ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102K356 · 2013-10-04 00:00:00 — Införande av en författningsdomstol tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en nationell författningsdomstol. Kontrollen över det demokratiska systemet bör rimligen anses vara möjligt att effektivisera. Särskilt behövs ett utökat kontrollsystem för att ytterligare försäkra de svenska väljarna om att deras företrädare i riksdag också fattar beslut som är fullt förenliga med den svenska konstitutionen. Denna kontroll är särskilt viktig vid förändringar av grundlagen samt när EU föreslår maktöverföringar av inte redan överlämnad makt över landet. För att stärka demokratins funktion bör således en förvaltningsdomstol, möjligen liknande den tyska, införas i med behörighet och makt att upphäva beslut i om de anses strida mot författningen. Domstolens uppgift blir alltså att hjälpa politikerna att tolka författningen samt att garantera medborgarnas fri- och rättigheter gentemot den lagstiftande och exekutiva makten. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102K357 · 2013-10-04 00:00:00 — Sänkta grundarvoden för riksdagsledamöter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmana arvodesnämnden att sänka grundarvodet för riksdagsledamöter och att arvodessystemet för utskotten och ses över. Uppdraget som riksdagsledamot är på många sätt krävande och det är inte minst viktigt att politiken kan finna goda företrädare. För låga arvoden kan i den meningen begränsa möjligheterna för partierna att finna den nödvändiga kompetensen för att på ett förtjänstfullt sätt fatta avvägda politiska beslut. Därför krävs också en hög grundlön. Men i det fall där har hela 349 ledamöter till en förhållandevis liten befolkningsmängd samt då en stor del av det avgörande riksdagsarbetet sker i utskott och , bör det anses som rimligt att grundarvodet för ett riksdagsuppdrag utifrån dagens nivåer kan minskas. Ett rimligt belopp skulle kunna vara ett grundarvode på , vilket motsvarar av medellönen för svenska domare sett till statistiska uppgifter via SCB. En sänkning av grundarvodet bör därefter kompletteras med en översyn av arvodering kring ledamöter och utskottsledare i utskott och möjliggöra en rimlig arvodesfördelning utifrån ansvar och arbetsfördelning. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102K361 · 2013-10-02 00:00:00 — Partiers representation i nämnder, utskott och styrelser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla partier med representation i en folkvald församling också bör ges representation i dess nämnder, utskott och styrelser. I har vi en representativ demokrati där flerpartisystem inom våra folkvalda församlingar tillämpas. Tanken är att sammansättningen av dessa församlingar i så stor grad som möjligt skall spegla befolkningen, åsiktsmässigt. Därigenom förmodas alla fattade beslut vara förankrade hos de medborgare de berör. På pappret fungerar detta system väl. Rösterna i våra kommuner, landsting och regioner samt i fördelas mellan de invalda partierna i enlighet med den röstandel de fått i det senaste allmänna valet. Alla åsikter får bli hörda och alla partier deltar på lika villkor i de debatter som leder fram till beslut. Verkligheten ser dessvärre ofta annorlunda ut. Precis som röster och mandat i församlingarna fördelas representativt är det gällande regelverket utformat så att även platser i nämnder, utskott och styrelser fördelas enligt senaste valresultat. Men då dessa arbetsgrupper ofta är betydligt mindre än den församling de tillhör uppstår inte sällan situationen att det inte finns plats för alla i församlingen invalda partier att delta även i arbetsgruppen, om representativiteten skall säkras. Detta får till följd att mindre partier inte kan delta på lika villkor i det politiska arbetet som större partier, och i vissa beslut inte får delta alls, trots att de är invalda i församlingen. Självklart skall valresultatet vara utslagsgivande i form av mandat- och röstfördelning i folkvalda församlingar, likaväl som i beslutande utskott. I diskussionerna som föranleder beslutsfattning är det dock rimligt att alla representerade partier får föra fram de åsikter de fått mandat av medborgarna att lyfta. Inte minst är detta viktigt då vissa beslut tas direkt av nämnder och arbetsutskott, och således aldrig lyfts i den större församlingen. Dessutom är det i de olika nämnderna som de verkliga diskussionerna sker, och det är där alla fakta lyfts och klargörs, i beredningen av olika ärenden som senare skall upp till beslut i kommun-, landstings-, regionfullmäktige eller riksdag. Utan att själva ha en representant närvarande vid dessa diskussioner är det svårt för enskilda partigrupper att fatta väl underbyggda beslut och ta ställning i frågor. För att säkerställa att väljarnas förtroende förvaltas på bästa sätt menar vi att det bör säkras i lag att alla i en folkvald församling representerade partier skall ha rätt att ha en representant närvarande med yttranderätt, men inte nödvändigtvis rösträtt, i alla församlingens olika nämnder, arbetsutskott och styrelser.
mot · H102K363 · 2013-10-03 00:00:00 — Lagstadgad ledighet för förtroendeuppdrag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagstadgad rätt till ledighet för förtroendeuppdrag inom . /2000 skildes kyrkan och staten. fram /2010 behöll de förtroendevalda i den lagstadgade rätten till ledighet för förtroendeuppdrag, men upphörde denna rätt. lyder ännu under en särskild lag, lagen om , vilket skiljer den från övriga trossamfund. Dessutom har i nästan hela landet myndighetsansvaret för begravningsväsendet. Utifrån detta är det svårt att förstå varför den lagstadgade rätten till ledighet för förtroendeuppdrag inte omfattar förtroendevalda. Så länge denna situation råder är det rimligt att se över möjligheten till en lagstadgad rätt till ledighet för förtroendeuppdrag inom .
mot · H102K364 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att EU-medlemskap inte ska stå inskrivet i grundlagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska räcka med att av invånarna i en kommun kräver folkomröstning för att den ska genomföras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i 1 kap. 2 § sjätte stycket regeringsformen stryka och etniska, språkliga och religiösa minoriteters. genomfördes ett antal grundlagsförändringar i . Dessa innebär bland annat att knyts än starkare till EU och till att multikulturalismen som ideologi står inskriven i grundlag. EU-medlemskapet kan och bör vara ett avtal som ska kunna omförhandla eller dra sig ur utan att behöva genomgå något så tidskrävande som en grundlagsändring. Det faktum att inte kan utträda ur unionen oavsett vilken politisk riktning detta samarbete går i, innebär en allvarlig kränkning av principen om nationellt självbestämmande. En inskränkning i möjligheten för medborgarna att utnyttja sina demokratiska rättigheter är innebörden av den höjning av andelen invånare som måste ställa sig bakom kravet på folkomröstning. års grundlagsändring räckte det med att av invånarna i en kommun ställde sig bakom kravet. För att återskapa ett sammanhållet , med en befolkning som delar historia, kultur och identitet, är det av vikt att vi återgår till assimilationsprincipen. försöker regeringen och de tre rödgröna oppositionspartierna göra till ett mångkulturellt land med en befolkning bestående uteslutande av olika etniska minoriteter. Sedan detta visat sig vara ett stort misslyckande måste beslutsfattare återgå till inställningen att vi har en majoritetskultur – den svenska – och att alla som önskar bosätta sig i är skyldiga att ta till sig denna majoritetskultur och anpassa sig därefter. I 1 kap. Statsskickets grunder, 2 § sjätte stycket i regeringsformen står: Samiska folkets och etniska, språkliga och religiösa minoriteters möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv ska främjas. Där bör strykas och etniska, språkliga och religiösa minoriteters så att den nya lydelsen blir: Samiska folkets möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv ska främjas. Att vi accepterar det samiska folkets möjligheter ska dock inte tolkas som att vi är positiva till alla de särrättigheter som de större renägande samerna har jämfört med andra grupper.
mot · H102K369 · 2013-10-04 00:00:00 — Överklagande av vissa förvaltningsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över om det vore möjligt att se över reglerna för överklagande av vissa typer av förvaltningsbeslut, såsom vid skyddsjakt, då behovet av skyndsamhet i verkställigheten är uppenbart. För verkställighet av vissa förvaltningsbeslut finns ett särskilt behov av skyndsamhet. Om ett beslut överklagas för att prövas i högre rättslig instans, som till exempel gällande skyddsjakt av varg, kan det på grund av tidsfaktorn innebära att verkställighet aldrig kommer att kunna ske. Överklagandemöjligheten kan utnyttjas för att förhindra verkställighet även i fall där rättsprocessen går relativt snabbt. Jag anser att regeringen för vissa typer av förvaltningsbeslut, såsom för skyddsjakt, bör se över möjligheten till överklagande för sådana fall då behovet av skyndsamhet i verkställigheten är uppenbart.
mot · H102K370 · 2013-10-02 00:00:00 — Alkoholreklam ska inte sändas till barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda alkoholreklam under barntid i tv via alla kanaler i oavsett var i EU den produceras. I en internationell studie, som omfattar elva länder runt om i världen granskades och jämfördes TV-sändningar från tre kommersiella kanaler i respektive land, som var mest populära bland barn. För del var det TV3, TV4 och Kanal . De svenska resultaten är publicerade i . Intervening in school and recognizing health messages in commercials. Vad forskarna fann var att ett barn i i åldrarna tar del av cirka 50 reklaminslag för mat och dryck . Av dessa var endast reklam för snabbmat vanligare än alkohol. Trots att i flera internationella studier betraktas som ett föregångsland för att skydda barn från kommersiella budskap ligger i mitten av de 11 länderna. Undersökningarna visar att reklaminslagen för alkohol hade en högre andel än under barntimmarna. För brittisk TV gällande barntimmar fanns inte med på fem-i-topplistan. I är det förbjudet att sända reklam för alkohol, vilken har producerats i landet. Alkoholproducenterna väljer därför att sända reklamen via brittiska media. Det är väl känt inom internationell alkoholforskning, att barn som utsätts för påverkan av alkohol blir i större utsträckning nyttjare av alkohol i tidig ålder. Alkoholindustrin, säger sig vara en seriös aktör på mediemarknaden. Det motsägs oftast av deras riktade reklamutbud till kvinnor och barn, för att vinna marknadsandelar. I studien visas ölreklam för och med sammanlagt 21 visningar av 58 totalt. Vinreklam förekom vid ett 20-tal tillfällen. undersökningar visar att reklam för alkohol ökade . Svenska myndigheter sökte få stopp på alkoholreklam i EU, men vann inget gehör i domstolen. Sedermera har folkhälsobegreppet stärkts i EU, varför förnyade framstötar kan vara mera verkningsfulla. Det finns anledning för svenska politiker att värna om allas hälsa och särskilt barnens. Det är en självklarhet i svensk alkoholpolitik att barn och unga inte skall dricka alkohol eller påverkas till det. Det måste ske genom initiativ från regering och riksdag, men även via internationella samarbetsorganisationer.
mot · H102K371 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en ny valkretsindelning beslutas. för har föreslagit en ny indelning i nya riksdags- och regionvalkretsar som bättre möter det faktiska läget ur ett medborgar- och demokratiperspektiv. Nuvarande valkretsindelning tillhör en annan tid och utgår därför inte från hur människors arbetsmarknads- och utbildningsregion ser ut. Samhällsplaneringen för bostäder, kollektivtrafik och utbildning har tydliga kopplingar till hur människor pendlar till sina arbetsplatser men också hur de deltar i föreningsliv, fritidsverksamhet och var de utövar sina kulturella intressen. förslag till ny valkretsindelning tar hänsyn till dessa förhållanden. De fem nya valkretsarna får därför en ny indelning som främst förändrar valkretsarna i de f d länen och . vallagskommittés politiska företrädare blev överens om att det förslaget ska genomföras av regering och riksdag. Endast var emot. Regeringen fick förslaget . Trots lång beredningstid har regeringen inte kommit med någon proposition i enlighet med vallagskommitténs förslag. Det är nu hög tid att regeringen genomför det alla partier utom vill. För partierna är det viktigt att få besked om hur valkretsarna ska vara eftersom det påverkar hur partiernas distriktsorganisation ska utformas. Gemensamma frågor och utspel i samband med olika valrörelser underlättas inte heller av att vi inte har besked.
mot · H102K372 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändring i sekretesslagen. I det drogförebyggande arbetet framhålls det från politiker, polisen, tullen, kommunen och andra berörda vikten av samverkan och samarbete för att nå framgång. För att detta ska fungera på bästa sätt behövs det verktyg, vilket vi till viss del saknar . Ett sådant verktyg skulle kunna vara en form av gruppsekretess. Men nuvarande sekretesslagstiftning lägger hinder i vägen för detta då vi i gruppen har olika grader av sekretess. Det finns många olika forum för samarbete vad det gäller barn och ungdomar i . I min hemkommun finns en samverkansgrupp. I gruppen finns det representanter från socialtjänst, skola, fritid och polisen. Man upplever en mycket stor frustration över de hinder som sekretesslagen medför. Det är av största vikt att man i dessa sammanhang har en lagstiftning som gör det möjligt att man kan prata med varandra om individer i denna form av samverkansgrupp. Detta skulle vara möjligt om det fanns utrymme för en gemensam gruppsekretess inom ramen för sekretesslagstiftningen. Då ökas möjligheten för olika personalkategorier att ge rätt stöd och hjälp till den enskilde. Det innebär att gruppens medlemmar kan frigöra resurser för att sätta in insatser för att förhindra till exempel missbruk och andra destruktiva beteenden och att gruppens medlemmar även i sitt vanliga arbete kan stödja den individen som vid samverkansgruppens möte ansetts vara en riskperson. I har man arbetat i en form som möjliggör detta i det kriminalitetsförebyggande arbetet. Regeringen borde av nämnda skäl överväga att ändra i sekretesslagstiftningen så att den möjliggör en form för gruppsekretess, vilken till exempel skulle kunna tillåta gruppens medlemmar att skriva under en gruppsekretessförbindelse.
mot · H102K373 · 2013-10-03 00:00:00 — Det regionala utvecklingsansvaret i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bevilja läns landstings ansökan om att bilda regionkommun och på så sätt ta över det regionala utvecklingsansvaret. i har ansökt om att bilda regionkommun. Alla partier och alla kommuner är överens i om att genomföra detta . har en total politisk uppslutning bakom ansökan att bilda regionkommun. Regeringen kommer under detta gå till med förslaget att de landsting där ansvarsfördelningen redan har överlämnats från staten till ett regionalt politiskt organ, så kallat samverkansorgan, ska få ta över det regionala utvecklingsansvaret i länet, medan inte får sin ansökning beviljad och inte får ta över det regionala utvecklingsansvaret. När de folkvalda med bredast möjliga förankring i söker ett utökat ansvar för länets utveckling får man nej av regeringen och utan att det motiveras. Regeringen har klargjort att man inte vill slå samman län eller landsting om det inte finns ett brett stöd för en sådan förändring, ett resonemang som vi har stor förståelse för. I fall så uppfyller vi de krav som regeringen ställer. Både i form av total politisk uppslutning av alla partier i och att alla kommuner står bakom ansökan om att bilda regionkommun. Dessa saker skiljer oss delvis från övriga län som har samma utgångsläge. En annan faktor som vi tycker är problematisk är att vår ansökan inte heller remissbehandlats, och vi är övertygade om att det kommer framgå tydligt i ett remissförfarande att uppfyller alla kriterier för att få ansökan godkänd. Vi tycker att det bör vara folkvalda församlingar som ska ha ansvar för att leda och samordna det regionala utvecklingsarbetet. Det skapar en bättre demokratisk förankring och ger ett starkare mandat att kraftfullt och effektivt driva det regionala tillväxtarbetet. Det är svårt att förstå varför regeringen – utan förklaring – överger sin tidigare inställning som då stöddes av en enhällig riksdag. Därmed överger man också den överenskommelse som partierna i regeringen träffade i regionfrågan om att stödja regioninitiativ som kommer underifrån. har ett starkt underifrån-perspektiv. För oss i handlar det om att skapa bättre förutsättningar för jobb, tillväxt och lokal utveckling. Vi vill att får dessa instrument på basis av att vi faktiskt uppfyller de kriterier som regeringen fastslagit.
mot · H102K374 · 2013-10-03 00:00:00 — Behov av resurser vid planering av Ostlänken hos berörda länsstyrelser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behoven av planeringsresurser för Ostlänken hos berörda länsstyrelser. har fattat beslut om en byggnation av Ostlänken (–). Vi socialdemokrater har länge förordat utbyggnaden av höghastighetsbanor och är nu glada över att det nu finns en tydlig majoritet i kring projektet. Utbyggnaden motsvarar en kostand på ca 30 miljarder och siktet är inställt på byggstart . Utgångspunkten för den kommande planeringen av Ostlänken är de två tidigare järnvägsutredningarna som uppförde 2009. Dessa har sedermera legat till grund för korridorval samt den planeringsinriktning som också har förankrats i kommunernas översiktsplaner. , länsstyrelserna i de tre länen samt berörda kommuner kommer att behöva samordna och länka samman planeringsarbetet så att arbetet kan gå så smidigt som möjligt. Bygget av Ostlänken kommer att bli ett mycket stort byggprojekt och planering och tillståndsprovning kommer att bli viktiga komponenter för att bygget ska komma igång . Länsstyrelserna kommer att få lägga mycket tid på samordning och planarbete. För att hantera planerna så kommer det krävas miljökonsekvensbeskrivningar. Vidare ska också pröva eventuella överklaganden av detaljplaner. Ett annat område som kommer att innebära mycket arbete är hanteringen av arkeologi- och byggnadsminnesärenden samt tillsyn och tillståndsprövning enligt regler om vattenverksamhet, biotopskydd och påverkan på Natura 2000-områden. Om Ostlänken ska komma igång och byggstarten inte ska försenas så krävs extra resurser för att säkerställa såväl god kvalitet som rättssäkerhet. Det är viktigt att i ett tidigt skede säkerställa att länsstyrelserna får medel för att klara dessa uppgifter så att delar av arbetet kan påbörjas och på så sätt underlätta och effektivisera arbetet.
mot · H102K375 · 2013-10-03 00:00:00 — Kompetensutvidgade bestämmelser för tolkförmedling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för kompetensutvidgande bestämmelser för tolkförmedling. Tolkning som bedrivs på uppdrag av kommuner och landsting är en viktig verksamhet som inte bara kräver stor språklig kompetens utan också en god insikt i de regelverk som styr offentlig verksamhet, så som bestämmelser om sekretess, opartiskhet etc. Var och en, som behöver tolkning i sin kontakt med till exempel äldreomsorg eller sjukvård, ska kunna känna sig trygg med att tolken både förstår och rätt förmedlar information och budskap i varje situation. God tolkning säkerställer att vård, social service och rättskipning kan fungera på lika villkor för hela befolkningen. bedrivs en stor del av tolkningen inom offentlig sektor av privata aktörer, vars tjänster upphandlas på den öppna marknaden. Ett problem för kommunala tolkförmedlingar, som agerar på denna öppna marknad, är att de saknar ett tydligt lagstöd för försäljning av tolktjänster till andra än den egna kommunen eller . Detta är problematiskt av flera skäl. Det blir svårt för mindre kommuner, som saknar egna möjligheter att utveckla specialiserade tolktjänster, att köpa in tolktjänster som förmedlas i offentlig regi. Särskilt svårt kan det bli i glesbygd, där få privata aktörer är verksamma. De begränsningar, som kommunala tolkförmedlingar möter på marknaden, kan också göra det svårt för de kommunalt drivna tolkförmedlingarna att utveckla och stärka den egna verksamheten. Detta är ett bekymmer, eftersom tolkförmedling i offentlig regi har särskilda förutsättningar att utveckla den specifika kompetens som krävs för offentliga uppdrag. Problemet med att kommunala tolkförmedlingar saknar lagstöd för försäljning av tolktjänster till andra än den egna kommunen eller det egna uppmärksammades i , Tolkförmedling – kvalitet, registrering, tillsyn (SOU 2004:15). Utredningen föreslog kompetensutvidgande bestämmelser för tolkförmedling. Genom att införa tydliga och klara regler för hur kommunala verksamheter får bedriva tolkförmedlingsverksamhet i hela landet skulle man, enligt utredningen, dels kunna säkerställa tillgången till tolktjänster i hela landet, dels skapa bättre konkurrensneutralitet mellan privata och offentliga aktörer. förslag om kompetensutvidgande bestämmelser för tolkförmedling har inte föranlett något lagförslag från regeringen. Det är angeläget att ett sådant förslag läggs fram, i syfte att säkerställa att en kommun, ett landsting eller ett kommunalt företag utan hinder av bestämmelsen i 2 kap. 1 § kommunallagen om anknytning till kommunens eller område eller deras medlemmar får förmedla tolktjänster till andra än den egna kommunen eller .
mot · H102K380 · 2013-10-03 00:00:00 — Digitaliserat system för signering och inlämning av motioner tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om ett digitaliserat system för att förenkla signering och motionsinlämning i . Den just nu pågående allmänna motionstiden är en av de mest intensiva arbetsveckorna på riksdagsåret. Upprepade gånger har det framförts (senast i ) hur såväl partikanslier som tjänstemän går på knäna i samband med inlämnandet av de allmänna motionerna. Med hänvisning till det så finns det anledning att vidta åtgärder för att förenkla hela processen så långt det nu är möjligt. En sådan förenkling skulle kunna vara att öppna för ett rent digitalt inlämnande av motionerna. måste en pappersversion av motionen lämnas in för att komplettera den digitala som redan har skickats in via motionssystemet. Den enda rimliga anledningen till att göra så är att man är tvungen att få ledamotens underskrift på motionen innan den går in. Det systemet har dock också en del uppenbara brister och svagheter. Riksdagsledamöter kommer från hela land och är dessutom ofta ute på tjänsteresor. Att samla en hel grupp ledamöter vid ett och samma tillfälle för att underteckna kommittémotioner eller partimotioner kan innebära svåra praktiska problem. Systemet är dessutom inte hållbart eftersom det ändå inte går att kontrollera om det är ledamoten själv som undertecknat. Om man istället införde ett system med digital underteckning, på samma sätt som det är möjligt att exempelvis underteckna sin deklaration via nätet, så skulle man slippa all denna pappershantering och effektivisera systemet påtagligt. Detta skulle också innebära att tar hänsyn till miljön genom att undvika en stor pappershantering. Därför bör en utredning tillsätts för att ta fram en säker och praktisk tillämpbar metod för ett digitaliserat system för signering och inlämning av motioner. Detta bör ge regeringen tillkänna.