ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102So3 · 2013-09-24 00:00:00 — med anledning av prop. 2012/13:175 Vissa frågor om behörighet för personal i hälso- och sjukvården och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda förslaget om specialistutbildning för sjukgymnaster. I propositionen behandlas förutom nytt namn på yrket sjukgymnast, nämligen fysioterapeut, också frågor om huvudmannaskap och ansvaret för specialistutbildningen. Sjukgymnasternas specialisering är inte reglerad i författning. Däremot har () utvecklat en specialistordning för sjukgymnaster. Utbildningen består både av teoretisk utbildning, magisterexamen eller högre nivå, och klinisk utbildning inom området med tillgång till handledning. Beslut om specialistkompetens fattas av förbundets vetenskapliga råd, efter handläggning i en särskild specialistkommitté. Det finns 17 olika specialistområden. I propositionen om en reglering av specialistutbildningen gör regeringen följande bedömning. Det är regeringens hållning att införa så få regleringar som möjligt för rätten att utöva yrke. En sådan utgångspunkt måste förstås vägas mot att yrkesutövarna ska ha den kompetens som krävs för deras yrkesutövning. Den kontrollen kan dock ske på flera sätt än genom en behörighetsreglering. Som legitimerad sjukgymnast står yrkesutövaren under tillsyn av Inspektionen för vård och omsorg. Sjukgymnaster kan specialisera sig inom den specialistordning som tagits fram inom LSR. Av vad som framkommit av utredningen och remissvaren, är utbildningen av god kvalitet. Det har inte framkommit att det ur ett patientsäkerhetsperspektiv finns ett behov av att införa en reglerad specialistordning och skyddad specialistbeteckning för sjukgymnaster. Regeringen anser av det skälet att det inte bör införas en reglerad specialistordning eller skyddad specialistbeteckning för sjukgymnaster. Några remissinstanser anser att en statligt reglerad specialistutbildning skulle ge en mer enhetlig och vetenskapligt förankrad utbildning i samverkan med berörda universitet. Exempelvis anser att ansvaret för en specialistbehörighet inte är en fråga för ett fackförbund utan bör regleras av en statlig myndighet. I samband med att vårdvalet infördes ändrades styrmekanismerna inom svensk primärvård. Landsting och regioner har ett större behov av att definiera vad som är specialiserad öppenvård vid utformning av bl.a. resurstilldelningssystem. används LSR:s specialistordning, bl.a. i det nya vårdval för sjukgymnastik som införts i . Det finns problem då LSR:s specialistordning inte har någon formell status, vilket får till följd att t.ex. patienter nekas nödvändig vård då vissa vårdmodeller inte erkänner att det finns specialiserad sjukgymnastik. Det finns ett flertal aspekter som inte är klarlagda. Regeringen bör därför utreda frågan om ansvaret för sjukgymnasters/fysioterapeuters specialistutbildning vidare.
mot · H102So300 · 2013-09-27 00:00:00 — Tillämpning vid prövning av rätten till personlig assistans tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förändrad tillämpning vid prövning av rätten till personlig assistans. anger att förändrad tillämpning vid prövning av rätten till personlig assistans har lett till förtvivlade människor som berövas rätten till ett gott liv. Tillämpningen har förändrats och lett till en allt stramare syn. Enligt ett internt informationsmeddelande från ska till exempel hjälp med måltider endast ges om man inte kan äta själv. Om personen klarar att inta måltiden själv har man inte heller rätt till assistans för att förbereda, tillaga eller avsluta måltiden. Följande är en direkt återgivning av beskrivning av hur verkligheten kan se ut: ådrog han sig svåra skallskador vid en trafikolycka. Han tillbringade på sjukhus. har han bott i egen lägenhet och haft personlig assistans dygnet runt. Vid en omprövning som gjordes 2005 beviljades han . fattade ett nytt beslut. Med hänvisning till ett Informationsmeddelande, IM 2007:161 från centralt, beslutar att helt dra in hans assistansersättning. Från att ha haft assistans dygnet runt, med vaken assistans och dubbel assistans beviljas nu . vet inte vad han stoppar i munnen. Han kan inte skilja en gurka från ett gem. Han skiljer inte på det som ligger i soppåsen från det som ligger på tallriken. Han stoppar det mesta i munnen. vet inte heller när det är dags att äta och han glömmer om han har ätit. Han ser inte maten om den står utanför hans synfält, som inskränkts efter skadan. Men han kan som sagt föra handen till munnen. Därför får han inget stöd i matsituationen. Utan att ta ställning till om den stramare tillämpningen vid prövning av rätten till personlig assistans är förenlig med lagstiftningens intentioner och avsikt torde det ändå framstå för de flesta att det finns ett behov av en förändrad tillämpning.
mot · H102So304 · 2013-09-25 00:00:00 — Ledsagning enligt LSS för personer med synnedsättning och blinda tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att överväga behovet av en översyn av regelverket om ledsagning enligt LSS för personer med synnedsättning och blinda. Intentionerna med LSS, lag om stöd och service till vissa funktionshindrade, var att ge personer som på grund av funktionshinder har stora svårigheter i den dagliga livsföringen möjligheter att uppnå goda levnadsvillkor. angående levnadsförhållandena för rörelsehindrade, hörselskadade, döva och synskadade visade tydligt att gravt synskadade har stora problem i sina vardagliga aktiviteter. Det gäller svårigheter med att kunna ta sig fram i samhället, sköta bank- eller postärenden, ägna sig åt kultur- och fritidsaktiviteter med mera. Det finns ingenting som tyder på att dessa svårigheter skulle ha blivit mindre . Brist på sysselsättning, generellt svag ekonomi, dålig förankring på arbetsmarknaden, otillgänglighet i den fysiska miljön, svårigheter med att kunna nyttja offentliga transportsystem och bristande tillgång till samhällsinformation leder till sämre hälsa och kan leda till att stora grupper av befolkningen i praktiken diskrimineras i förhållande till majoritetssamhället. Vi vet att det är nästan tio gånger vanligare med självskattad dålig hälsa hos personer med olika funktionsnedsättningar. Vi vet också att kvinnor med funktionsnedsättning skattar sin hälsa sämre än män med samma problematik. Även i gruppen personer med grava synnedsättningar och blinda förekommer ett större ohälsotal än bland andra grupper i befolkningen. omfattas inte personer med grava synnedsättningar och blinda automatiskt av personkrets 3 enligt LSS. Detta får till konsekvens att de inte har rätt till ledsagning enligt LSS. Gruppen omfattar enligt beräkningar mellan 4 000–4 500 personer i . För att säkerställa att personer som lider av grav synnedsättning och blindhet får rätten till ledsagning och därigenom får hjälp att klara av sina vardagliga behov och uppnå goda levnadsvillkor enligt LSS, bör det ses närmre på ifall även den här gruppen ska tillhöra personkrets 3. Regeringen bör därför överväga behovet av en översyn av reglerna i LSS om personer med grav synnedsättning och blindhet skulle kunna tillhöra personkrets 3 enligt LSS och därmed få tillgång till ledsagarservice enligt samma lag.
mot · H102So305 · 2013-09-26 00:00:00 — Äldre med psykiska problem tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL) bör göra en översyn för att ytterligare förbättra vården för äldre med psykiska problem. En rapport från visar att utskrivningen av psykofarmaka inom primärvården ökar med stigande ålder. erbjuds inte samtalsterapi i lika stor utsträckning till de äldre som de yngre. I vissa fall upptäcks inte problemen. Äldre med psykiska problem vårdas ofta inom primärvården istället för inom psykiatrin. Med detta följer risken att de äldre får för höga doser av tunga mediciner eller ingen behandling som är verkningsfull. Med anledning av ovanstående bör regeringen undersöka förutsättningarna att tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL) göra en översyn för att ytterliga förbättra vården för äldre med psykiska problem.
mot · H102So306 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten för regeringen att tillsammans med SKL göra en översyn i syfte att uppnå en mer jämställd vård. Utvärderingar och uppföljningar gjorda av visar att kvinnor i betydligt större omfattning än män uppsöker läkare. Kostnaderna för kvinnors läkarbesök är även, totalt sett, högre än för män. Trots detta får män ofta nyare och därmed dyrare läkemedel än kvinnor. rapporterar kvinnor oftare biverkningar och läkemedelsrelaterad sjuklighet än män. Dessa exempel är bara några få i raden som pekar på att den svenska vården är sämre anpassad till kvinnors behov och förutsättningar än till mäns. Det är för mig oacceptabelt att könet ska styra och i slutänden avgöra kvaliteten och träffsäkerheten på den vård som erbjuds landets sjuka. Det kan antagas att kvinnors mer frekventa vårdnyttjande speglar en frustration över bristande omhändertagande och en mindre effektiv vård. Ett exempel på detta är hur kvinnor med kroniska smärttillstånd upprepat vänder sig till den öppna vården. Jag anser att vi mer måste uppmärksamma skillnader mellan könen i vårdens bemötande. Kvinnor och män ska erbjudas och ges jämställd och likvärdig vård. En viktig del i detta är att utprovning av läkemedel ska ske på både kvinnor och män. är män föremål för en stor majoritet av all läkemedelsutprovning, trots att kvinnor och män ofta uppvisar olika symtom vid samma sjukdom. I slutänden innebär det minskad träffsäkerhet och sämre resultat vid läkemedelsbehandling av kvinnor. Vidare anser jag att nya behandlingsmetoder, läkemedel och diagnostik också ska anpassas utifrån kvinnors villkor, någonting som sker allt för sällan . Kort sagt efterlyser jag att genusperspektivet ska genomsyra vården på ett naturligt sätt. I allt ifrån vård och omsorg till forskning och medicinsk utveckling bör man i större utsträckning ta hänsyn till både mäns och kvinnors behov och förutsättningar. Regeringen har gjort viktiga och betydande insatser för att uppnå en mer jämställd och likvärdig vård. Men det behövs ett bättre kunskapsunderlag och en fortsatt uppmärksamhet för att nå ännu bättre resultat. Skillnaden kvarstår till viss del vad gäller behandlingsmetoder, läkemedel, diagnostik och forskning. Detta är en fråga som därför skulle kunna ses över tillsammans med SKL.
mot · H102So307 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att göra det möjligt att få ett livstestamente infört i sin journal. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att inom nationella it-strategiprojekt verka för att livstestamentet blir åtkomligt även för vårdgivare utanför det egna . Det finns personer som har ett starkt önskemål att kunna dokumentera sin vilja om personliga önskemål i samband med livets slutskede. Man vill kunna förmedla önskemål till anhöriga och personal även om man hamnat i ett tillstånd då kommunikation är möjlig. Detta kan exempelvis vara noteringar om vilka anhöriga som ska kallas in vid livshotande tillstånd. Annan typ av information som kan vara bra för sjukvården att känna till, och som bör kunna läggas in i personens journal, är inställningen till exempelvis organdonation. Journalanteckningar ska givetvis gå att ändra på om man så önskar. Den moderna tekniken tillåter redan att ett annat landsting kan få tillgång till valda delar av patientjournalen som betraktas som absolut nödvändiga, men medger inte att just ett livstestamente kan bli tillgängligt. Detta är en klar brist för det är ingenting som säger att insjuknandet sker i hemlandstinget. Med anledning av ovanstående bör man överväga att göra det möjligt att få ett livstestamente infört i sin journal.
mot · H102So310 · 2013-09-24 00:00:00 — Gårdsförsäljning av egenproducerade alkoholhaltiga drycker tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över förutsättningarna för gårdsförsäljning av egenproducerade alkoholhaltiga drycker. För att landsbygden ska kunna växa är det viktigt att skapa fler och bättre förutsättningar för småskalighet. finns det fler än 60 bryggerier och flera vingårdar och spritproducenter i , varav ett flertal drivs i liten skala på landsbygden. Det är en näring som växer och skapar arbetstillfällen och tillväxt. När diskussionerna kring gårdsförsäljning har förts, det vill säga att producenterna ska, under ordnade former, kunna sälja de alkoholhaltiga drycker som de tillverkar har gränsen varit förhållandevis snäv. Det har endast gällt gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker gjorda på egenproducerade råvaror. Men många av producenterna köper in råvaror utifrån. Exempelvis malt för att brygga sitt eget öl. tvingas producenterna hänvisa till Systembolaget ifall besökarna gillar produkten. Steget från provsmakning till att åka till kan uppfattas som långt och säkerligen förlorar producenterna flera presumtiva kunder på grund av detta. De produkter som skulle omfattas av gårdsförsäljning kan ses som exklusiva och inköp av dessa alkoholhaltiga drycker skulle förmodligen inte ske i stora kvantiteter utan snarare handla om några enstaka varor. Därmed skulle Systembolagets monopol förbli mer eller mindre intakt. Dock är problemet att diskussionerna kring gårdsförsäljning endast gäller de som tillverkar alkoholhaltiga drycker av egenproducerade råvaror. Genom denna avgränsning försvinner många av de producenter som skulle gynnas av gårdsförsäljning. Därför är risken stor att en eventuell lagändring skulle bli tandlös och innefatta oerhört få producenter. Därmed vill jag uppmärksamma regeringen på möjligheten att överväga om definitionen av producent som är aktuell för gårdsförsäljning bör vidgas från den som säljer alkoholhaltiga drycker av egenproducerade råvaror till att innefatta den som säljer egenproducerade alkoholhaltiga drycker.
mot · H102So311 · 2013-09-20 00:00:00 — Öka kunskapen om endometrios–den dolda kvinnosjukdomen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över behovet av att upplysa vårdutbildningar och vårdgivare om endometrios och dess symtom och effekter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över förutsättningarna för adekvat behandling av sjukdomen genom tidig diagnos. Mellan av alla kvinnor i fertil ålder uppskattas lida av den kroniska sjukdomen endometrios. Det är en autoimmun sjukdom med mycket besvärliga symptom, och vissa gynekologer menar att sjukdomen kan orsaka den största smärtan en fertil kvinna kan uppleva. Endometrios kan leda till barnlöshet, och enligt lider 25–av ofrivilligt barnlösa kvinnor av sjukdomen. Intervallet är stort för okunskapen är stor. Orsaker till endometrios är delvis okända, och något botemedel finns inte. Man känner till att endometrios är ärftligt men är sjukdomen svår att diagnostisera eftersom symptomen varierar från kvinna till kvinna. Det tar i genomsnitt 7–att ge rätt diagnos, vilket självklart är en stor påfrestning för kvinnorna som drabbas och inte minst en källa till misstro mot sjukvården. När sjukdomen väl är diagnostiserad är den svårbehandlad eftersom man endast kan angripa symptomen. Många mediciner ger tuffa biverkningar av både fysisk och psykisk karaktär. Beträffande möjligheten att få remiss till specialistläkare och behandling av barnlösheten tillämpar landstingen olika regler, vilket resulterar i att kvinnor behandlas olika i olika delar av vårt land. I värsta fall kan detta orsaka permanent barnlöshet. Enligt både europeiska och kanadensiska studier kostar en endometriospatient samhället . En tredjedel av kostnaden står sjukvård, medicin och sjukskrivningar för, medan två tredjedelar är direkta och indirekta kostnader för samhället. Kostnaden blir totalt i . Insatser för att öka kunskapen om sjukdomen, dess symptom och effekter, skulle kunna riktas till läkarstuderande och andra vårdstuderande, till befintliga yrkesgrupper inom vården samt till samhället i stort. En bredare kunskap om sjukdomen kommer att utgöra en relevant del i arbetet att säkerställa att en diagnos ställs i ett tidigt stadium, och att behandlingsmetoderna kan utvecklas. Dagens okunskap skapar lidande för de drabbade kvinnorna, i vissa fall ofrivillig barnlöshet och innebär även en stor kostnad för vårt samhälle.
mot · H102So312 · 2013-09-25 00:00:00 — Nationell planerad hälsovård för personer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över behovet av en nationell rekommendation om planerad hälsovård för personer . Den självklara utgångspunkten för en bra äldrepolitik är att människor ska kunna åldras i trygghet och med bibehållen värdighet. Utmaningarna inom äldreomsorgen växer i takt med den demografiska förändringen, där befolkningen blir äldre och lever . kommer en tredjedel av den svenska befolkningen att vara eller äldre. Detta är en positiv utveckling, men den ställer krav på samhället. Förebyggande hälsoinsatser är viktiga. finns ingen nationell rekommendation kring planerad hälsovård för personer , trots att åldersgruppen står för en övervägande del av vårdresurserna. Förebyggande, hälsofrämjande insatser är viktiga. Genom att arbeta mer preventivt och införa ett nationellt program för de äldres hälsa minskar vårdbehovet. Vi undviker i större utsträckning livsstilssjukdomar, fallskador, psykisk ohälsa m.m. Det blir ett mindre behov av vård och läkemedelsbehandling med vinster för såväl den enskilde som för samhället. Med anledning av ovanstående bör regeringen överväga att tillsammans med Kommuner och Landsting se över behovet av en nationell rekommendation om planerad hälsovård för personer .
mot · H102So313 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att överväga en översyn av åtgärder som skulle kunna vidtas för att säkerställa att har en god tandhälsa för alla äldre. har regeringen ingått årliga överenskommelser med Kommuner och Landsting (SKL) om vård och omsorg om de mest sjuka äldre. I dessa överenskommelser har statsbidraget inriktats mot att stödja kommuner och landsting och andra aktörer i att utveckla ett gemensamt långsiktigt systematiskt förbättringsarbete. Medel har använts till att stimulera ett ökat engagemang i kvalitetsarbetet. Tandvård är hälso- och sjukvård. Tandhälsan är ofta sämre hos äldre enligt olika undersökningar, förlorade tänder behöver ersättas med implantat, broar, proteser m.m. har landstingen ansvar för att erbjuda uppsökande verksamhet och nödvändig tandvård till dem som har ett varaktigt behov av omfattande vård och omsorg. Den uppsökande verksamheten uppvisar stora skillnader beroende på var man bor i landet beträffande besök och information om rättigheten till nödvändiga åtgärder för en bättre tandhälsa för äldre. Ur folkhälsosynpunkt och mot bakgrund av skillnader beroende på bostadsort i landet, skulle en bättre nationell samordning kunna ske så att den uppsökande tandvården och informationen om densamma förbättras. i detta perspektiv bör regeringen överväga möjligheten att se över behovet av nya nationella riktlinjer.
mot · H102So314 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över behovet av en heltäckande europeisk vårdgaranti. Frågan om en europeisk patientrörlighet debatterades flitigt inom EU. Detta mot bakgrund av beslut att patienter som stöter på otillbörliga förseningar av utredning och behandling har rätt att vända sig till ett annat medlemsland och där få vård som sedan ersätts i hemlandet. Denna rättighet har utvecklats i efterföljande domar och uttolkats ifrån . Genom praxis har domstolen utformat vad som närmast kan liknas vid en europeisk vårdgaranti. Dessa patienträttigheter finns endast i form av svårtolkad domstolspraxis och inte i konkret lagstiftning. Därför anser undertecknade att det är av stor vikt att en renodlad europeisk vårdgaranti sjösätts. För oss är det enkelt. Alla ska ha rätt till den vård de behöver, oavsett i vilket land eller län de bor. Vid eventuell fördröjning, känd bristfällig vårdkvalitet eller vid sällsynta sjukdomar bör vi eftersträva ett utökat samarbete mellan medlemsländerna I EU. Det kostar inte mer att få den vård man ändå ska ha, men kortar sjukskrivningstider och mänskligt lidande. Vi menar sålunda att patientens rättigheter i stället ska handla om att ha rätt till den vård och vårdkvalitet man behöver, så att man snabbt blir frisk. Makten över vården ska i så stor utsträckning som möjligt ligga hos patienten själv, inte hos politikerna. Det får inte vara så att byråkrater ska tvinga människor stå kvar i kön bara för att den svenska sjukvården inte räcker till. Vi vill således fortsätta utöka valfriheten i fråga om var den enskilde kan söka sin vård. Det är för oss obegripligt varför det skall vara svårare för landstingen att tillåta behandling utomlands än att tillåta den i grannlandstinget. I dagens globaliserade samhälle finns gränserna mest i kartböckerna och står inte längre för begränsningar i samma utsträckning som . Det innebär att patienter i eller i – som på sedvanligt sätt har fått behovet av en operation eller behandling fastställt där hemma – skall kunna få nödvändig vård utomlands om inte klarar av att erbjuda den inom rimlig tid. Framsteg har gjorts i frågan sedan alliansregeringen tillträde. är det viktigt att arbetet med att införa en heltäckande europeisk vårdgaranti fortsätter. Vi anser därför att regeringen bör överväga möjligheten att se över behovet av en heltäckande europeisk vårdgaranti. Innebörden skulle kunna vara att patienter ska kunna söka såväl akut som planerad vård inom valfritt EU-land. Finn (M)
mot · H102So315 · 2013-09-20 00:00:00 — Det statliga ägandet på apoteksmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att avveckla det statliga ägandet av och Apoteksgruppen på den omreglerade apoteksmarknaden. Apoteksomregleringen, där det statliga monopolet i branschen upphörde , har varit en succé. fler apotek, utökade öppettider, tydligt fokus på kunden och utveckling av nya tjänster på apoteken. En stor andel av apoteken drivs av privata aktörer och de drivs med hög kvalitet och omsorg om kunden. finns två statligt ägda apoteksaktörer kvar på marknaden: och Apoteksgruppen, trots att de privata aktörerna bevisat att de klarar att driva apoteken med den kvalitet och service som krävs. Det är nu dags att ta nästa steg och avveckla det statliga ägandet i branschen. Under de som vi haft en omreglerad apoteksmarknad har mycket positivt skett för kunderna. Många fler apotek, utökade öppettider, nya tjänster och förbättrad service är bara några exempel på att omregleringen varit bra för patienter och kunder. finns ett fortsatt statligt ägande på apoteksmarknaden, dels i , dels i den statliga franchisekedjan . som gått sedan omregleringen, står det nu klart att de nya privata aktörerna klarar det samhällsuppdrag som det innebär att driva ett apotek. De gör det effektivt och med god kvalitet. Under de omständigheterna finns ingen anledning att staten ska fortsätta bedriva apotekshandel. Låt de privata aktörerna fortsätta att utveckla apoteksbranschen.