mot · H102Sk376 · 2013-09-24 00:00:00 — Skattefusk, svartjobb och social dumpning 4Nationell handlingsplan mot skattefusk, svartjobb och socialdumpning6 5.1Mer resurser till Skatteverket7 5.4Kassaregister – lika regler för alla9 6.1Personalliggare och oanmälda arbetsplatsbesök9 6.2Individuell redovisning av skatter och arbetsgivaravgifter10 6.3Tydligare villkor för F-skatt11 7Åtgärder mot social dumpning12 7.1Hög organisationsgrad ger kollektivavtalsmodellen legitimitet12 7.2Stärk den svenska kollektivavtalsmodellen – riv upp lex Laval12 7.2.3Juridiskt bindande socialt protokoll14 7.2.4Permanent skydd för den svenska kollektivavtalsmodellen15 7.3Krav på förhandlingsbehörig representant15 7.4Facken måste kunna kontrollera att avtal följs15 7.5Förhindra skatteplanering vid utstationering16 7.6Företagsstöd endast till dem som sköter sig16 7.7Huvudentreprenören ska ta ansvar för missförhållanden17 7.9Arbetskraftsinvandring från länder utanför EES och Schweiz18 7.9.1Arbetserbjudandet måste göras rättsligt bindande20 7.9.2Ingen koncentration till arbetsplatser med dåliga förhållanden21 7.9.3Vandelsprövning av presumtiva arbetsgivare21 7.9.5De som avslöjar missförhållanden ska inte utvisas22 7.10Rättvisare och effektivare regler mot utnyttjande av papperslösa23 8Åtgärder för en bättre offentlig upphandling24 8.2Ingen upphandling från företag i skatteparadis26 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell handlingsplan mot skattefusk, svartjobb och social dumpning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en konsekvensanalys av att helt avskaffa möjligheterna till ränteavdrag inom en intressegemenskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa mer generella regler för att komma till rätta med skatteläckage vid utflyttning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återkomma med förslag om kassaregister för företag som saknar fast driftsställe i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett förslag om personalliggare för byggbranschen i kombination med oannonserade kontrollbesök som kan beslutas före de allmänna valen 2014. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda vilka branscher som bör omfattas av kravet på personalliggare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om individuell redovisning av skatter och arbetsgivaravgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska krävas flera uppdragstagare för att godkännas för F-skatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tidsbegränsad F-skatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en avdragsrätt om för medlemsavgift i facklig organisation bör införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att riva upp lex Laval.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tilläggsdirektiv till Utstationeringskommittén.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om permanent skydd för den svenska kollektivavtalsmodellen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör göras ett tillägg i utstationeringslagen om att alla utstationerande företag ska ha en förhandlingsbehörig företrädare i Sverige.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ på EU-nivå för att säkerställa att fackliga organisationer har möjlighet att företräda sina medlemmar gentemot, och inhämta relevant information från, myndigheter i andra EU-länder.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen inom EU bör driva frågan om möjlighet till överprövning av A1-intyg.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda begränsningar av den s.k. 183-dagarsregeln. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla former av företagsstöd som betalas ut ska villkoras med att företaget följer lagar och kollektivavtal.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att företag som är etablerade i och som anlitar underentreprenörer eller bemanningsföretag, oavsett om dessa är svenska eller utländska, bör göras solidariskt ansvariga för inbetalningar av löner, försäkringar, skatter och sociala avgifter.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bekämpning av oseriös yrkestrafik.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med lagförslag om att arbetsgivare är skyldiga att bifoga ett bindande anställningsavtal till ansökan om arbetstillstånd.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riktlinjer för arbetskraftsinvandring.2 begär att regeringen återkommer med lagförslag om hur en vandelsprövning av presumtiva arbetsgivare kan utformas.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om restriktivitet med arbetstillstånd i de fall anställningen inte avser heltidsarbete.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den som beviljats arbetstillstånd hos en arbetsgivare som brutit mot anställningsavtalet bör få stanna i hela tillståndstiden ut för att söka ny anställning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till ett utökat samarbete mellan berörda myndigheter och partsorganisationerna på arbetsmarknaden för att bekämpa och beivra människohandel kopplad till arbetskraftsinvandring.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ratificera samt verka internationellt för dess genomförande.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med lagförslag om att avkriminalisera papperslösa som försörjer sig genom att arbeta.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med lagförslag om att papperslösa som försörjer sig genom att arbeta ska kunna få skadestånd för kränkande behandling.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att krav på kollektivavtalsenliga villkor bör ställas vid all offentlig upphandling inom den statliga sektorn.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det i lagen om offentlig upphandling () även bör tydliggöras ytterligare att villkor motsvarande kollektivavtalsvillkor kan ställas vid en offentlig upphandling.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i samband med den pågående revisionen av EU:s direktiv om offentlig upphandling bör driva frågan om att tydliggöra medlemsstaternas möjligheter att ställa krav på kollektivavtalsenliga villkor vid offentliga upphandlingar.6 begär att regeringen återkommer till med förslag om ratificering av 94 om villkoren vid offentlig upphandling.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krav på särskild utbildning för tjänstemän inom den offentliga sektorn som ska handlägga upphandlingar.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att staten vid offentlig upphandling inte skriver avtal med företag med koppling till skatteparadis.6 1 Yrkandena 11–15, 19 och 33 hänvisade till AU. 2 Yrkandena 16, 21–26, 28 och 29 hänvisade till SfU. 3 Yrkande 18 hänvisat till NU. 4 Yrkande 20 hänvisat till TU. 5 Yrkande 27 hänvisat till UU. 6 Yrkandena 30–32, 34 och 35 hänvisade till FiU. tycker det är självklart att alla som jobbar i ska ha rätt till de löner och arbetsvillkor som regleras i lagar och kollektivavtal, oavsett var man är född eller bosatt. Om företag ges utrymme att konkurrera med låga löner, dålig arbetsmiljö eller genom att fuska med skatten undergrävs såväl lönearbetarnas rättigheter som seriösa företag och i förlängningen statens finanser och den gemensamma välfärden. Skattefusk, svartjobb och social dumpning måste därför bekämpas systematiskt och konsekvent. I denna motion lägger vi fram en rad förslag som syftar till att minska utrymmet för fusk och oegentligheter och stärka fackens möjligheter att ta tillvara löntagarnas intressen. 4Nationell handlingsplan mot skattefusk, svartjobb och social dumpning Den borgerliga regeringen har inte visat något seriös intresse för att bekämpa skattefusk och social dumpning. Tvärtom har regeringen i praktiken underlättat fusk och utnyttjande av arbetskraft genom exempelvis ändrade regler för F-skattsedlar, avregleringen av arbetskraftsinvandringen och sänkta krav på företag som tar emot lönesubventioner från Arbetsförmedlingen. Men också det regeringen valt att inte göra pekar i samma riktning. Det kanske mest flagranta exemplet är att regeringen valde att inte ta strid för den svenska kollektivavtalsmodellen då Lavaldomen föll i . Till det ska läggas en rad utredningsförslag och tillkännagivanden från som syftar till att minska skattefusk och social dumpning men som regeringen valt att avvisa eller förhala. anser att kampen mot social dumpning och skattefusk måste ges en hög prioritet, och att det inte saknas beprövade metoder om bara den politiska viljan finns. Vi anser att den bör anta en nationell handlingsplan mot skattefusk, svartjobb och social dumpning. Planen bör sträcka sig med tydliga prioriteringar och delmål och omfatta flera myndigheter med uppdrag att samverka inbördes och med arbetsmarknadens parter. Vad som här anförts om en nationell handlingsplan mot skattefusk, svartjobb och social dumpning bör som sin mening ge regeringen till känna. Enligt s.k. skattefelskarta går staten miste om i uteblivna skatteintäkter . Det är ett resultat av både medvetet skattefusk och oavsiktliga misstag, men fusket står för den största delen. Skattefusk snedvrider konkurrensen och riskerar seriösa företag att slås ut. Det är också allvarligt att staten går miste om så stora skatteinkomster . Varje skattekrona behövs, bl.a. till fler lärare i skolan och mer personal inom barn- och äldreomsorgen. Det är viktigt att vara observant på att krångliga skatteregler minskar människors möjligheter att göra rätt för sig. Att erbjuda krångliga lösningar och ständigt göra avsteg från principerna om likformig beskattning har blivit ett kännetecken för den nuvarande regeringens skattepolitik. Omfattande skattefusk skadar också skattesystemets legitimitet. Det privatiseringar inom välfärden har öppnat en stor och växande marknad för privata kapitalintressen. Riskkapitalbolagens inträde som – ofta tillfälliga – ägare av skolor, vårdcentraler och sjukhus har medfört att vinster i miljardklassen grundade på skattepengar har tagits ut. Vinster som i sin tur till stor del har uppstått genom avancerad skatteplanering, t.ex. med så kallade räntesnurror. Detta måste stoppas. De senaste årens utvecklig innebär också ett behov av en ny skattefelskarta. Därför välkomnar att regeringen har gett ett sådant uppdrag som ska redovisas . För att upprätthålla legitimiteten i skattesystemet och för att stärka arbetet mot skattefusk och svartarbete krävs att skattekontrollen ligger på en rimlig och godtagbar nivå. föreslår i den här motionen ett antal åtgärder som är viktiga för att bekämpa skattefusk. För att stärka arbetet mot skattefusk tillför vi också ytterligare i budgetmotion 2013/14:Fi254. gäller nya regler som begränsar avdragsrätten för ränteutgifter inom en intressegemenskap. Förra årets förslag från regeringen ska ses mot den mycket starka och berättigade kritik som funnits mot de skatteupplägg som kallas räntesnurror. Inte minst har kritiken gällt de riskkapitalbolag inom välfärdssektorn som genom att använda räntesnurrorna har minskat sin skatt med miljardbelopp. har tidigare motionerat om att avdragsrätten för sådana lån ska upphöra helt, och stod därför bakom regeringens förslag som ett steg i rätt riktning. Enligt nu gällande regler kommer företagen dock även fortsättningsvis att kunna dra av vissa räntekostnader enligt den s.k. tioprocentsregeln och den s.k. ventilen. Detta under förutsättning att såväl förvärv som den skuld som ligger till grund för ränteutgiften huvudsakligen är affärsmässigt motiverad. ifrågasätter om avdragsmöjligheter inom en intressegemenskap ska få förekomma även i dessa fall. Regelverket är med sina särskilda regler som tioprocentsregeln och såväl vanlig ventil som omvänd ventil svåröverskådligt. Till det kommer frågan om hur affärsmässighet ska tolkas. En lagstiftning som helt enkelt inte medger ränteavdrag inom en intressegemenskap vore tydligare, och borde minska incitamenten för skatteplanering. Det är bra att regeringen gett i uppdrag att följa upp de nya reglerna, men menar att det finns ett behov av att mer specifikt utreda och överväga möjligheten att helt slopa ränteavdragsmöjligheterna inom en intressegemenskap. Inte minst mot bakgrund av att skatteupplägg med räntesnurror inte försvann efter den regelskärpning som gjordes 2009 kan det finnas ett behov av en mer generellt utformad lagstiftning. Mot denna bakgrund bör regeringen återkomma med en konsekvensanalys av att helt avskaffa möjligheterna till ränteavdrag inom en intressegemenskap. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I granskning av skatteavtal med andra länder (RiR 2010:24) diskuteras bl.a. den så kallade tioårsregeln. Regeln infördes för att säkerställa svensk beskattning av realisationsvinster som uppkommer när en fysisk person överlåter aktier och andelar i samband med utflyttning. Men eftersom det är bosättarlandet som har beskattningsrätten har tioårsregeln haft begränsad effekt. Detta problem är tänkt att kunna åtgärdas i samband med omförhandling av de bilaterala skatteavtalen. Det handlar om stora summor som undandras svensk beskattning. menar att mer generella regler skulle vara ett effektivare sätt att komma till rätta med problemet, snarare än att omförhandla alla aktuella skatteavtal. Att omförhandla avtalen är ett tidskrävande arbete där man också riskerar att andra för fördelaktiga villkor ändras. Regeringen delade så sent som denna bedömning, men ansåg då att frågan måste beredas vidare. Finansminister svarade på en skriftlig fråga i ämnet, och menade att generella regler mot skatteläckage är något som kräver en noggrann analys, bl.a. av hur sådana regler förhåller sig till och skatteavtalen. Majoriteten i skatteutskottet hänvisar i sin behandling av förslag till att det pågår ett beredningsarbete i . I väntan på resultatet av detta arbete kan dock konstatera att andra länder, exempelvis våra nordiska grannar samt och har infört en s.k. exitskatt för att komma till rätta med motsvarande skatteläckage. Vi upprepar därför vårt krav att det bör införas mer generella regler för att komma till rätta med skatteläckage vid utflyttning. Vad som ovan anförs om att införa mer generella regler för att komma till rätta med skatteläckage vid utflyttning bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.4Kassaregister – lika regler för alla Lagen om kassaregister började gälla och omfattar stora delar av kontantbranschen. Torg- och marknadshandeln var inledningsvis undantagen från kravet på kassaregister men kommer att omfattas. är positivt till detta eftersom det skapar förutsättningar för företagare att konkurrera på lika villkor och att minska det s.k. skattefelet. Enligt lagstiftningen undantas dock fortfarande utländska företag som saknar fast driftsställe i från kravet på kassaregister. är dessa företag skyldiga att betala moms på försäljning av vissa varor och tjänster inom landet. anser att företag som saknar fast driftsställe i ska använda kassaregister i samma utsträckning som gäller för svenska företag. Regeringen bör återkomma med förslag till en reglering som inte ställer olika krav på kassaregister utifrån om företag har fast driftsställe i eller ej. Vad som ovan anförs om att återkomma med förslag om kassaregister för företag som saknar fast driftsställe i bör som sin mening ge regeringen till känna. För företag som vill vara seriösa blir skattefusk och svartarbete ett gissel eftersom de inte kan konkurrera på lika villkor. För den enskilde innebär svartarbete en tillvaro i otrygghet och helt utan rättigheter. 6.1Personalliggare och oanmälda arbetsplatsbesök har medverkat till att krav på personalliggare infördes i frisör- och restaurangbranschen. Det innebär att man ökat möjligheten att upptäcka förekomsten av svartarbete i dessa branscher. I samband med att reformen med personalliggare infördes fick befogenhet att genom oanmälda besök kontrollera personalliggarna mot de faktiska förhållandena på arbetsplatsen. Kontrollerna har varit en förutsättning för att systemet ska fungera. Resultaten av reformerna har varit goda. beräknade som lagstiftningen infördes att den bara hade medfört att ca 4 000 tidigare svarta arbetstillfällen förvandlats till vita. Det har visat sig att åtgärderna blivit ett bra verktyg för att pressa tillbaka den ekonomiska brottsligheten. Vi kan också konstatera att regeringens utredare (Ds 2009:43) föreslog att lagen om personalliggare skulle omfatta även bygg- och tvätteribranscherna. omfattas tvätteribranschen av regler om personalliggare. I samband med att regeringen lade förslaget om tvätteribranschen på bord hade man möjlighet att föreslå att även byggbranschen skulle omfattas. Man skrev t.o.m. i propositionen om de väl dokumenterade problem med svartarbete som finns i byggbranschen och att det är angeläget att stödja branschen i denna kamp. Trots detta valde man att inte lägga något sådant förslag. Tack vare motionsyrkanden från bl.a. så tillkännagav ändå för regeringen att man ska återkomma med ett förslag om personalliggare i byggbranschen i så god tid att det kan träda i kraft . Detta tycks inte bli verklighet. Istället hänvisar majoriteten i skatteutskottet till att regeringen har beslutat att utreda om man kan utforma ett kontrollsystem med oannonserade kontrollbesök för byggbranschen. Regeringen har haft på sig att utreda frågan och det är inte utan att man undrar om det är politisk vilja som saknas. vill därför på nytt lyfta kravet om att personalliggare i kombination med oannonserade kontrollbesök bör införas i byggbranschen. Regeringen bör återkomma med ett sådant lagförslag som kan beslutas före riksdagsvalet . Vad som ovan anförs om att regeringen ska återkomma med ett förslag om personalliggare för byggbranschen i kombination med oannonserade kontrollbesök som kan beslutas före de allmänna valen 2014 bör som sin mening ge regeringen till känna. Det finns mycket starka skäl för att kravet på personalliggare måste utökas till att omfatta fler branscher än . Branscher som i hög utsträckning använder sig av underentreprenörer, som städ- och flyttbranschen, kan vara sådana exempel. Det bör utredas i vilka branscher systemet är lämpligt att införa. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.2Individuell redovisning av skatter och arbetsgivaravgifter redovisar företag skatter och arbetsgivaravgifter i en klumpsumma utan att det går att direkt härleda vilka anställda som avses och inte heller hur många anställda som inbetalningen avser. Genom att koppla inbetalningarna till enskilda individer försvåras fusk och ohederlig hantering. Den anställda kan på detta sätt också få möjlighet att kontrollera att hans/hennes skatter och avgifter betalas in på ett korrekt sätt. har drivit kravet om individuell redovisning av skatter och avgifter utan att få gehör från regeringen. Länge hänvisade utskottsmajoriteten till den kommande när man motiverade sitt avslag. presenterades utredningens slutbetänkande Månadsuppgifter – snabbt och enkelt. Däri presenteras ett förslag med innebörden att arbetsgivare ska redovisa utbetalningar och skatteavdrag per individ och månad. Ännu har vi dock inte sett något förslag från regeringens sida, trots att en proposition aviserades till mars . menar att regeringen bör återkomma till med ett förslag om individuell inbetalning av skatter och avgifter som kan beslutas före de allmänna valen 2014. Vid ett införande är det viktigt att ges nödvändiga resurser för att förberedelsearbetet ska kunna ske i så snabb takt som möjligt. Vad som anförs om individuell redovisning av skatter och arbetsgivaravgifter bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.3Tydligare villkor för F-skatt Reglerna för F-skatt förändrades vid ingång. Bland annat utvidgades näringsbegreppet i syfte att fler skulle kunna beviljas F-skatt. Förändringarna innebär att det numera är tillräckligt att uppdragstagaren har en enda uppdragsgivare. Denna uppdragsgivare kan dessutom vara personens tidigare arbetsgivare. beslutade att förändringarna av näringsbegreppet skulle utvärderas skyndsamt. Avsikten med den beslutade utvärderingen är att den ska titta på effekterna på skatteuppbörden, arbetsmarknaden, arbetstagarens ställning och företagandets villkor. står bakom beslutet, men anser oavsett utvärderingens resultat att det ska krävas mer än en uppdragsgivare för att godkännas för F-skatt. På så sätt vill vi värna arbetstagarbegreppet och arbetsrätten. Vi har framfört det här kravet tidigare, senast i motion 2012/13:Sk231 Åtgärder mot skattefusk och svartarbete. Utskottet anförde med anledning av detta att förslaget skulle innebära att det i praktiken skulle bli omöjligt att starta mycket små företag. bedömer det som ganska osannolikt. Innan regelförändringarna utgjorde andelen avslag på grund av det inte var fråga om näringsverksamhet av ansökningarna om F-skatt. Kravet på fler än en uppdragsgivare skulle däremot minska risken för att arbetsgivare tvingar anställda att starta företag enbart i syfte att sänka sina arbetskraftskostnader. Vad som ovan anförs om flera uppdragstagare för att godkännas för F-skatt bör som sin mening ge regeringen till känna. Det är viktigt att framhålla F-skattens roll som skydd för den enskilde konsumenten. Den som anlitar en uppdragstagare med F-skatt behöver inte göra något skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter på ersättningen. Om en oseriös uppdragstagare blir godkänd för F-skatt kan detta utnyttjas i syfte att försvåra upptäckten av svartarbete. gäller ett godkännande av F-skatt tills vidare. Som ett försök att begränsa fusk föreslår att ett tidsbegränsat godkännande av F-skatt införs. Tidsbegränsningen ska avse såväl obegränsat som begränsat skattskyldiga. Kretsen som omfattas bör begränsas till de uppdragstagare som understiger en viss summa i debiterad skatt. Vad som ovan anförs om tidsbegränsad F-skatt bör som sin mening ge regeringen till känna. 7Åtgärder mot social dumpning Alla som arbetar i ska garanteras rimliga löner och arbetsvillkor, oavsett varifrån de kommer. Arbetstagare ska inte tvingas tävla om arbetstillfällen genom att bjuda under varandra ifråga om lön och arbetsvillkor. ska inte konkurreras ut av oseriösa. Förhandlingsrätten, rätten att fritt teckna kollektivavtal och konflikträtten utgör grundläggande fackliga rättigheter och är också förutsättningar för att den svenska kollektivavtalsmodellen ska kunna utvecklas och stärkas. Starka fackliga organisationer som ges goda möjligheter att kontrollera efterlevnaden av avtal är det effektivaste sättet att undvika social dumpning. Det behöver ges bättre förutsättningar för detta arbete och i detta avsnitt presenterar vi en rad förslag till förbättringar. 7.1Hög organisationsgrad ger kollektivavtalsmodellen legitimitet Den svenska kollektivavtalsmodellen bygger på starka parter på ömse sidor. Arbetsmarknadens parter ansvarar för lönebildningen, bär huvudansvaret för övrig reglering av arbetslivet och för att lösa tvister som uppstår på arbetsplatserna.