mot · H102So602 · 2013-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg de gröna anser att den politiska inriktningen under utgiftsområdet 9 behöver bygga mer på förebyggande och hälsofrämjande principer än vad den gör . Genom att stärka det som är hälsofrämjande, undvika det sjukdomsalstrande och ha ett folkhälsoperspektiv i fokus på alla nivåer kan vi nå en bättre sammantagen folkhälsa som vi minskar samhällets kostnader. I årets budgetmotion fortsätter vi att satsa på förebyggande åtgärder och omvandlar regeringens kömiljard till en hälsomiljard för ett hälsofrämjande och långsiktigt fokus. Vi vill inrätta en folkhälsokommission, ge en större satsning stimulansmedel till utbyggnad av familjecentraler, och stärka behandlingsinsatser för traumatiserade flyktingar. Flera satsningar stärker ungas situation och tillgång till insatser. Potten för organisationsstöd till ideella organisationer på området frivilligt socialt arbete utökas och vi gör en särskilt satsning på kvinnojourer med nationellt fokus. Reformen personliga ombud stärks och vi fortsätter att lyfta fram området sällsynta diagnoser, dels genom att säkra finansieringen till Rett Center, dels genom utvecklingsmedel till . En större nysatsningar görs på personalförsörjning i vården, där vi kompletterar fler läkarutbildningsplatser med ett pilotprojekt för nytt sätt att utbilda specialistsjuksköterskor. En specifik satsning görs på att utveckla ett i glesbygdsmedicin. Vi förvånas över att regeringen inte gör mer för att förbättra äldreomsorgen, med tanke på dess stora brister. Vi gör en äldresatsning, som innebär såväl utökad bemanning som stimulansbidrag för kompetensutveckling. Vi avsätter även medel till en pott där kommuner kan ansöka om en arbetsmiljösatsning inom äldreomsorgen. Vi avsätter pengar för skadestånd till transsexuella som tvingats sterilisera sig vid en könskorrigering. 5Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg6 5.1Nationellt kunskapscenter för ensamkommande barn6 5.2Förebyggande insatser för bra tandhälsa6 5.3Stärkt stöd för sällsynta diagnoser7 5.3.1Långsiktig finansiering av Rett Center7 5.3.2Stöd till program Vision sällsynt, Ågrenska7 5.4Stödet till handikapporganisationer behöver ses över7 5.5Bristande tillgänglighet som otillåten diskriminering8 5.6Stöd till tortyr- och krigsskadade8 5.7Ersätt kömiljardsatsningen med en hälsomiljard8 5.9Utökad satsning och förändrad konstruktion av personliga ombud10 5.10Ändra konstruktionen för försörjningsstödet11 5.11Pilotprojekt, akademisk specialistjänstgöring för sjuksköterskor11 5.13Incitament för läkares specialisering i psykiatri, allmänmedicin och andra eftersatta specialiteter12 5.14Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken12 5.14.1Äldresatsning – För en värdig äldreomsorg12 5.15Vidareutveckling av center för glesbygdsmedicin till nationellt center of excellence13 5.16Utvecklingsmedel till UMO, ungdomsmottagning på nätet13 5.17Utökat statsbidrag till ideella organisationer som bedriver frivilligt arbete inom det sociala området14 5.20Kontrakt för barns rätt till elevhälsovård15 5.22Skadestånd till transsexuella för sterilisering15 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förslag på utformning och inrättande av ett nationellt center för ensamkommande barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återkomma med förslag på förändrad konstruktion för stöd till handikapporganisationerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagförslag om bristande tillgänglighet, som diskriminering.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att regeringen återkommer med förslag om förändrad konstruktion av riksnormen för försörjningsstöd. anvisar anslagen inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg med de ändringar i förhållande till regeringens förslag som framgår av tabellen under avsnitt 4. 1 Yrkande 3 hänvisat till AU. Anslagsförslag 2014 för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Avvikelse från regeringen (MP) Bidrag till folkhälsa och sjukvård Sjukvård i internationella förhållanden -1 000 000 Bidrag för mänskliga vävnader och celler Bidrag till health NHV Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Myndigheten för handikappolitisk samordning Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet Bilstöd till personer med funktionsnedsättning Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Ersättning för vanvård i den sociala barn- och ungdomsvården Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Insatser för att förverkliga konventionen om barnets rättigheter i Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak, samt spel för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Inspektionen för vård och omsorg Stöd till tortyr och krigsskadade Pilotprojekt akademisk specialisttjänstgöring för sjuksköterskor Vidareutveckling av center för glesbyggdsmedicin, nationellt center of excellence Förlängd fri tandvård från 21 år Incitament för läkares specialisering i psykiatri Utvecklingsmedet till UMO, ungdomsmottagning på nätet Utökat statsbidrag till ideella organisationer som bedriver frivilligta arbete inom det sociala området Utvecklingsmedel till BO, kontrakt för barns rätt till elevhälsovård , direkt möjlighet till anmälan för barn och unga i psykiatrin 5Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 5.1Nationellt kunskapscenter för ensamkommande barn Ensamkommande barn har flytt krig och har som regel mycket traumatiska erfarenheter i sitt bagage. En kunskap som blivit alltmer spridd i sjukvården är hur tortyrskador och posttraumatiskt stress syndrom (PTSD) inverkar på personer efter och vilka behandlingsmetoder som står till buds. Hur barn i olika åldrar reagerar på svårt traumatiska situationer, hur följdverkningar ser ut och hur barnen bäst kan få stöd och behandling i är mycket angelägna frågor. Ofta gör barnen sitt yttersta för att anpassa sig till den nya situationen och på ytan kan mycket verka fungera bra. Däremot bär de ofta på mycket svåra upplevelser och känslor som inte har bearbetats, vid sidan av att de också blivit skilda från sina anhöriga. Inte sällan finns sexuellt utnyttjande eller en missbruksproblematik med i bilden, vilket de kan ha fått med sig under flyktvägen till . Vi menar att ett kunskapscenter behöver inrättas. Det finns redan en hel del kunskap i landet, särskilt i de kommuner som tar emot många flyktingar, men kunskapen behöver fördjupas och spridas över landet. Alla de kommuner som tar emot ensamkommande flyktingbarn kan behöva hjälp och stöd i hur de i sin tur ska utforma stödet till barnen på bästa sätt. Det gäller sjukvårdspersonal, skola, personal i boendeenheter till exempel, men även planeringsfrågor. Vi anser att regeringen bör återkomma med ett förslag på utformning och inrättande av ett nationellt center för ensamkommande barn i enlighet med vad som anförts. 5.2Förebyggande insatser för bra tandhälsa anser att det bör införas gratis tandvård för alla , istället för dagens gräns vid . Flera undersökningar pekar på att tandhälsan riskerar att försämras och bland personer med små ekonomiska resurser. har tidigare visat att det är fem gånger vanligare med dålig tandhälsa hos människor med stora ekonomiska svårigheter. För att bibehålla en god tandhälsa hos unga och ge unga en möjlighet att investera i en framtida tandhälsa är det viktigt att den avgiftsfria tandvården inte upphör utan förlängs, till . Detta gör vi stegvis, i ett första steg till . satsar därför för och därefter för detta ändamål. 5.3Stärkt stöd för sällsynta diagnoser 5.3.1Långsiktig finansiering av Rett Center Rett Center är ett nationellt svenskt center för Retts syndrom, en sällsynt men svår neurologisk störning som drabbar företrädesvis flickor i spädbarnsåldern. Centret fungerar som specialistklinik för högspecialiserad vård, som klinisk forskningsenhet och som kompetenscenter. I regeringens budget nämns inte längre Rett Center, vilket har medfört stor oro för verksamhetens fortsatta existens. Det sägs heller inget om hur ofta bidrag ska omprövas. har de omprövats . Rett Center bedriver en smal, men mycket viktig verksamhet, och det är förödande för verksamheten att inte ha säker och långsiktig finansiering. I avvaktan på en nationell och stabil lösning för sällsynta diagnoser bör därför medel med avsättas för verksamheten. 5.3.2Stöd till program Vision sällsynt, Den nationella funktionen och strukturen som till viss del finns till stöd för personer med sällsynta diagnoser och de vårdenheter över landet som arbetar med dessa är viktig, men det är också en funktion som behöver utvecklas. På finns ett uppdrag om att bygga upp ett program för sällsynta diagnoser, öka kunskapen och stödet över landet. De har initierat ett program kallat Vision Sällsynt, 2014–2020, men för att genomföra detta på det sätt som önskat behövs tillskott av resurser. Vi anser att arbetet är mycket viktigt och kommer ha stor betydelse för människor med sällsynta diagnoser i landet, samt för deras anhöriga. Vi avsätter därför första året och därefter de kommande tre åren. 5.4Stödet till handikapporganisationer behöver ses över Det måste till en bättre utformning av stödet till handikapporganisationer. Att de ska finnas och agera är en viktig demokratifråga, förutom att det handlar om att ge ovärderligt stöd till enskilda med olika funktionsnedsättningar och deras familjer. De ger både stöd, information och är en viktig pådrivare för utveckling för ett samhälle där alla människor får plats. Det är inte bra att organisationsstödet ska minska för olika organisationer när flera organisationer kommer till. Vi anser därför att regeringen bör återkomma med en konstruktion som ger handikapporganisationerna en bättre bas att kunna verka ifrån. 5.5Bristande tillgänglighet som otillåten diskriminering Det är nu länge sedan, , som gjorde ett tillkännagivande om att regeringen skulle återkomma med ett lagförslag om att bristande tillgänglighet ska betecknas som diskriminering. gick ansvarig minister ut och sade att utredningen om bristande tillgänglighet var färdig.1 har ingenting hänt mer än att ansvarig minister i samband med en kongress utlovat att ett lagförslag ska lämnas.2 I budgetpropositionen skriver regeringen visserligen att den avser att återkomma med ett lagförslag, men sägs att en ny översyn behöver göras. Att frågan ytterligare drar ut är ytterst beklaglig. Att frågan är komplex är känt , men att frågan dragit så långt ut är inte rimligt. Särskilt inte som det finns ett färdigberett förslag. Vi anser regeringen bör presentera ett lagförslag möjligt. 5.6Stöd till tortyr- och krigsskadade Många som kommer till som asylsökande och genom anhöriginvandring lider till exempel av posttraumatisk stress (PTSD) på grund av tortyr- och krigsskador. För att kunna hantera detta och komma vidare in i samhället behövs behandling. Det behövs ökat stöd till de kliniker runt om i landet som ger tortyrskadebehandling och hjälper krigsskadade. finns inte tillräckligt med resurser för att kunna erbjuda en fullgod behandling. Tortyrskadeutredningar ska konsekvent erbjudas om det efterfrågas av den asylsökande eller på handläggares begäran. I ett fåtal fall finns även människor som i utsatts för brott av tortyrliknande karaktär som behöva få insatser. Vi avsätter för detta ändamål. 5.7Ersätt kömiljardsatsningen med en hälsomiljard Vi vill införa en hälsomiljard till landsting som har ambition att arbeta hälsofrämjande och långsiktigt för att minska köer och öka tillgänglighet i vården. Avsikten är att ge ett stöd till en omställning för en mer hälsofrämjande vård. Landsting och regioner ska kunna ansöka om att få ta del av hälsomiljarden. I ansökan ska beskriva vilka metoder som avses användas eller utvecklas i syfte att uppnå ökad folkhälsa och därmed korta väntetiden till läkarbesök och operationer. Det är då prioriterat med ett aktivt arbete för att friska ska hålla sig friskare och att de som är sjuka inte ska försämras och trots sin sjukdom kunna bibehålla så god hälsa som möjligt. Arbetet ska vara evidensbaserat eller bygga på nationell eller internationella erfarenheter med goda resultat. Den satsning regeringen ensidigt gjort för att fokusera vårdgarantin och väntetider har visserligen haft positiva effekter och ökat tillgängligheten för nytillkomna patienter, men det finns en fortsatt relevant diskussion om undanträngningseffekter. som gör årliga uppföljningar av vårdgarantin och kömiljarden har visat på att det med största sannolikhet förekommit undanträngning av återbesökspatienter som kunnat ha samband med avstämningstillfällen för kömiljarden.3 menar dock också att risken för undanträning sannolikt har minskat eftersom avstämning numera sker . menar trots detta att det finns en klar risk att prestationskraven kan leda till ändrade prioriteringar och remissrutiner. vill ersätta det grunda fokus som regeringen har i den så kallade kömiljarden med hälsomiljarden, inom anslaget prestationsbunden vårdgaranti. Det finns skillnader i hälsa hos befolkningen som är oacceptabla. Det finns därför ett behov av att på allvar lyfta upp folkhälsofrågorna i . Att främja hälsa är att styra samhället mot långsiktig hållbarhet, såväl ekologiskt, socialt som ekonomiskt. Det handlar om att forma samhällsstrukturer som skapar goda förutsättningar för människors levnadsvillkor. Därigenom underlättas och stimuleras enskilda individer till goda levnadsvanor. Det övergripande målet för folkhälsoarbetet är att Skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. För att lyckas med detta behövs politiska beslut, en politik där både samhällets ansvar och människors förutsättningar att göra goda val beaktas. Den nuvarande regeringen har påtagligt tonat ned samhällets ansvar. Den så kallade (Kommissionen för bestämningsfaktorer för hälsa med uppdrag från WHO) har visat på de stora skillnader som finns i hälsa mellan och inom länder. Den innehåller förslag för en jämlik folkhälsa inom en generation.4 anser att det är högst angeläget att tillsätta en folkhälsokommission enligt förslag från den så kallade . Tre övergripande rekommendationer har givits: Förbättra förutsättningarna för människors dagliga liv. Angripa den ojämlika fördelningen av makt, pengar och resurser – globalt, nationellt och lokalt. Utveckla och använda metoder för att mäta och följa ojämlikheten i hälsa, utveckla kunskapsbasen, utbilda människor att se hälsans sociala bestämningsfaktorer och utveckla människors medvetenhet om dessa. Flera länder har tillsatt liknande kommissioner på nationell nivå. I har nuvarande regering nöjt sig med ett regeringsuppdrag, med tunt uppdrag och resultat. Detta trots att det finns anmärkningsvärda skillnader i hälsa i , som tydligt visar sig genom skillnader i medellivslängd mellan orter eller stadsdelar. Vi vidareutvecklar vårt förslag i följdmotionen 2012/13:So2 En folkhälsopolitik med människan i centrum. anser även att det är dags att vi får en folkhälsolag i . Ett konkret lagstadgat ansvar behövs för att folkhälsopolitiken ska ta fart på den kommunala och regionala nivån, och inte längre stanna vid vällovliga ambitioner. Miljömål och folkhälsomål behöver samordnas. avsätter för en svensk folkhälsokommission. En sådan kommission bör ha parlamentarisk förankring och forskare, experter och aktiva inom folkhälsoområdet bör delta. Den ska bygga vidare på hälsans bestämningsfaktorer, arbeta brett och ha som övergripande uppdrag att föreslå åtgärder för en jämlik hälsa inom en generation. Förslagen förväntas röra skilda politikområden. Delförslag ska läggas fram fortlöpande för att särskilt stimulera eftersatta områden. 5.9Utökad satsning och förändrad konstruktion av personliga ombud Personliga ombud är en mycket välriktad reform eftersom den kommer personer med psykiska funktionshinder direkt till del. Ombuden hjälper dem att få tillgång till den hjälp de har rätt att få, från kommunen, och olika stödenheter. Ombudens funktion är att arbeta nära den de är ombud för och helt på dennes uppdrag. Utvärderingar visar bra resultat genom minskat antal vårddagar, och de som får denna hjälp har upplevt det mycket konkret.5 Vi menar att konstruktionen för finansieringen bör ändras, så att fullt statsbidrag ges för de personliga ombuden. Det skulle innebära en ekonomisk lättnad för kommunerna, både de som har verksamhet med personligt ombud och de som ännu inte har anställt sådana. Vi anser också att det behöver finnas utrymme för fler personliga ombud. Visserligen har inte hela stadsbidraget gått åt, men vi anser att det till stor del beror på att kommunerna måste bidra med kostnader. Vi föreslår också att man stöder en förändring av konstruktionen på ett sådant sätt att de personliga ombuden i högre grad kan kopplas till brukarorganisationerna i stället för till kommunerna. Fördelar med förändrat huvudmannaskap är att man tar bort det indirekta beroendeförhållande som är inbyggt i konstruktionen. Det är svårt att stå fri i sin kritik gentemot sin egen arbetsgivare. hade 252 kommuner personliga ombud, vilket är samma antal som året innan. Antalet heltidstjänster hade blivit något färre. Det tillskott vi gör avser dels att komplettera statsbidraget så att hela kostnaden ska täckas för kommunen och för att fler ombud ska kunna tillsättas. Höjningen görs successivt eftersom kommunerna behöver på sig att hitta former för inrättandet av tjänsterna. Full kostnadstäckning per ombud och utökning beräknas kosta , därefter . Medlen anslås till länsstyrelserna som fördelar medel efter ansökan. 5.10Ändra konstruktionen för försörjningsstödet Bidragsnormen för försörjningsstöd behöver förändras så att riksnormen anpassas till den ökande digitaliseringen i samhället. Tillgång till dator, mjukvara och bredbandskostnader behöver ingå i för att inte minst barn ska riskera att utestängas från en viktig arena. Regeringen bör återkomma med förslag på hur en sådan ny norm kan se ut. Att regeringen uppmärksammar barn i utsatta familjer genom sitt förslag om fritidspeng är bra. Vi anser att utformningen av förslaget måste utformas på ett sådant sätt att det inte är utpekande eller nedvärderande. 5.11Pilotprojekt, akademisk specialistjänstgöring för sjuksköterskor vill inrätta ett pilotprojekt över landet som bygger på ett förslag från . Utbildning till specialistsjuksköterska ska kunna ske inom ramen för en anställning, genom så kallade utbildningsanställningar med avtalsenlig lön, parallellt som teoretisk utbildning ges av universitet eller högskola. Teori och praktik vävs ihop på ett nytt sätt. Vi vill pröva detta inom området psykiatri, vård av äldre och glesbygdsmedicin. kan detta bli ett nytt sätt att utbilda sig till specialistsjuksköterska i . Förslaget utvecklas i kommittémotionen MP 2701 Personalförsörjning och nytänkande i vården. Vi satsar de kommande två åren i detta syfte. Det råder kraftig obalans när det gäller den svenska läkarutbildningen i förhållande till de behov som finns. En tredjedel av alla läkarstuderande med svenska studiemedel utbildar sig utomlands. Det råder också en stor brist på vissa specialiteter, vilket leder till ojämnlik tillgång till vård över landet. Landstingen har dessutom höga kostnader för hyrläkare. föreslår flera insatser, som tillsammans ska förstärka tillgången till läkare i landet och utvecklar förslagen i kommittémotionen 2013/14:So348 Personalförsörjning och nytänkande i vården. Däribland ingår ett tillskott på 250 platser på läkarutbildningen. Kostnaden beräknas första året till och totalt . Vi avsätter även medel till för att full finansiering av läkarutbildningen, något som regeringen inte prioriterat. 5.13Incitament för läkares specialisering i psykiatri, allmänmedicin och andra eftersatta specialiteter Det är ett allvarligt problem att dimensioneringen av läkarutbildningen och utbildningen till vissa specialiteter inte fungerar väl. Det gäller både att tillräckligt med inom respektive specialistfält behöver anordnas, men också att läkarstuderande ska känna motivation att söka dessa. Vi avsätter till för att i samverkan med kommuner och landsting (SKL) utveckla särskilda incitament för att utöka antalet ST-läkare inom området psykiatri allmänmedicin och andra eftersatta specialiteter. Även flaskhalsar som brist på tillgång till AT-tjänster behöver ses över. 5.14Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken 5.14.1Äldresatsning – För en värdig äldreomsorg Andelen äldre i befolkning blir allt större, vilket kommer att kräva satsningar på trygg äldreomsorg som ger god omvårdnad och erbjuder delaktighet. Alla ska kunna lita på omsorgen i , alldeles oavsett vem som utför den. För kvaliteten är det inte avgörande vilken driftsform som äldreomsorgen har, utan med vilken värme, värdighet och delaktighet en omsorgstagare bemöts. Som anhörig är det ofta smärtsamt att se när närstående insjuknar under ålderdomen. Alla ska kunna vara trygga med att det finns en god omsorg med hög kvalitet och tillräckligt med personal. 5.14.1.1Ökad bemanning i äldreomsorgen Äldreomsorgen står inför en stor utmaning med en ökande andel äldre i befolkningen som det sker stora pensionsavgångar bland omsorgspersonalen. Personalen vittnar om orimlig tidspress, hög arbetsbelastning och dålig organisation av arbetstiden. Det är en situation som har lett till att få söker arbete inom vård och omsorgsyrken samt att äldreomsorgen är hårt drabbad av sjukskrivningar och förtidspensioneringar. Dessa utmaningar medger även regeringen, men insatser för att möta dem saknas. gör en större satsning som syftar till att tillgodose den demografiska utmaningen och som även höjer kvaliteten inom äldreomsorgen generellt. Personaltätheten behöver öka för säkra kvaliteten inom äldreomsorgen. Personalen ska slippa stå inför omöjliga situationer som att ensamma behöva utföra lyft som kräver två personer. Vård och omsorg av äldre, som ofta är multisjuka, kräver kvalificerad kompetens och organisering. Vi anser att personalen bör ha lägst undersköterskekompetens. satsar i ett första skede för att öka bemanningen inom äldreomsorgen utöver den ökning som måste ske av demografiska orsaker. Vi anser att även personalen i den kvinnodominerade vård- och omsorgsbranschen ska ges en rimlig chans att slippa slita ut sig på jobbet. I kombination med ökad bemanning innebär en förkortning av arbetstiden att det blir fler som delar på tunga arbetsuppgifter. föreslår därför en satsning på personalens arbetsmiljö i form av arbetstidsförkortning med bibehållen lön. Vi satsar till en pott som kommunerna kan ansöka från för att förkorta arbetstiden för sin personal i äldreomsorgen och finansierar detta under utgiftsområdet 25. satsar totalt över 3 miljarder de kommande tre åren på bemanning, kompetensutveckling och arbetstidsförkortning inom äldreomsorgen. Kombinationen av de här satsningarna kommer att ge en mer rimlig arbetssituation för personalen och därmed en bättre vård och omsorg för de äldre. 5.15Vidareutveckling av center för glesbygdsmedicin till nationellt center of excellence gör en satsning för att vidareutveckla nuvarande center för glesbygdsmedicin i , Glesbygdsmedicinskt centrum, till ett så kallat i glesbygdsmedicin och vård på distans. Det ska samla och utveckla unik kompetens, forskning, utbildning, klinisk tillämpning, teknisk och medicinsk innovation inom glesbygdsmedicin. Förslaget utvecklas närmare i kommittémotionen 2013/14:So348 Personalförsörjning och nytänkande i vården. Vi satsar för och därefter de kommande tre åren, det vill säga totalt . 5.16Utvecklingsmedel till UMO, ungdomsmottagning på nätet