ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Kr219 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fastslå att är ett kulturarv av nationellt intresse. Vikten av att kunna sin historia för att kunna förstå sin egen samtid kan inte underskattas. startade byggandet av . Det är genom tiderna största militära investering, större än JAS-budgeten om man skulle räkna om det i dagens penningvärde. Beslutet om en fästning i växte fram och fästningen anlades som spärr mot fientliga angrepp och stöd för arméstyrkorna i norr. Fästningen intar en viktig roll inom det svenska försvarets byggnadskonst och har också väckt internationell uppmärksamhet. De samlade anläggningarna har naturligtvis ett militärhistoriskt intresse, men är också ett monument över industrialismens genombrott i . I och med att moderna kommunikationer som järnvägen började utvecklas så kunde naturresurserna i börja nyttiggöras. Vattenkraften, skogen och de rika järnmalmsfyndigheterna i bidrog starkt till att svensk industri och välfärd kunde börja utvecklas. Tillskapandet av visar tydligt på hur viktiga dessa resurser ansågs vara. inleddes sprängningsarbetet och 1914 var fästningen klar att tas i bruk och var då världsledande inom befästningskonsten. och växte försvarsanläggningen ytterligare. var en av världens tio största militära anläggningar. Förutom de fem fort som bildade gördeln så bestod fästningen av en mängd olika anläggningar. Totalt bestod fort, bunkrar, stormhinder, skyttevärn, flankbatterier och skansar av 1 200 anläggningar. Som mest bemannades fästningen av 20 000 soldater och var bestyckad med 160 tunga artilleripjäser. så förvarades en stor del av landets guldreserv i fästningen. Den topphemliga fästningen tjänstgjorde som ett lås i norr under två världskrig och det . Förutom de fasta befästningarna fanns i som mest fem olika regementen. är fortfarande största garnisonsstad även om omfattningen är mycket mindre. är ett av de yngsta kulturarven som har att förvalta. byggnadsminnesförklarades stora delar av fästningen. finns Rödbergsfortet kvar och fungerar med hjälp av ideella krafter som ett militärt museum: syftet är att synliggöra och förvalta vårt kulturarv om försvarshistoria. Inom det som var finns också ett nybyggt försvarsmuseum som drivs av Bodens kommun på det numera nedlagda artilleriregementet A8:s kasernområde. Förutom det uppenbara egenvärde som fästningen har som ett kulturhistoriskt minne, så är också fästningen en påminnelse om de prioriteringar som gjorde som nation vid tiden för industrialismens genombrott. Även om ideella krafter arbetar hårt för att detta kulturarv inte ska förstöras, så har det haft så pass stor betydelse för svensk 1900-talshistoria att det måste anses som ett nationellt kulturarv – och därmed också med ett nationellt ansvar för dess bevarande.
mot · H102Kr220 · 2013-09-25 00:00:00 — Upplysning om kommunismens brott tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fortsatt upplysning om kommunismens brott. Forum för levande historia är en myndighet som ska arbeta med frågor som rör demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter. Initialt hade myndigheten till uppgift att informera om nationalsocialismens brott mot mänskligheten. När alliansregeringen tillträdde 2006 fick Forum för levande historia ett breddat uppdrag som bland annat innebar att genomföra ett upplysningsarbete om kommunismens brott mot mänskligheten på likartat sätt som skett om nationalsocialismen. I en första fas av projektet har fokus legat på regimerna i , och . Den aktuella upplysningskampanjen pågick under en stor del av förra mandatperioden. Mot denna bakgrund är det rimligt att det görs en avstämning av resultatet syftande till att formulera ett nytt tydligt uppdrag till Forum för levande historia att fortsätta sitt viktiga upplysningsarbete om kommunismens brott.
mot · H102Kr221 · 2013-09-26 00:00:00 — Museum och en minnesplats över tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna samt överväga en nationell satsning för att Backåkra ska utvecklas till ett museum och en minnesplats över . (1905–1961) är en av mest internationellt sett kända personer. Generalsekreterare i åren 1953–1961. Han omkom i en flygolycka i nuvarande 1961 och erhöll postumt 1961. köpte 1957 Backåkra, en gammal skånsk bondgård i östra delen av intill kustvägen mellan och i vacker och naturskön miljö. Han testamenterade gården Backåkra till () med målsättningen att gården skulle vara en samlingsplats för möten om natur- och kulturvård. Han planerade för att gården skulle bli permanent bostad för honom men hann aldrig själv bo på gården. På gården finns, där en del är museum, bland annat föremål från resor och del av det arbetsrum som han inrett i . Gården Backåkra är i behov av en upprustning och kan med nya satsningar bli en minnesplats över en av vår tids största svenskar.
mot · H102Kr226 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättrat stöd till allmänna samlingslokaler. Samlingslokalen förenar över gränser och gör möten möjliga. De stärker samarbete och skapar ideellt engagemang. Samlingslokalen är en träffpunkt, ett centrum och en kraftkälla till utveckling. Samlingslokalerna är också av stor betydelse som grund för demokrati, kultur och integration. Det är en spännande utmaning att se till att våra lokaler är så moderna att nya generationer väljer dem som mötesplatser där de kan utveckla sina intressen och skapa gemensamma aktiviteter. De samlingslokaler runt om i landet som i hög utsträckning ägs och förvaltas av den ideella sektorn har en stor betydelse som arenor för kulturupplevelser och kulturmöten. Till detta bör tilläggas de allmänna samlingslokalernas viktiga betydelse för att medborgarna ska kunna utnyttja sin yttrande-, mötes- och föreningsfrihet. Även om den stora delen av arbetet i våra folkrörelsedrivna anläggningar sker ideellt, ligger det ett ansvar på stat och kommun att se till att arbetsuppgiften inte blir så övermäktig att dörrarna till våra tidigare så öppna och inbjudande lokaler stängs. Om inte tillräckligt stöd ges för att rusta och göra dem tillgängliga för alla i samhället kan detta tyvärr bli verklighet. Enligt behövs ökat statligt stöd för att kunna finansiera de ansökningar om upprustning som beviljats medfinansiering enligt gällande regelverk. En stor del av de resurser som funnits har nyttjats för tillgänglighetsanpassning. Samlingslokalsorganisationerna ligger väl framme men detta arbete måste fortsätta då det är av utomordentligt stor vikt att fortsatt tillgänglighetsanpassning kan ske. På samma sätt krävs insatser för att samlingslokalerna generellt förses med modern teknisk utrustning för att utveckla mötesformerna i vårt digitala samhälle. Vi anser att det är högst rimligt att samhällets stöd till våra allmänna samlingslokaler förbättras. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102Kr232 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förutsättningen för att ge rätt till sponsring vid Europeiska radiounionens arrangemang. SVT och har rätt att direkt sponsra program som innebär utsändning för en allmän sammankomst eller offentlig tillställning där programbolagen är arrangör, under förutsättning att det är ett arrangemang inom ramen för ett åtagande gentemot EBU (Europeiska radiounionen) eller ett arrangemang av liknande betydelse samt att programmet direktsänds till flera länder. UR har inte något motsvarande rätt eftersom det ansågs att UR:s programverksamhet inte lämpade sig för sponsring i den här meningen. UR:s verksamhet har, i likhet med annan radio- och tv-verksamhet, förändrats och bland annat blivit mer internationaliserad. Bland annat har de internationella samarbetena ökat även när det gäller utbildningsprogram. Det gäller även samarbeten inom EBU. Den tidigare bedömningen gör sig därför inte längre gällande. UR har inlett diskussioner inom EBU för att ordna en intellektuell motsvarighet till , nämligen en europeisk kunskapsfestival, eller Eurovision Knowledge Slam. Det är en europeisk tävling i kunskapsföredrag, med korta föredrag istället för schlager, med nationella deltävlingar och en stor europeisk final. För att kunna möjliggöra projekt liknande detta bör möjligheten ses över att ge UR rätt till direktsponsring vid EBU-arrangemang på samma sätt som SVT och .
mot · H102Kr233 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra om till en stiftelse. Världskulturmuseerna omfattar fyra museer. Tre av dem – , och – ligger i och ligger i . Världskulturmuseerna styrs formellt av Statens museer för världskultur som är en myndighet, även den med säte i . Uppdraget anges i SFS nr 2007:1185 och i regleringsbrev. De flesta av stora centrala museer är, precis som Världskulturmuseerna, museimyndigheter. En del är däremot, i likhet med de flesta av länsmuseerna, stiftelser. Bland dessa kan nämnas välkända och . Stiftelseformen innebär ett större mått av självbestämmande och oberoende då stiftelsen saknar externa huvudmän och styrs av en egen styrelse. Däremot ska ändamålet vid instiftandet vara bestämt och varaktigt. Om en museimyndighet övergår i stiftelseform innebär det alltså i praktiken inte att syftet och inriktningen påverkas märkbart men att självbestämmandet stärks. Självklart har driftsformen museimyndighet sina fördelar. När det gäller i är det däremot lätt att se fördelarna med större autonomi. Exempelvis skulle det med en högre grad av självbestämmande vara lättare att involvera föreningar och organisationer på det lokala och regionala planet. Då kan man bättre finna konkreta uttryck för de olika kulturer som finns representerade i och runt . Ett utökat samarbete med de sådana verksamheter skulle också öka intresset för museiverksamheten och bidra till att forma en mer lokalt förankrad verksamhet, utan att man tappar museets huvudsakliga syfte. I syfte att öka självbestämmande och möjlighet att verka tillsammans med lokala aktörer bör man se över om en övergång från museimyndighet till stiftelse skulle kunna bidra till en sådan utveckling.
mot · H102Kr234 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mängden kolbottnar med framtida bevarandevärde. Rester av kolmilor är vanligt förekommande i skogsmarken där träkolsproduktion var en viktig näring för till exempel järnhanteringens behov. annat Bergslagen och har träkol producerats under hundratals år, och där finns rester efter tusentals kolmilor. Utav dessa finns endast ett fåtal registrerade. I samband med skogsbruk får rester av kolmilor inte skadas. Det är svårt och i vissa fall näst intill omöjligt att finna lämningarna i skogen. Ofta är det först när marken rörs som man upptäcker lämningen. Eftersom bevarandevärdet kan ifrågasättas med den stora mängd av kolbottnar som finns är det orimligt och samhällsekonomiskt oförsvarbart att spara alla lämningar orörda för framtiden. I stället vore det bättre att välja ut några typiska exempel, ordentligt märka ut ett antal kolbottnar som sedan registreras, och som lämnas orörda och säkras för eventuella behov av utgrävningar. Övriga lämningar kan då hanteras av dem som förvaltar/äger marken.
mot · H102Kr236 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheterna att se över hur tillgängliggör utbudet i sitt arkiv för allmänheten. Med sina 225 000 cd-skivor, 150 000 LP-skivor samt tiotusentals singlar har vuxit till en av världens största musiksamlingar sedan starten . Arkivet bör anses vara en del av vårt nationella kulturarv. Med detta följer ett stort ansvar som emellertid signalerat att man inte har för avsikt att uppfylla. På grund av minskade budgetanslag genomförs vad som kallas en intern demokratisering, vilken syftar till att förenkla den egna programproduktionen. Det är självfallet positivt att fler delar av kommer åt arkivets innehåll, men det sker på bekostnad av att allmänheten stängs ute. Exempelvis i och med att det utlåningsbara utbudet av skivor upphör. bör därför se över hur tillgängliggör arkivet för allmänheten.
mot · H102Kr238 · 2013-09-25 00:00:00 — Ett nationellt uppdrag till i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt uppdrag till i . I byggs just nu det som kallas för Simonsland (), en tidigare industrilokal som renoveras för att inrymma bland annat Textilhögskolan, en del av , och olika företagsstödjande funktioner. Tanken är att Simonsland skall bli en arena för utveckling av textil, mode och design. har samlingar som speglar den textila historien men även samlingar som speglar modets och designens historia, som till exempel det nodiska mönsterarkivet. Genom att museet ligger samlokaliserat med såväl högskolan som möjliga inkubatorer och liknande verksamheter finns förutsättningar för att skapa ett centrum för mode och design i . Det är viktigt att har resurser för att kunna förvalta samlingarna på ett bra sätt och göra dem tillgängliga för allmänheten. Därför bör man se över möjligheterna att ge ett nationellt uppdrag för textilindustrins historia och den textila designens och modets historia.
mot · H102Kr239 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Bergslagen. Landskap, minne och människa är ord och verklighet som hör ihop. Den europeiska landskapskonventionen har haft som ambition att lyfta fram och få igång arbetet runt dessa ord. Det är begrepp som passar bra på ett . Stiftelsen har verkat . Verksamheten började som ett museiexperiment, ett gränsöverskridande nätverksprojekt, men har allt eftersom åren gått utvecklats till en stark samarbetsorganisation (Stiftelsen ) mellan sju kommuner och två län: och kommuner i samt , , , och kommuner i . I nätverket ingår även två länsmuseer: och samt numera även en turistorganisation, WestmannaTurism i . Stiftelsens ändamål är bl a att stärka bygdens identitet och klargöra Bergslagens särart samt verka för en utveckling av Bergslagen till ett attraktivt besöksmål, att spela en aktiv roll i det lokala kulturlivet och att skapa nya dimensioner av Bergslagens industrilandskap. Bergslagen är ingen traditionell byggnad med samlingar av olika föremål. Det är ett museum utan väggar uppbyggt kring en rad välbevarade och viktiga sevärdheter i Bergslagen, ett museum som berättar om människors liv och arbete genom tiderna. Bergslagen sträcker sig över ett förhållandevis stort geografiskt område. Det är mer än mellan Säfsnäs i nordväst till i söder. Besöksmiljöerna uppvisar olika teman, exempelvis hyttor, smedjor, och gruvor men också bergsmansgårdar, kraftverk och dessutom olika konstutställningar. Allt bevarat för att ge besökaren insikt i hur järn har brutit bygd i Bergslagen. Miljöerna är av stort industri- och kulturhistoriskt värde och intresse och binder samman nutidens befolkning med Bergslagens unika historia. Inte minst för skolorna i området är Bergslagen en stor och identitetsskapande kunskapsresurs. Rent organisatoriskt är i en liten verksamhet med stort stöd av ideella krafter. Samarbetet med kommunerna sker via kultur- och turistverksamheten. Ekonomin bärs av stiftarnas årliga fasta bidrag, men för att kunna finansiera verksamheten har tidigare också medel erhållits ur statliga fonder och från EU. Bergslagen är vid det här laget en välkänd och uppskattad verksamhet med många besökare och har även tilldelats internationella utmärkelser. Museet ingår i såväl ett nationellt som ett internationellt nätverk av ekomuseer. Det är av största vikt att ytterligare kunna utveckla museet med tanke på det kulturhistoriska värdet samt betydelsen för kommunerna och deras besöksnäring. är och bör också vara ett verktyg i arbetet med landskapets minne. För att medge möjlighet till långsiktig planering och utveckling bör Bergslagen få bättre möjligheter att fortsätta sin ovärderliga verksamhet. Att lyfta fram och synliggöra historien och grunden till vårt samhällsbygge är en god inteckning .
mot · H102Kr242 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmärksamma och stödja folkhögskolans komplicerade verksamhetsutveckling. har folkhögskolan varit ett viktigt komplement till den reguljära skolan. Den har varit viktig för många, både unga och vuxna. Folkhögskolan har bildat och utbildat dem som av olika skäl har behövt utbildning och kunskaper för att kunna gå vidare i sina liv och de har genom folkhögskolan fått möjligheter att nå sina drömmar. har medelåldern för studerande på folkhögskolorna sjunkit drastiskt. Många är de som kommer till folkhögskolan för att de inte klarat gymnasieskolan. Skälen till detta är många. Fler och fler av dessa unga människor har olika funktionsnedsättningar som gjort att det inte klarat de tuffa villkoren i dagens gymnasieskola. Några exempel är dyslexi och dyskalkyli, olika sociala problem, neuropsykiatriska problem som ADHD, Aspbergers syndrom och andra liknande diagnoser. Också unga med fysiska funktionsnedsättningar blir fler i folkhögskolan. Alla dessa olika individer berikar och utvecklar både personal och studerande. Dessa unga möter en verklighet där just deras förutsättningar tas tillvara och deras behov prioriteras. Förståelsen mellan grupper ökar och världen vidgas tillsammans där helhetssyn och demokrati präglar tiden på en folkhögskola. Men, det finns naturligtvis också en annan sida av allt detta goda. Dessa förändringar som skett på , har inneburit att lärarna och rektorerna har en komplex och komplicerad verksamhet att sköta som innebär behov och krav på nya kunskaper i personalgrupperna. Det socialpedagogiska arbetet tar en mycket större andel av tiden . Många unga tar sina tidigare misslyckanden med sig till folkhögskolan och har många särskilda behov och det skapar naturligtvis krav på ökade resurser på många områden. Det innebär också att pedagogik och metodik omprövas och anpassas. Allt detta kostar på, behovet av ökade resurser både när det gäller personaltäthet, nya yrkesgrupper, lokalanpassningar m.m. Därför är det så viktigt att uppmärksammar och stödjer folkhögskolans viktiga roll i samhället och .
mot · H102Kr246 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om idrottsföreningars sociala ansvar. talar man om idrottens potential för att göra till ett mer jämställt, integrerat och tryggare samhälle. Faktum är att 3,5 miljoner svenskar på olika sätt är engagerade inom idrottsrörelsen. Idrotten ger ungdomar mer än bara bättre flås och förmåga att sätta en boll i krysset. Mitt i det roliga under lagträning, och peptalk i omklädningsrummen händer något med våra unga. Värderingar och normer förmedlas och befästs. är det positiva normer. Man får inte använda boxningskunskaperna utanför ringen. Man kämpar tillsammans som en del av ett lag lika mycket i livet som på fotbollsplan. Man spelar inte fult eller fuskar, varken i ridstallet eller i skolan. Framgångsrika idrottare, tränare och kompisarna i klubben ger förebilder och lotsar ungdomarna mot vuxenlivet. Så kan det se ut. Idrotten blir då ett viktigt skyddsnät, extra viktigt för den som riskerar att hamna snett i livet. Många idrottsföreningar tar ett socialt ansvar inte bara genom att lära barn och unga värderingar och normer, utan också genom att fungera som en stöttepelare till barn som har det svårt i livet. Detta är positivt och något som vi värdesätter , men som borde löna sig ännu bättre för de idrottsföreningar som tar socialt ansvar. Därför vore det önskvärt att överväga att se över förutsättningarna för hur det sociala ansvaret skulle kunna värderas i idrottsföreningarnas bidragsgrundande process.
mot · H102Kr251 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inleda en dialog om möjligheterna att med hjälp av statligt stöd underlätta för Arbetets museum att fortsätta att driva för politisk illustrationskonst. som passerat sedan för politisk illustrationskonst öppnades i i har dagsaktuella och högst brännande ämnen gestaltats med både nationella och internationella politiska illustratörer. Efter grundprincipen EWK:s anda har olika målgrupper nåtts i utställningar, vandringsutställningar, seminarier och konferenser, allt med förankring i EWK:s egen ambition med museet – att inspirera unga människor att reflektera över sin samtid. Genom detta har museet kunnat implementera satir och karikatyr som verktyg i dialogen med ungdomar om frågor som demokrati, yttrandefrihet och alla människors lika värde. har mycket lyckosamt drivit projektet nätverk för politisk illustrationskonst. Detta har resulterat i internationellt uppmärksammade konferenser, seminarier och vandringsutställningar som alla behandlat frågan om satirbildens betydelse i samhället med fokus på vem som har makten i det offentliga rummet. Vidare har museet arbetat efter linje att producera utställningar riktade till barn och ungdomar. gjordes där barn och vuxna fick veta hur Bamses skapare behandlade bland annat barnfattigdom, mobbning och olika familjekonstellationer i sina serier. fick barn och vuxna en resa in i Mumintrollets värld i . Där visades olika sidor av den finska författaren och politiska illustratören , från hennes bilderböcker till hennes vassa satirteckningar om . Vidare har intendent och Arbetets museums pedagoger tagit fram det mycket populära workshopkonceptet Allas lika värde, där skolklasser i åldrarna 13–i samtal och värderingsövningar får möta både sina egna och andras fördomar. kommer också samarbeten med de baltiska länderna inledas för att där diskutera och skapa bilder tillsammans med ungdomar kopplade till könsroller, jämställdhet och identitet. Det ovanstående visar tydligt hur museet gång på gång arrangerar viktiga och dagsaktuella möten som alla landar mitt i det globala samtalet om yttrandefrihet och mänskliga rättigheter. när det planerade , , invigdes har verksamheten finansierats med tillfälliga bidrag från , , och och en intendentstjänst har tillfälligt finansierats av Östsam, , , ABF och LO. Även Arbetets museum har varit delaktigt i denna finansiering. Utan ett årligt anslag för driften kan dock inte Arbetets museum behålla någon intendent för och verksamheten får i stort begränsas till att bevara . Vi anser därför att möjligheten att från statligt håll underlätta för Arbetets museum att driva vidare och kunna visa en världsunik samling samt genom detta hålla den politiska illustrationskonsten levande för en bred allmänhet bör utredas.
mot · H102Kr255 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om amatörboxning i . Begreppet amatörboxning är vilseledande, eftersom en amatörboxare som vill nå toppen tränar professionellt och många amatörboxare numera försörjer sig ekonomiskt på sin gren. Istället kommer begreppet från tidigare förhållanden, då man var mycket striktare på att skilja amatörer och proffs. Skillnaderna mellan amatörboxning och professionell boxning utgörs av regler och utrustning vid utövandet. Amatörboxning ingår i , och anordnas världsmästerskap i amatörboxing. I regleras amatörboxning av kampsportslagen. Det ställer till med ett antal rent praktiska bekymmer som det fördyrar sporten med ökad byråkrati och direkta kostnader för tillståndsansökan och annat. Svensk amatörboxning utreddes i SOU 1982:22 Svensk amatörboxning och skadeverkningarna där det står att Utredningen anser att det också i fortsättningen bör tillkomma amatörboxningens organisation inom att – i likhet med vad som gäller inom andra idrotter – utforma regler och säkerhetsföreskrifter i samråd med idrottsmedicinsk expertis utan statsmakternas inblandning (s. 90). är ensamt land i världen om att peka ut en olympisk sport som så farlig att den behöver detaljregleras med en speciell lagstiftning. En översyn bör övervägas av möjligheterna att harmonisera svensk lagstiftning med andra länder.