ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102A290 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett långsiktigt och genusmedvetet förändringsarbete kring maskulinitet och våld. Bakom begrepp som ungdomsvåld eller läktarvåld visar sig framförallt killar och män som använder våld för att bli sedda, uppnå status eller uttrycka maktlöshet. Detta kan inte förbises om vi ska kunna förebygga våld. Män är inte våldsamma av naturen men det finns kopplingar mellan våld och föreställningar om maskulinitet. saknas ett långsiktigt arbete med detta fokus. Vi vet dessutom för lite om dagens metoder eftersom fältet är ungt och outforskat. Vi vet för lite om unga som brottsoffer och förövare eftersom unga ofta saknas i brottsstatistik och i forskning. Trots att unga kvinnor lyfts fram som utsatta i regeringens handlingsplan mot mäns våld mot kvinnor är kunskapen om våld i ungas nära relationer låg. Undersökningar visar att våld är närvarande i många ungas vardag. Lågintensivt fysiskt våld och sexuella trakasserier normaliseras. Tjejer är överrepresenterade som offer för sexualiserat våld och förövaren är ofta en jämnårig kille. Våld mellan killar sker ofta i form av bråk eller slagsmål och gränsen mellan offer och förövare är inte alltid tydlig. Nära hälften av de misstänkta 2011 var killar . Våldet bland män minskar sedan ju äldre de blir. Trots det är ålder och kön ofta förbisedda faktorer. visar att 40 000 killar och 22 000 tjejer i åldern 16–utsattes för misshandel . Närmare var fjärde kille och var femte tjej i årskurs 9 utsattes för sparkar, slag eller annat våld, flera så allvarligt att de behövde söka vård. De flesta utsätts i skolan, men bland tjejerna har en tredjedel drabbats i hemmiljö. av de misstänkta våldsutövarna under är killar. studier visar att de flesta unga håller med om att jämställdhet är viktigt. När generella frågor bryts ner till konkreta påståenden blir bilden en annan. Förväntningar på att killar ska vara manliga upplevs som starka och synen på våldsamma och kränkande handlingar skiljer sig åt mellan könen. Framför allt killar ger uttryck för stereotypa uppfattningar och instämmer i flera våldtäktsmyter. Risken för att ha utövat en våldsam eller kränkande handling ökar med 3,2 gånger för killar som instämmer i stereotypa påståenden om både könsroller och om maskulinitet och femininitet. För att förstå allvarligt våld måste vi även prata om det vardagliga och synliggöra hur föreställningar om maskulinitet är centralt i unga killars våld mot tjejer och mot varandra. Ett långsiktigt och genusmedvetet förändringsarbete kring maskulinitet och våld är centralt för att stödja unga killar. Ledare och yrkesverksamma inom skola, fritid och föreningsliv bör ges ökad kompetensutveckling och stöd. Skolans förebyggande roll måste stärkas och genusperspektivet i undervisningen följas upp. Ett forskningsprogram för våldsförebyggande arbete med fokus på maskulinitet och unga bör inrättas. Det behövs en nationell aktör som ansvarar för våldsförebyggande arbete, sätter upp nationella riktlinjer, samordnar relevanta aktörer och bidrar till att följa upp och utveckla metoder.
mot · H102A302 · 2013-10-03 00:00:00 — Frivilliginsatser och samhällets ansvar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samhällets ansvar för att underlätta frivilliginsatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samhällets ansvar att förmedla frivilligtjänster till arbetslösa och hjälpa till med legitimation och försäkring. Inom föreningsvärlden, vården och skolan finns det en mängd arbetsuppgifter som behöver göras men där det saknas personella resurser, som många människor efterfrågar en meningsfull fritid och sysselsättning. Vissa skolor har klassmormor eller klassmorfar, dvs. äldre som är med i skolan, ger barnen tid och kan hjälpa dem som inte hänger med. Erfarenheterna är goda. Barnen lär sig respektera äldre och de äldre kan ge barnen trygghet och praktisk hjälp. Inom åldringsvården sitter många personer isolerade i sina hem eller i olika vårdboenden. Det finns ett stort behov av mer mänsklig kontakt utöver den vård och omsorg som vårdpersonalen kan ge. Det kan handla om tid för utevistelse, sällskap vid måltider och fikastunder, hjälp med att läsa tidningen eller helt enkelt någon att prata med. Ett antal pensionärsorganisationer och frivilliggrupper har tagit lovvärda initiativ i denna anda, men detta skulle kunna utökas också av arbetslösa, med bibehållen a-kassa i väntan på ett riktigt jobb. Det kan minska arbetslösheten och ge många arbetslösa en bättre självkänsla samt inte minst göra tillvaron bättre för barn och äldre. Här kan man från samhällets sida medverka till att förmedla dessa tjänster och hjälpa till med legitimation och försäkring.
mot · H102A309 · 2013-10-02 00:00:00 — Utökad ekonomisk ersättning för kommunernas arbete med flyktingmottagande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med fler förslag som förbättrar kommunernas förutsättningar till ett bra flyktingmottagande. Kommuner och Landsting (SKL) bedrev ett arbete tillsammans med sina medlemmar för att se hur kommunerna på bästa sätt ska kunna klara sina uppgifter inom asyl- och flyktingområdet. Detta arbete resulterade i en skrivelse till med ett flertal konkreta förslag på åtgärder. Ett av dessa konkreta förslag var att införa en trappstegsmodell i flyktingmottagandets ersättningssystem så att de kommuner som har ett högre flyktingmottagande får en högre statlig ersättning. Det är med glädje vi kan konstatera att regeringen har tagit intryck av detta och i budgetpropositionen har föreslagit just en trappstegsmodell i det statliga ersättningssystemet. Detta är ett litet steg på vägen, men långt ifrån tillräckligt för de kommuner, bland annat , som tar ett oproportionellt stort ansvar för landets flyktingmottagande i förhållande till sin folkmängd. SKL:s egna beräkningar visar att den statliga schablonersättningen täcker mellan av kommunens kostnader under och mellan . Den föreslagna höjningen av schablonersättningen med som mest per person är långt från att täcka denna underfinansiering. Kommunernas insatser inom flyktingmottagandet är således trots detta förslag underfinansierade. Dessutom konstaterar SKL i sin rapport att de kommuner som har ett högt flyktingmottagande generellt har högre kostnader för exempelvis särskilda insatser och behov inom skola och utbildning. Ett i grunden underfinansierat system slår alltså extra hårt mot dessa kommuner. Ett av de konkreta förslagen som SKL har föreslagit är att särskilda strukturella medel bör tillföras kommunerna via länsstyrelserna som kan bidra till att kompensera för strukturella kostnader såsom exempelvis upprustning av utbildningslokaler, bostäder och regionala utbildningssatsningar. Sammanfattningsvis anser vi därför att även om regeringen har tagit några små steg för att förbättra kommunernas förutsättningar att klara sina uppgifter inom asyl- och flyktingområdet bör regeringen återkomma med fler förslag som förbättrar kommunernas förutsättningar för ett bra flyktingmottagande.
mot · H102A310 · 2013-10-01 00:00:00 — Begränsa inhyrningarna av arbetskraft tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att man bör begränsa inhyrningen av arbetskraft så att arbetsgivare inte kan säga upp personal för att ersätta dem med inhyrd personal vid stadigvarande arbetskraftsbehov. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda inhyrning av arbetskraft då återanställningsrätt enligt 25 § LAS finns på arbetsstället. Vi ser en ökning av inhyrd personal på våra arbetsplatser, det är en utveckling som inte är bra för anställningstryggheten. Man har försökt att driva bemanningsfrågan avtalsvägen men inte lyckats. har fått igenom viss begränsning medan andra inte lyckats. Det är olyckligt att olika villkor skapas inom olika yrken. Vi anser att för att få lika villkor inom hela arbetsmarknaden krävs lagförändringar inom lagen om anställningsskydd. Meningen med bemanningsbranschen är att täcka upp vid arbetstoppar och vid frånvaro, som det är har vissa företag enbart inhyrd arbetskraft ibland för att kringgå MBL, då man inte har några anställda. Andra har cirka hälften inhyrt och hälften anställda år ut och år in. Det skapar två lag på arbetsmarknaden, och ofta hyr man in till arbetsuppgifter som är tunga eller monotona.
mot · H102A316 · 2013-10-01 00:00:00 — Lönestöd för funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lönestöd. För personer med funktionshinder som nedsätter arbetsförmågan är vägen ofta mycket lång till ett anställningsförhållande. Beroende på funktionshindret kan det krävas olika former av anpassningsåtgärder i form av arbetstekniska hjälpmedel, utformningen av arbetsuppgifter, arbetstider och miljö. En viktig ingrediens i arbetsmiljön är förutom stödet också den acceptans och tolerans som omgivningen måste ha för att den enskilde skall fungera i arbetet. kan tyvärr detta endast uppnås då arbetsgivaren är någon i familjen eller annan närstående. Dagens regler med att lönestöd inte kan lämnas för anställning i företag som ägs av arbetstagarens familj är stelbenta och gynnar inte dem som bäst kan behöva stöd för anställning. Detta problem, och många andra vad gäller lönestöd, belystes i betänkande Sänkta trösklar – högt i tak som presenterades . Det är angeläget att regeringen lägger fram förslag utifrån betänkandet så att regelverket för lönestöd kan anpassas efter de behov som finns.
mot · H102A322 · 2013-10-01 00:00:00 — Ändra lex för att värna kollektivavtalsmodellen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra lex för att värna kollektivavtalsmodellen. En gemensam arbetsmarknad i är viktig. Människor ska kunna röra sig fritt och arbeta var de vill inom EU men det får inte utnyttjas för att pressa lönerna eller villkoren nedåt eller hota rätten att teckna kollektivavtal. Lika lön för lika arbete enligt lagar och regler ska gälla i hela . Principen om att svenska kollektivavtal ska gälla på svenska arbetsplatser handlar om att alla arbetstagare ska behandlas lika, om allas rätt till likvärdiga löner och arbetsvillkor oavsett nationalitet. har i flera uppmärksammade domar gjort ingrepp i parternas rätt att hantera kollektivavtal. När EU:s utstationeringsdirektiv antogs av och ministerrådet fanns en bred enighet om att direktivet skulle utgöra en lägsta nivå – ett golv – för de löne- och anställningsvillkor som kan krävas av ett värdland. Med den så kallade lex vände regeringen på begreppen och betraktade direktivet som ett tak. Det innebär att utstationerad arbetskraft riskerar att utsättas för diskriminering och att arbetsmarknaden utsätts för ett tryck nedåt mot lägre löner och sämre anställningsvillkor. Vissa delar av utstationeringsdirektivet är på väg att revideras så att likabehandling av löntagare kan garanteras på ett bättre sätt. Regeringen passade på att göra inskränkningar i den svenska konflikträtten när den så kallade lex infördes i . Det finns stora risker för att arbetstagare utnyttjas och att oseriösa företag kan konkurrera genom att dumpa löner och villkor. Det är bra att människor kan röra sig och arbeta över nationsgränser, men den fria rörligheten får aldrig användas för social dumpning. Regeringen har, trots att den talar om den svenska kollektivavtalsmodellens förträfflighet, inte prioriterat att försvara den. Istället har den borgerliga regeringen drivit igenom en ny lag – lex – som innebär att svenska löne- och anställningsvillkor kan gälla alla på arbetsmarknaden. Den pågående parlamentariska utredningen – – som regeringen tillsatt för att utvärdera de ändringar som gjorts i lagen om utstationering av arbetstagare har enligt direktiven att överväga vilka lagändringar som krävs för att värna den svenska modellen i ett internationellt perspektiv. Utredningen ska lämna sitt slutbetänkande . Det finns dock all anledning att betona vikten av att svenska kollektivavtal ska gälla. Med hänvisning till ovan föreslås att utgångspunkten ska vara att svenska kollektivavtal ska gälla för alla som arbetar i och att konflikträtten ska försvaras.
mot · H102A326 · 2013-10-03 00:00:00 — Praktik för invandrare som tagit högskole- eller universitetsexamen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över förutsättningarna för praktik för invandrare som tagit högskole- eller universitetsexamen. Den svenska arbetsmarknaden ställer allt högre krav och det första inträdet på arbetsmarknaden sker ofta genom kontakter. Människor som har invandrat till vårt land har sällan dessa nätverk, vilket försvårar vägen till ett första jobb. Detta gäller även invandrare som har studerat på högskola och universitet i . Detta syns både i arbetslöshetsstatistiken och när vi kollar på vilken utbildning invandrare har som till exempel kör taxi. För att ta tillvara deras kompetens vill jag att regeringen ser över möjligheterna för invandrare som har tagit högskole- eller universitetsexamen i att praktisera på en arbetsplats mot en viss ekonomisk ersättning från staten. Detta skulle exempelvis kunna sättas in då personen i fråga aktivt har sökt arbete efter avslutade studier. På det sättet får individen arbetslivserfarenhet, nya kontakter och referenspersoner som underlättar för att nå ett första jobb. Edip Noyan (M)
mot · H102A329 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om långtidsarbetslösa i åldersspannet 40–. Mer än hälften av arbetslösa personer i åldersspannet 40–blir långtidsarbetslösa enligt Arbetsförmedlingens statistik. Detta innebär att det är oerhört svårt för dessa personer att hitta nytt arbete om de blir arbetslösa. Det resulterar i ett mycket stort lidande för individen och stora kostnader för det svenska samhället. Det behövs därför tidiga insatser för att motverka risken för långtidsarbetslöshet hos denna målgrupp. Enligt undersökningar som gjorts ansåg flera rekryterare att deras kunder (arbetsgivarna) uttryckligen anger en önskvärd ålder på den talang de söker. För topptalanger, med chans att växa internt, går gränsen ibland så lågt som . I en ny bok från under rubriken fel ålder, som bygger på en undersökning med drygt 1?000 personer i åldrarna 18–, framkommer att hälften av alla tillfrågade anser att åldersfixeringen på arbetsmarknaden ökat samt att en av tre som söker jobb upplever att deras ålder är ett problem. Inte ens lägre kostnader för pensionspremier och kompetensutveckling för äldre ökar arbetsgivarnas intresse att anställa personer som är och uppåt, enligt undersökningen. Trots att lagen mot diskriminering på grund av ålder i arbetslivet infördes är långtidsarbetslösheten större hos målgruppen 40–59 än hos någon annan åldersgrupp. Det behövs krafttag mot denna arbetslöshet och det utanförskap den skapar i samhället. Även attityder på och utanför arbetsmarknaden behöver ändras gentemot äldre arbetsföra. Detta vill ge regeringen tillkänna.
mot · H102A337 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förändringar i hur nyanlända mottas i . Allt fler människor på flykt söker sig till . Det är en utveckling som vi som land måste svara upp mot. Hur vi tar hand om dem som kommer visar för omvärlden hur vi står upp för värderingar om mänskliga rättigheter och humanism. Ett system där nyanlända tas om hand av Arbetsförmedlingen och där betalar ut den ersättning man ska ha är i allt väsentligt fungerande och bör bibehållas. Däremot fungerar systemet med lotsföretag för nyanlända dåligt och bör därför utvärderas. Etableringsersättningen till kommunerna är en viktig del i att omhändertagandet av nyanlända ska fungera på ett bra sätt. Den ersättningen bör betalas ut till kommunerna från då en nyanländ är folkbokförd i respektive kommun.
mot · H102A340 · 2013-10-02 00:00:00 — Kollektivavtal vid stöd i samband med anställningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kollektivavtal för att betala ut samhällsstöd vid anställningar. Alla vill vi att det ska vara ordning och reda på arbetsmarknaden så att anställda inte utnyttjas, men även för att konkurrensen inte ska snedvridas. En mycket god grund för detta är att det finns kollektivavtal som reglerar förhållandena mellan företag och anställda. Det finns en stor mängd stöd till företag som anställer personal. Arbetsförmedlingarna runt om i landet beslutar om dessa stöd. är kravet på arbetsgivarna som får dessa stöd att de har tecknat försäkringar. Det finns också regler om att den fackliga organisationen ska informeras och underteckna sådana anställningsstöd. Det är viktigt att stöden ges så att de inte snedvrider konkurrensen mellan olika företag. I detta sammanhang har den fackliga organisationen ofta mycket bra information att tillföra så att balansen upprätthålls mellan olika företag inom samma bransch. Det är också viktigt att arbetsförhållandena för de anställda följer de kollektivavtal som finns inom en bransch. Det förekommer alltför ofta att det inte betalas in någon avgift till pensionen när det inte finns kollektivavtal som reglerar dessa frågor. Vi anser att kollektivavtal alltid ska vara en förutsättning för att bevilja samhällsstöd vid anställningar.
mot · H102A341 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör ske en uppföljning av jämställdhetsutvecklingen genom en jämställdhetsrevision utifrån statliga mål. är införlivad i den nya myndigheten (). Jämställdhetslagen har slagits samman med övriga diskrimineringslagar. Bestämmelserna som reglerar arbetet med jämställdhetsplaner och lönekartläggning har urholkats. Eftersom DO förväntas lägga tonvikten vid arbetet mot diskriminering finns risk att det proaktiva förändringsinriktade jämställdhetsarbetet kommer att begränsas. Med anledning av ovanstående bör det ske en uppföljning av jämställdhetsutvecklingen i vårt land, till exempel genom att en myndighet ges i uppdrag att göra jämställdhetsrevision utifrån statliga mål. Det skulle kunna vara en bas att utgå ifrån för att fatta proaktiva framtida beslut för ökad jämställdhet.
mot · H102A343 · 2013-10-02 00:00:00 — Bättre möjligheter för långtidsarbetslösa att bli företagare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se till att skapa bättre möjligheter och förutsättningar för långtidsarbetslösa, långtidssjukskrivna och de med ekonomiskt bistånd att bli företagare. Arbetsintegrerande sociala företag är företag som bedriver näringsverksamhet utifrån olika affärsidéer inom en mängd olika branscher och affärsområden. Precis som i andra företag är det viktigt att affärsidén går att utveckla och att det finns ett kundunderlag och en efterfrågan på marknaden. Det som är utmärkande för de sociala företagen är att de också har en affärsidé, nämligen att sälja rehabilitering, arbetsträning och sysselsättningsverksamhet till offentlig sektor. I de arbetsintegrerande sociala företagen är ett övergripande mål med verksamheten att skapa arbetstillfällen för dem som står utanför eller inte fått tillträde till arbetsmarknaden på grund av funktionshinder eller andra arbetshinder. I de sociala företagen arbetar personer utifrån av sin egen förmåga. Det finns ett stort behov av verksamma verktyg för att minska arbetslösheten och startandet av arbetsintegrerande sociala företag, och entreprenörskap kan vara en möjlig väg till egenförsörjning och en väg ur utanförskapet. Regeringen bör skapa bättre möjligheter och förutsättningar för långtidsarbetslösa, långtidssjukskrivna och de med ekonomiskt bistånd att kunna bli företagare. Skall det vara möjligt så måste kommuner och myndigheter som Arbetsförmedlingen, och samverka. Arbetsförmedlingen bör ges i uppdrag att se till att en sådan samverkan sker i regionen och kommuner. Övriga myndigheter bör ges i uppdrag att samverka. Det är också viktigt att rådgivare och företagsfrämjare får ett uppdrag samt tid, resurser och kompetens att arbeta med långtidsarbetslösa och långtidssjukskrivna som vill bli företagare. Kommuner och arbetsförmedling bör samverka så att företagare i en uppstartsfas får ekonomisk trygghet. Företagare som lägger ned sin verksamhet bör snabbt återfå rätten till ekonomiskt bistånd.
mot · H102A344 · 2013-10-02 00:00:00 — för matchning till jobb vid tillväxtsatsningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att använda sociala företag vid matchning till jobb vid tillväxtsatsningar. Även om flera aktörer är intresserade av matchning mellan tillväxtsatsningar, framtida arbetskraftsbehov och långtidsarbetslösa, så används sällan sociala företag för att underlätta. Det är tyvärr så att möjligheten att underlätta arbetet med sociala företag som verktyg används knappast alls . Det skulle behövas ett forum för dialog mellan ansvariga för arbetsmarknads-, socialpolitiska, näringslivspolitiska åtgärder och de företag som behöver arbetskraft nu men framför allt . Vi måste börja använda sociala företag för matchning till jobb vid tillväxtsatsningar bl.a. genom följande: Ansvariga politiker och tjänstemän bör underlätta för en ökad matchning mellan förutsedda kompetens- och arbetskraftsbehov vid tillväxtsatsningar och företag inom den sociala ekonomin för att skapa fler jobb och företag. Politiker och tjänstemän bör införa som villkor att alla myndigheter som ger stöd till tillväxtsatsningar ska analysera hur satsningarna kan gynna långtidsarbetslösa, långtidssjukskrivna och funktionshindrade samt om nya eller befintliga sociala (och andra) företag kan vara en del av lösningen. Myndigheterna, regioner, kommuner och andra ansvariga för olika kluster, branscher och andra tillväxtsatsningar bör kartlägga nuvarande och kommande arbetskrafts- och kompetensbehov inom företagens kärnverksamhet men också tillkommande service och tjänstebehov. Myndigheter, regioner och kommuner bör utgå från sociala hänsyn i upphandlingar av leverantörer och underleverantörer i samband med större tillväxtsatsningar. Lämpliga myndigheter som Svenska , och bör medverka till att kompetensutveckla de arbetsintegrerande sociala företagen så att de kan utnyttja regionala tillväxtsatsningar.