckla kultur- och musikskolor. En av de bärande idéerna är att de åtgärder som utförs utgår från boendes behov och önskemål. Anslaget tilldelas och beviljas efter ansökan från ideell förening eller föreningar tillsammans med annan aktör. Statsbidraget koordineras med statliga bidraget till ideella organisationer som bedriver frivilligt arbete inom det sociala området, som hanteras av . I arbetet med regler och riktlinjer ska företrädare för den ideella sektorn ingå och ha ett bestämmande inflytande. För ändamålet anslår vi . Vad som här anförts om att satsa på kulturverksamhet i miljonprogrammen bör som sin mening ge regeringen tillkänna. När människor får möjlighet att påverka sin närmiljö skapas trevligare områden. Då anpassas kvarteren efter de boendes erfarenheter och behov. Att utveckla ett område tillsammans skapar ömsesidig förståelse och sammanhållning. Tyvärr sker beslut om boendes närområde inte sällan utan medborgarnas inflytande. Så här skriver arkitekten om skillnaderna i delaktighet beroende på bostadsområde: I områden där befolkningen är välutbildad och van att göra sin röst hörd skyddas marken från exploatering, oavsett dess värde som grönområde. Där befolkningen inte är lika välutbildad, ovan att göra sig hörd och majoriteten kanske inte ens har svenska som modersmål exploateras skyddsvärda grönområden. I den värdefulla Järvakilen mellan bostadsområden som Hallonbergen, , , , och har ex-ploatörerna ett helt annat övertag än i där det är tätt mellan juristerna bland de boende. Följaktligen planeras ett antal bostadsområden i anslutning till Järvakilen trots att det är en viktig del av den övergripande regionala grönstrukturen. Däremot planeras ingenting i i trots att den bara är mark som råkat bli över i ett där de flesta har egen trädgård och behovet av grönområden är begränsat.16 På flera håll har begreppet medborgardialog fullständigt tömts på innehåll efter processer som har upplevts som skendemokratiska. Bättre kommunikation mellan dem som berörs av ett områdes utveckling är helt nödvändigt, men sådana samråd får aldrig reduceras till ett nödvändigt ont som snabbt ska av på en checklista. Ett välplanerat samråd skapar kunskap om de olika utvecklingsalternativen, genererar nya idéer och minskar överklaganden och på så sätt underlättar en snabbare och billigare process. Men för att detta ska uppnås är det viktigt att det finns en faktisk möjlighet att påverka för de boende. Detta kräver att samrådet genomförs i ett tidigt skede. Alla delar av en utvecklingsplan kan inte omprövas av alla, men då är det viktigt att det är tydligt vad som redan är beslutat och inte kan ändras. En central utgångspunkt med satsningar är att främja lokala initiativ snarare än att från nationellt håll detaljstyra resurser. vill dessutom satsa på en särskild fond från vilken lokala organisationer kan söka finansiering av åtgärder som de själva anser skulle förbättra deras bostadsområden. Vad som här anförts om en fond för lokala initiativ bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 7.6.1Minska stigmatisering och främja stolthet över det egna bostadsområdet Det är viktigt att kunna få känna stolthet över de egna kvarteren. Därför är det olyckligt att miljonprogrammet ofta diskuteras och hanteras på ett sätt som ensidigt fokuserar på problemen. Det har gjort att många områden får ett oförtjänt dåligt rykte. Runt om i landet går det att se många kreativa initiativ som tyder på att det tvärtom är i miljonprogramsområden som många kommuners utvecklingspotential är som störst. Det är politikens ansvar att frigöra den potentialen. Vi vill att områdenas potential och möjligheter ska lyftas upp. Här finns en vilja och drift att skapa, som behöver tas tillvara. kommuner och landsting bör därför tillsammans med och ideella aktörer få i uppdrag att ta fram modeller för hur detta kan ske. Vad som här anförts om att ta tillvara på drivkraften i miljonprogramsområden bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Det finns uppfattningar om att vissa områden eller delar av områden är mer brottsutsatta än de är, som det finns felaktiga uppfattningar om att områden är tryggare än de är. Detta riskerar leda till felaktiga beslut av enskilda individer men också av olika beslutsfattare. Ett sätt för såväl den enskilde som offentliga beslutsfattare att kunna fatta rationella beslut om hur han eller hon ska utforma sitt liv är att ha tillgång till statistik om var brotten finns. Vad som här anförts om tillgång till statistik bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 8 Hela ska leva Det finns många gemensamma utmaningar mellan byar på landsbygden och förortsområden. Här sinar framtidstron i takt med att samhällsservicen minskar och arbetslösheten ökar. Här bryter arbetslösheten effektivt ned unga människors möjlighet att bygga en framtid. Människor ger upp bygder de älskar för att flytta in till staden. Ofta är det helt frivilligt, men ibland tvingas människor flytta för att det inte längre finns jobb, service eller kollektivtrafik på landsbygden. finns det ofta både på landsbygden och i miljonprogramsområden en stark känsla av gemenskap, ett stort engagemang i föreningslivet och en hög grad av egenföretagande. Det finns både gemensamma möjligheter och utmaningar. Det ska vara lätt att leva i hela . Människor ska inte tvingas flytta utan det ska finnas goda möjligheter att leva och arbeta såväl på landsbygden som i miljonprogramsområden och i innerstaden. Situationen i olika landsbygdsorter skiljer sig naturligtvis lika mycket som mellan olika miljonprogramsområden, men generellt går det att se liknande utmaningar i form av till exempel hög arbetslöshet, utmaningar i samt reträtten av samhällsservice och affärsverksamheter. Inte minst syns likheterna när det gäller bilden som återskapas av landsbygd och miljonprogram i det offentliga samtalet. De svartmålande diskussionerna om utanförskap riskerar att bli självuppfyllande. Trots att utmaningarna sammanfaller mellan förorter och landsbygd ser de politiska lösningarna olika ut. När vi diskuterar landsbygdspolitik är det självklart att ställa krav på att samhället ska säkerställa att service, arbete, företagande och utbildning finns tillgängligt i hela landet. När problemen i förorter diskuteras låter det ofta annorlunda; samhällsproblemen etnifieras, kallas integrationsproblem, och görs till problem för den enskilde. Trots att samhällsproblem som arbetslöshet och fattigdom knappast har med en persons etnicitet att göra. Tvärtom förstärks utmaningarna i miljonprogramsområden av den strukturella rasism och diskriminering som i hög grad existerar i . tror att debatten skulle förändras och förbättras om utmaningar på landsbygden och i förorter kunde diskuteras gemensamt. glömmer vi att se möjligheterna. Många lösningar är gemensamma när det gäller satsningar på företagande, samhällsservice och utbildning. Om fler får möjlighet att mötas människor emellan; lära av varandra, utbyta erfarenheter och kunskaper, kan det också bidra till en större förståelse mellan oss människor. föreslår att det tillsätts resurser för att miljonprogramsområden i större städer ska kunna matchas med landsbygdskommuner i en vänortssatsning. Vänorter är normalt samarbetande kommuner i olika länder, men det finns all anledning att tillämpa konceptet inom landet. Vänortssatsningen skulle bygga på att kunna utbyta erfarenheter om gemensamma utmaningar, samt skapa möten och möjligheter mellan olika orter eller områden, snarare än olika kommuner. Vad som här anförts om en vänortssatsning bör som sin mening ge regeringen till känna. Per (MP) , Upprustning av miljonprogrammets flerfamiljshus – Statlig medverkan i finansieringen; 2009, Hem för miljoner – Förutsättningar för upprustning av miljonprogrammet – rekordårens bostäder; Industrifakta 2008, Förnyelse av flerbostadshus byggda –1975. , 2011. men vart ska ni då ta vägen? – Ombyggnation ur hyresgästernas perspektiv. , Redogörelse för studieresa till och den 25–, s. 24. 2005, Konsekvenser av vägförslagen Förbifart och Diagonal , s. 193. LundaMats 2005, i bilsnål samhällsplanering, s. 15. , SEE, 2011. Är du lönsam lille vän?En socioeknomisk analys av unga, skolmisslyckanden och arbetsmarknaden. MIKLO, 2013. Förtroendet för Polisen i miljonprogram. MIKLO:s nationella enkät miljonprogram 2012. MIKLO, 2013. Förtroendet för Polisen i miljonprogram. MIKLO, Ibid. MIKLO, 2013. , , 2011. En folkhälsopolitisk kardinalfråga: ökade sociala skillnader i dödlighet .. Enligt modell , Closing the Gap. , 2012: Vykort från Utopia.