ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102XS25071 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arrendepriser inte ska vara marknadsledande. har det statligt ägda genomfört betydande höjningar av sina jaktarrenden i de norra delarna av landet. I vissa fall har prishöjningarna varit flera , och detta i kombination med höga fällavgifter på älg gör att alltfler jägare och jaktlag inte längre har råd att förlänga sina arrenden. Det finns exempel på när priset per fälld älg närmar sig , och då är det omöjligt för de allra flesta att fortsätta jaga. Detta är något som inte ser som något större problem då de menar att det finns många andra än de i området boende som är mer köpstarka som de kan sälja jakten till. De jägare och jaktlag som har arrenderat marker i den delen av landet som de bor i tar dock oftast ett stort ansvar för de marker de jagar på och de viltstammar som de förvaltar. Det handlar om en långsiktig förvaltning för att få hållbara viltstammar, och långsiktig förvaltning är något som gynnar även markägarna, i detta fall skogsbolaget . Att istället arrendera ut marken till de jägare och jaktlag som för stunden har råd riskerar att minska långsiktigheten i viltstammarnas förvaltning, och det finns också en uppenbar risk att tilldelade älgar inte kommer att fällas i samma utsträckning. Detta är annars något som skogsbolagen anser vara av högsta vikt för att minska betesskadorna, ett problem som det talas allt oftare om. Om betesskadorna är ett problem man vill få bukt med borde man vara mån om att älgförvaltningen på markerna tas om hand på bästa sätt, och med kontinuitet. Att agera som prisdrivande på marknaden är en ovanlig roll för ett statligt ägt bolag. Det borde inte vara roll att driva upp priserna på jaktarrenden så att inte de människor som bor i områdena har råd att fortsätta arrendera. Tvärtom, som statligt bolag ägt av svenska folket, bör man värna de som tar ansvar för långsiktighet och god viltvård, och ge förutsättningar för människor att bo kvar i glesbygd. är en betydande markägare som skapar arbetstillfällen, och också är beroende av att människor bor kvar i glesbygd. Därför bör ta ansvar för att långsiktig viltvård möjliggörs på deras marker, snarare än kortsiktiga vinster från pengastarka tillfälliga jaktbesökare. i (S)
mot · H102XS25081 · 2013-10-03 00:00:00 — Lagen om offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagen om offentlig upphandling utifrån bl.a. kriterier som närproducerat. Lagen om offentlig upphandling () är i många stycken bra för den offentliga verksamheten och för att skapa rättvisa villkor för de företag som säljer tjänster till kommuner och landsting. Lagen har dock flera områden som skulle behöva förbättras. Det är viktigt att skapa konkurrens på lika villkor gentemot privata utförare av offentligt finansierad verksamhet. kan t.ex. friskolor marknadsföra sig genom att erbjuda eleverna lokalproducerad mat. Något som elever och föräldrar i många fall anser vara en viktig kvalitetsfråga. Men i den offentligt drivna verksamheten får vi inte i upphandlingar ta någon hänsyn till var produkterna är producerade, trots att detta är en viktig kvalitetsfråga för våra skattebetalare. Det måste vara möjligt att i upphandling ta hänsyn till vad som är en bra affär för skattebetalarna och kunna värdera den kvalitet som närproducerade varor innebär. I dagens kan en offentlig verksamhet ställa krav på olika kvaliteter hos en produkt inklusive pris. Men vi är förbjudna att ta hänsyn till var en produkt är producerad. En konsekvens av detta blir att vi inte har möjlighet att genomföra den för miljön och skattebetalarna bästa affären utan tvingas att köpa den billigaste produkten. I många kommuner är lantbruket och den förädling som sker av lantbrukets produkter viktiga näringar och arbetsplatser för kommuninnevånarna. En näring som dessutom i stor utsträckning bidrar på ett positivt sätt till landskapets utseende. För skattebetalarna i kommunen är det en mycket dålig affär att tvingas köpa dessa livsmedel från den tillverkare som har de bästa klimatförutsättningarna att odla grödorna som lantbruket producerar. riskerar på ett allvarligt sätt att gynna producenter med de bästa tillverkningsförutsättningarna på bekostnad av ett öppet landskap och arbetstillfällen i våra kommuner. Med hänvisning till ovanstående är det nödvändigt att uppmanar regeringen att se över lagen om offentlig upphandling.
mot · H102XS25089 · 2013-10-02 00:00:00 — Bättre samordning mellan de nordiska ländernas socialförsäkringssystem tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag som bidrar till en bättre samordning mellan de nordiska ländernas socialförsäkringssystem. Den som arbetar i ett EU-land omfattas i normalfallet av arbetslandets socialförsäkringssystem. Särskilt mellan de nordiska länderna i gränsregionerna blir dagpendling allt vanligare till jobb i det intilliggande nordiska landet. De nordiska länderna är alltmer en gemensam arbetsmarknad, särskilt i gränstrakterna. Möjligheten till jobb i gränstrakterna finns ofta i det andra landet. Tyvärr uppstår många problem vid denna typ av dagpendling, särskilt kring regler och lagstiftning om socialförsäkringsvillkor. Många praktiska exempel som försvårar arbetspendling har redovisats från gränskommunerna och deras samarbetsorgan. Men trögheten att undanröja regelverk som allmänt uppfattas som orimliga är förlamande. Det kan handla om ersättning för handikapputrustning på en arbetsplats eller regelverk för föräldrapenning. Till och med möjlighet till barnbidrag vid arbetspendling är inte självklart eller regelverk vid arbetslöshet och sjukdom. Listan på exempel kan göras lång då allt fler drabbas av de otydliga regelverken som dessutom ger utrymme för tolkningar. Det är därför angeläget att underlätta rörligheten på denna växande arbetsmarknad. Det krävs bättre samordning mellan de nordiska ländernas socialförsäkringssystem så att människor enklare kan röra sig mellan, arbeta och bo i olika nordiska länder. Regeringen bör återkomma till med förslag som bidrar till en bättre samordning mellan de nordiska ländernas socialförsäkringssystem.
mot · H102XS25149 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det statliga solcellsbidraget. Att installera solpaneler på sin fastighet har för många svenska privatpersoner och företag blivit ett bra och lönsamt sätt att få en självständig och miljövänlig energiförsörjning. Men det statliga solcellsbidraget har tyvärr inte hängt med i utvecklingen. Bidraget har som syfte att uppmuntra fastighetsägare till att installera solpaneler, som branschen utvecklas och antalet aktörer på marknaden ska öka. Därför är solceller viktigt för både konsumenternas plånböcker, för näringslivet, för forskningen och för miljön. Det är respektive länsstyrelse som hanterar ansökningarna av stödet. Länsstyrelse efter länsstyrelse redovisar nu att stödet inte på långa vägar räcker till för att möta de ansökningar som kommer in. För att möta den kraftiga efterfrågan bör stödet förlängas alternativt permanentas, samt öka i omfattning. bör därför initiera en utredning om att öka det statliga solcellsbidraget och att taket för stöd per solcellssystem bör höjas.
mot · H102XS26002 · 2013-10-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:22 Undantag från kassaregisterkrav vid obetydlig omfattning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyndsamt återkomma med förslag som innefattar lika regler oavsett om handeln bedrivs av svensk eller utländsk näringsidkare. Vi socialdemokrater har inga större invändningar om förslagen i propositionen men menar att en viktig komponent saknas frågan om lika villkor mellan svenska och utländska näringsidkare. kan två torghandlare på samma torg beröras av olika regler beroende på vilket land de anses ha sin bas i. Detta är givetvis inte acceptabelt ur likabehandlings- och konkurrenshänseende. Detta var också något som ställde sig bakom vid den senaste behandlingen av denna fråga, när skatteutskottets betänkande 2012/13:SkU32 behandlades. påtalade då att enligt 39 kap 5 § skatteförfarandelagen (2011:1244) undantas den som är befriad från skattskyldighet enligt inkomstskattelagen från kassaregisterkravet. Det innebär att företag utan fast driftställe i inte är skyldiga att använda kassaregister. Företagen är dock skyldiga att betala mervärdesskatt på försäljning av vissa varor och tjänster inom landet. Regeringen uppdrogs därefter att återkomma till med förslag till en reglering som inte ställer olika krav på kassaregister utifrån om företag har fast driftställe i eller inte. Vi konstaterar att så inte har skett, utan att regeringen har ignorerat beslut. Vi föreslår därför att åter ger regeringen till känna vad som här anförts om detta.
mot · H102XS4104 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om överskuldsatthet. finns det enligt Insolvens () över 100 000 personer som har en pågående löneutmätning. Detta inkluderar inte antalet överskuldsatta som är utan utmätningsbar inkomst, vilka är över 200 000 personer. Till detta finns det 492 030 personer som har ett skuldsaldo hos varav 1793 personer är omyndiga. När det sedan kommer till barn som lever i familjer med överskuldsatthet så finns det ingen statistik men enligt Rädda barnen så lever av barn i fattigdom och då är barn som lever i familjer med löneutmätning inte medräknade i detta. De vanligaste orsakerna till att hamna i ekonomiskt obestånd är sjukdom, arbetslöshet, konkurs och skilsmässa. Självmordsfrekvensen är högre för dessa personer jämfört med normalfrekvensen. Man räknar med att mellan 400 600 000 personer är överskuldsatta och samhällskostnaden för detta räknas till mellan 30 50 miljarder/år för sjukdom och produktionsbortfall. finns det skuldsanering att tillgå vid överskuldsatthet och saneringen har en längd av högst . Det har förts diskussioner om att sänka hjälpen till . Det är heller inte många som utnyttjar skuldsaneringen som det var tänkt. Det som man inte heller har tittat på är hur krediter bollas runt bland inkassobolagen med ökade kreditutgifter som följd för den överskuldsatte, det har heller inte tittas på om preskriptionstiden är riktig och hur inkassobolagen utnyttjar avbrottsprincipen maximalt. Preskriptionstiden och möjligheten att kunna förlänga kreditskulden i all evighet med höga räntor som följd, är en av de största orsakerna till att många blir överskuldsatta. I vissa fall är ränteutgifterna upptill 10 gånger högre än själva skulden som fanns från början. Detta är en samhällsfara som kan komma att eskalera då marknaden hetsar folk att ha det senaste inom teknologi, bilar hus med mera. Vi socialdemokrater anser att det är viktigt med sunda finanser och välmående medborgare. Vi ska också försöka förebygga att människor inte hamnar i skulder man inte kan betala, men vi vill också hjälpa dem som är utsatta för överskuldsatthet. Därför bör man se till att kreditmarknaden stramas upp och att skärpa regelverket ytterligare kring sms-lån och andra kreditmöjligheter som leder till överkonsumtion. Vi måste också se till att människor som hamnar i sjukdom, arbetslöshet, konkurser och skilsmässor får den ekonomiska rådgivning och hjälp som behövs för att undvika överskuldsatthet. Man bör även se över konsumentkreditlagen gällande preskriptionstid och avbrottsprincipen. Det ska inte gå att förlänga preskriptionstiden hur som helst, kredit- och låneinstituten måste ta ett större ansvar över hur de lånar ut sina pengar. När det gäller preskriptionstiden så bör den sänkas från dagens till och det bör endast får göras ett avbrott på varje tagen kredit, genom detta ökar kredit- och låneinstitutens ansvar för sin låneverksamhet. På så vis förbättras även situationen för den överskuldsatte vilket innebär att personen kan börjar ta ansvar över sin ekonomi. i (S)
mot · H102XS4106 · 2013-10-01 00:00:00 — Tillåt klampning av däck tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att en möjlighet för polisen att klampa däck på både svenskregistrerade och utlandsregistrerade transporter. En stor del av godstrafiken på svenska vägar är trafik från andra länder inom EU eller EES. Många tunga fordon från andra EU-länder trafikerar svenska vägar . En del av dessa fordon är i mycket dåligt skick. Dåliga däck är ett problem som återkommer och som skapar stora problem. har ju lagstiftningen skärpts, så det har blivit lite bättre, men det är fortfarande för många som fastnar i backarna på grund av dåliga däck. Därtill kommer att chaufförer överskrider hastighetsbegränsningar eller på annat sätt framför fordonet på ett sätt som medför risker. Överträdelse av kör- och vilotider är det absolut största problemet. Överträdelser av dessa sker och här är polisen maktlösa. De böter som eventuellt utdelas för överträdelser betalas sällan och så fort polisen lämnat kontrollplatserna kan man bara åka vidare. Det är naturligtvis trafikfarligt med chaufförer som sitter och kör utan riktiga raster. Detta innebär att konkurrensen på lika villkor helt sätts ur spel när vi jämför oss med utländska åkerier. har polisen mycket små möjligheter att komma till rätta med dessa problem. Det är önskvärt att polisens befogenheter utökas så att det blir möjligt att hålla fordonet i kvarstad genom att t.ex. klampa dess däck. Det skulle förhindra föraren att köra vidare och göra det enklare att utkräva ansvar.
mot · H102XS4131 · 2013-10-01 00:00:00 — Behovet av en långsiktig tågplanering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en långsiktig tågplanering. drabbades av en fullständig kalldusch när uppgifter kom ut om att i den så kallade Tågplan 2014 övervägde att pendeltågen mellan och skulle vända i i stället för i . Det skulle betyda att pendeltåg inte längre skulle trafikera sträckan – – . Detta skapade en stor oro och ledde till massiva folkliga protester. Politiker och tjänstemän från Stockholms- och Sörmlandslänen agerade gemensamt för att trycka på för en förändring. De omfattande protesterna gav effekt och vi kan nu konstatera att pendeltågen kunde räddas . När nu det omedelbara hotet har lagt sig behöver en diskussion föras kring hur tågplaneringen ska gå till . Vi behöver komma bort från den nu rådande situationen där vi år riskerar drastiska förändringar som är direkt avgörande för människors vardag och lämnar enskilda personer, företag och kommuner skärrade inför hur framtiden ska te sig. Det är varken ansvarsfullt, långsiktigt eller samhällsekonomiskt rationellt att ha ett regelverk som enbart medger ettåriga trafikplaner. Processen behöver också präglas av en större öppenhet och en bättre dialog med alla berörda samhällsaktörer. Resenärerna planerar sitt liv och sitt boende efter pendeln. De måste kunna få en större trygghet än att förändringar sker oplanerat och med kort varsel. Det är slående att även de privata aktörerna kritiserar för att lägga tidtabeller manuellt och i sänder och beskriver det som en hantering hämtat ". Kriterierna för tolkning av samhällsekonomisk effektivitet behöver också utvecklas och inkludera effekter också för andra trafiksystem och för samhällsutveckling med väl fungerande bostads- och arbetsmarknader. Det kan inte vara rimligt att olika tåglinjer ställs mot varandra utan att en bedömning görs av den samlade samhällseffekten av olika förändringar. Mot denna bakgrund måste reglerna för tågplanering bli mer transparenta och långsiktiga. Dessutom måste kriterierna för samhällsekonomisk effektivitet utvecklas och inkludera effekter för andra trafiksystem och för samhällsutvecklingen med väl fungerande bostads- och arbetsmarknadsregioner.
mot · H102XS4137 · 2013-10-03 00:00:00 — Övervältring av kostnader för försörjningsstöd på kommunerna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda en finansieringsmodell för försörjningsstödet som tar hänsyn till sysselsättningen. minskade antalet hushåll som fick försörjningsstöd kontinuerligt. Under finanskrisen har de gått upp. Kostnaderna för försörjningsstödet var 2011 mer än högre än . sjönk antalet hushåll på försörjningsstöd igen. Om man räknar bort introduktionsersättningen till nyanlända så har dock kostnaderna för försörjningsstödet fortsatt öka och uppgick till mer än . Det är en uppgång med . presenterade 2012 siffror om vilka försörjningshinder som ligger bakom att människor söker försörjningsstöd. , 106 798 personer, har på något sätt angett arbetslöshet. De saknar ersättning (67 357 personer), har otillräcklig ersättning (34 551) eller väntar på utbetalning (4 890). Arbetslösa som saknar arbetslöshetsförsäkring är den enskilt största gruppen (). Det är mer än fyra gånger fler än de invandrare som får introduktionsersättning eller de personer som får sjuk- och aktivitetsersättning (förtidspension). Dessa personer är inte förhindrade eller oförmögna att arbeta. De har bara inte funnit en anställning. är det alltså en väldigt hög andel av dem som begär försörjningsstöd som gör det på grund av arbetslöshet. Det innebär att kommunernas försörjningsstöd fungerar som försörjning för arbetslösa som antingen saknar eller har mycket låg ersättning för arbetslöshetsförsäkringen. Kommunerna bär alltså en del av kostnaden för arbetslösheten. Ändå är sysselsättning och arbetslöshet inte en beräkningsgrund för försörjningsstödet som istället endast räknas upp med ett kostnadsindex. Det finns ett behov av att utreda om inte finansieringen av försörjningsstödet bör ta hänsyn till sysselsättningssituationen.
mot · H102XS4138 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillsyn och kontroll av cabotagetransporter inom . Den begränsade rätten att utföra cabotagetransport inom EU och EES området har mycket brister i uppföljning och kontroll i . Rätten till cabotagetransport är reglerad så att transport utförd av företag från EU- och EES länder kan när de anländer med internationell last genomföra tre transporter inom landet från det att de lossat den internationella lasten i . Undersökningar gjorda av visar på att cabotagetrensporter är mycket omfattande och att betydligt fler transporter görs än det vad regelverket tillåter. Inhemska transporter med utländska fordon visar att över 2500 utländska lastbilar och långtradare kontinuerligt trafikerar landet och många i strid med EU reglerna. Att detta kan fortgå uppges av åkeribranschen vara den undermåliga kontrollen och uppföljning av cabotagereglerna i . Det är av stor vikt att ett regelverk följs upp och kontrolleras av alla länder som omfattas av regelverket. Åkerinäringen i är hårt pressad av den snedvridna konkurrens som uppstår av olaglig omfattande cabotagetransport som sker inom vårt lands gränser. Svensk åkerinäring är har en hög miljömedvetenhet och är betydande för många arbetstillfällen i vårt land särskilt gäller det landsbygd där åkeriföretag av hävd är väl etablerade. Det är av största vikt att bristen på tillsyn och kontroll tas på alvar och att en förbättring nås .
mot · H102XS4188 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bygga höghastighetsjärnväg i . Alla som på ett eller annat sätt använder den svenska järnvägen kan se att den lider av en mängd problem. Underhållet har inte fungerat tillfredsställande, vilket har lett till förseningar och brist på förtroende för tågresandet hos många svenskar. Den tillgängliga kapaciteten räcker inte till för alla de tåg som tågoperatörerna vill köra. Och blandningen av olika typer av tåg med olika hastigheter på samma banor leder till att kapaciteten minskar på spåren. krävs det omedelbara åtgärder för att inte järnvägen ska tappa ytterligare förtroendekapital. För att om möjligt öka antalet resenärer och mängden gods på järnväg, krävs omedelbara åtgärder för att öka underhållet och upprustningen av det befintliga järnvägsnätet. Självklart ger det också de snabbaste effekterna av satsade pengar. Men det finns ytterligare ett spår! när det handlar om den framtida järnvägen i . Debatten om höghastighetståg i har pågått . Det är dags att gå från ord till handling! I Europakorridorens remissvar till Förslag till nationell plan för transportsystemet 2014-2025 kan man läsa: De nya banorna från via till (Götalandsba-nan) respektive (Europabanan) skall naturligtvis byggas med modernast möjliga teknik och standard. Det innebär att de bör medge hastigheter /h. Det är den standard som man använ-der sig av runt om i världen och skall våra banor vara klara om bör ingen annan standard komma i fråga. Med separerade banor för de snabba persontransporterna och godstransporterna ökar kapaciteten kraftigt på det svenska järnvägsnätet. Det ger möjlighet till betydligt fler persontransporter och betydligt mera gods på järnväg. Detta i sin tur medför bättre miljö på grund av minskade utsläpp och förbättrad trafiksäkerhet.. Vidare skriver man om finansieringen: För att klara detta bör ett projektbolag bildas, i enlighet med den så kallade industrigruppens (m. förslag , förslagsvis ägt helt eller delvis av staten. Bolagets uppgift blir att bygga, äga och driva banorna tills de är betalda och sedan överlåta banorna på staten. Goda erfarenheter av denna typ av finansiering finns redan som till exempel Öresundsbro-konsortiet. Med ett sådant upplägg kommer inte utbyggnaden att konkurrera med det stora behovet av upprustningar av det befintliga järnvägsnätet.. Vi delar uppfattningen som förs fram av Europakorridoren. Vi menar också att regeringen bör ge i uppdrag att genomföra de utredningar som krävs för en utbyggnad av hela det svenska höghastighetsnätet; Stockholm-Jönköping-Göteborg samt Stockholm-Jönköping-Öresundsregionen. Regeringen bör också fatta ett principbeslut om finansieringen av hur utbyggnaden ska kunna ske så att den inte konkurrerar med de i allra högsta grad nödvändiga upprustningarna av det befintliga järnvägsnätet.