mot · H102T521 · 2013-10-04 00:00:00 — Vårt förslag om bonus–malus driver också starkt för en elektrifiering av bilparken, då i praktiken enbart bilar med eldrift kan få den högsta bonusen. Eftersom inför ett annat system för att stimulera bränslesnåla bilar fasas regeringens fordonsskattebefrielse för miljöbilar ut. Reformen fasas ut på ett sådant sätt att det inte drabbar dem som redan köpt en bil under det nuvarande regelverket. Vi föreslår också att förmånsbeskattningen anpassas till vårt förslag om bonus–malus. Förslag om bonus–malus utvecklas närmare i motion 2013/2014:T526 Klimatet och bilen – politik för bilism i ett hållbart samhälle. Regeringen föreslår i sin budgetproposition att en kvotplikt införs för förnybara drivmedel. Vi är generellt positiva till låginblandning av biodrivmedel och införande av en kvotplikt. Vi ser dock att det finns stora behov av att komplettera ett kvotpliktssytem med andra styrmedel som främjar utveckling och användning av fordon och bränslen baserade på förnybar energi. Vi föreslår att ett stödsystem i form av en sorts prisförsäkring införs för industriell framställning av andra generationens biobränsle. Stödet syftar till att skapa trygghet på marknaden så att industriella investerare vågar gå in och bygga fullskaliga fabriker för andra generationens biobränslen. Med tanke på den framtida konkurrensen om bioråvaran och markanvändning är utgångspunkten för systemet att endast bränsle som producerats på ett hållbart sätt och som når tillräckligt långt gällande nettominskningar av koldioxidutsläpp per energienhet bränsle bör ges stöd. Förutom att drivmedlen behövs för att få ett hållbart transportsystem ska de ge ansenlig klimatnytta, inte hota den biologiska mångfalden och inte konkurrera med matproduktion. Förslaget beskrivs mer ingående i motion 2013/2014:T526 Klimatet och bilen – politik för bilism i ett hållbart samhälle. I förslag till biogasstrategi finns ett förslag på stöd för att tillvarata gödsel som annars bidrar till växthuseffekten, ett så kallat metanreduceringsstöd. Regeringen har finansierat satsningar på biogas på landsbygden genom medel från landsbygdsprogrammet, där det blir stora nedskärningar . föreslår ett metanreduceringsstöd och en statlig lånegaranti för biogasproduktion samt ett stöd för utbyggnad av tankställen på sammanlagt inom utgiftsområde 21 Energi. Flygresandet står för mellan av svenskarnas totala klimatpåverkande utsläpp men betalar varken energi- eller koldioxidskatt. Flyget har däremot införlivats i EU:s handel med utsläppsrätter, utan att ta hänsyn till att flygets klimatpåverkan är ungefär dubbelt så stor som bara dess koldioxidutsläpp. bör därför verka för att flyget ges en särskild utsläppsbubbla, vid sidan av industrin. I väntan på en sådan lösning föreslår en flygskatt i syfte att kompensera för den del av flygets klimatpåverkan som inte täcks av utsläppshandeln. En sådan kan med fördel göras avståndsbaserad för att bättre spegla flygets klimatpåverkan. Då frågan om flygskatt utreds inom utredningen om en fossiloberoende fordonsflotta föreslår vi bara en flygskatt av samma modell som beslutades av den socialdemokratiska regeringen , men är öppna för att flygskatten kan komma att utformas på ett mer träffsäkert och rättvisande sätt efter att utredningen presenterat sitt förslag. Se även motion 2013/14:Fi319. 5.8Låt sjöfarten bli en del av klimatomställningen Sjöfarten är en viktig pusselbit som ofta glöms bort i klimatdebatten. drygt 50 hamnar och vattenvägar har en stor potential att avlasta vägnätet och därmed minska klimatbelastningen. Vi vill se fler satsningar som möjliggör att sjöfarten blir en del av klimatomställningen. Därför föreslår vi en koldioxiddifferentiering av farledsavgifterna, införande av tonnageskatt i kombination med en omställningsfond för klimat och miljö samt att en kväveoxidfond enligt norsk modell bör utredas. EU-medel kan bidra till finansiering av satsningar på infrastruktur av sjöfart genom TEN-T. Vår godspott för satsningar på projekt för att främja klimatsmarta godstransporter i närtid är avsedd att användas också för vissa åtgärder för sjöfarten, till exempel delfinansiering av kombiterminaler för omlastning mellan sjöfart, järnväg och väg (detta utvecklas närmare i motion 2012/13:T503). 5.9It, det femte transportslaget – satsa på bredband De fyra transportslagen järnväg, väg, sjöfart och flyg fungerar inte utan det femte, data- och telekommunikation. Det moderna samhället är beroende av data- och telekommunikation och blir allt mer sårbart. Infrastruktur för data- och telekommunikation är en grundläggande samhällstjänst. Det är viktigt ur sårbarhetssynpunkt att behålla ägande och drift av statliga fibernät. Staten är genom sina verksamheter en stor ägare av bredbandsinfrastruktur och en betydande aktör på bredbandsmarknaden. Tillgång till service och goda kommunikationer är viktiga förutsättningar för fortsatt boende på landsbygden. Till detta hör tillgång till snabbt bredband. Regeringen har som mål att av medborgarna och företagen ska ha snabbt bredband till 2020. Men det fattas pengar i budgeten för att uppnå det målet. Vi utvecklar vår syn på bredband närmare i motion 2013/14:T289 Statens ansvar för bredbandsutbyggnad. Regeringen har tidigare hämtat merparten av pengarna för sin bredbandsmiljard från landsbygdsprogrammet. I budgetpropositionen anges nu att man hoppas kunna finansiera satsningen genom landsbygdsprogrammet också fortsättningsvis, som man tillstår att det är osäkert om det går. Landsbygdsprogrammets medel minskar dramatiskt enligt regeringens budget. Det är i skrivande stund oklart i vilken utsträckning det är möjligt att finansiera delar av bredbandsutbyggnaden genom medel från . Regeringen halverar också pengarna i utgiftsområde 22 Kommunikationer anslag 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation till 2015, som en direkt följd av mindre finansiering av bredbandsutbyggnad genom landsbygdsprogrammet. anser att det behövs en större stabilitet och förutsebarhet i finansiering av bredbandsutbyggnaden på landsbygden. En miniminivå ska säkras. Därför satsar vi under utgiftsområde 19 Regional tillväxt anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Beroende på kommande beslut om användningen av EU-medel från landsbygdsfonden eller regionalfonden kan också medel från dessa fonder komma att användas för bredbandsutbyggnaden. Det behövs också regionala bredbandskoordinatorer för att bidra till förbättrad styrning och uppföljning och underlätta för aktörerna framför allt vid bredbandsutbyggnad på landsbygden. Därför öronmärker vi för detta under utgiftsområde 1 , anslag 1:5 Länsstyrelserna m.m. Då utrikes flyg och sjöfart inte inkluderas. Pm , Minskade koldioxidutsläpp från trafiken, . Då utrikes flyg och sjöfart inte inkluderas. Pm , Minskade utsläpp av växthusgaser från trafiken, . , , Underlag till Färdplan 2050, 2012:224, s. 23. Figuren kommer ursprungligen från till Färdplan 2050. Enligt Rut-underlag Dnr 2013:645 Slutredovisning kostnader. betänkande 2012/13:TU2 Transportsystemets inriktning. Höjda banavgifter och deras effekter i ett trafikslagsövergripande perspektiv. För att en momssänkning ska vara möjlig krävs att inköp av bilpoolstjänst definieras som en transporttjänst, eftersom dessa får ha en lägre momssats enligt EU:s mervärdesdirektiv.