mot · H102Ub565 · 2013-10-03 00:00:00 — Varje elev har rätt att nå kunskapsmålen3 Stöd i rätt tid4 Varje elev har rätt att må bra6 Ohälsa och otrygghet i skolan6 Elevens rätt till elevhälsa6 Likvärdig tillgång till läromedel av bra kvalitet12 Motverka skolsegregation – för elevens skull13 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om läsutveckling i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bemannade skolbibliotek. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillgången till specialpedagogik bör förbättras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om it i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studie- och yrkesvägledning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elevgrupper och personal i fritidshem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolans demokratiuppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolans värdegrundsarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbete för jämställdhet och normkritik på lärarutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kompetensutveckling för personal i skolväsendet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvecklad sex- och samlevnadsundervisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kritiska perspektiv på läromedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning och fortbildning för studie- och yrkesvägledare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställdhetsperspektiv på språk-, läs- och skrivutveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgång till kvalitetssäkrade läromedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om resursfördelning utifrån socioekonomiska faktorer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lokala fonder för särskilt stöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om profilutbildningar i miljonprogramsområden. de gröna anser att en bra skola är en förutsättning för att vårt samhälle ska utvecklas i en socialt och ekologiskt hållbar riktning. En av samhällets allra viktigaste uppgifter är att erbjuda människor god utbildning. Utbildning formar människor och skapar förutsättningar för individens livslånga lärande. Skolan har också uppdraget att förmedla och förankra demokratiska värden. Eftersom en stor del av dagens medborgare vistas i skolan, liksom morgondagens medborgare fostras i den skola vi formar, fyller utbildningsväsendet en viktig funktion i arbetet med att skapa ett samhälle som vilar på demokrati, jämställdhet, integritet och respekt för mänskliga rättigheter. Skolan är till för eleverna. En bra skola sätter i alla avseenden eleven i centrum. Varje elev har rätt att nå kunskapsmålen Skolan ska vara en trygg plats för dem som vistas där. En positiv studiemiljö är en förutsättning för att eleverna ska nå goda studieresultat. Vi presenterar här våra förslag för hur eleverna ska nå skolans kunskapsmål och känna sig trygga och må bra i skolan. Svenska elever läser allt sämre. (Programme for International Student ) är ett forskningsprojekt initierat av . Den senaste undersökningen, 2009, visar att svenska elevers kunskaper i läsförståelse har försämrats . Även den internationella undersökningen Pirls (Progress in International Reading Literacy Study ) som undersöker läsförmåga hos elever i årskurs 4, visar att läsförståelsen bland svenska elever försämrats. Pirls har genomförts , och är ett av få deltagande länder som har försämrat sina resultat . Första gången, 2001, var bäst av de 35 länder som deltog. , 2006, presterade de svenska fjärdeklassarna signifikant sämre. Den senaste mätningen presenterades 2012 och den visar att resultaten försämrats ytterligare. Det går inte att överskatta betydelsen av att alla elever lär sig läsa och skriva. Läsförmåga är grunden till allt annat lärande; utan grundläggande färdigheter är det mycket svårt för den enskilde eleven att tillgodogöra sig annan kunskap. En elev som tidigt halkar efter riskerar att , i såväl svenska som andra skolämnen, förbli på efterkälken. Motgångar i skolgången skapar ofta låga förväntningar på eleven, vilket kan ge upphov till dåligt självförtroende och en negativ pedagogisk och social utveckling. God läskunnighet utvecklar minnet, förmågan till uppmärksamhet, koncentration och abstrakt tänkande. Det är en förutsättning för faktainhämtning, beslutsfattande och självständigt kritiskt tänkande. Att inte ha väl utvecklade läs- och skrivförmågor är i vårt samhälle en oerhörd nackdel och innebär en ökad risk för arbetslöshet och utanförskap. Det handlar också om att ha förmågan att kommunicera, göra sin röst hörd, delta i det demokratiska samtalet. Att alla elever garanteras tillfredsställande kunskaper i att läsa och skriva är inte bara viktigt för individens personliga välbefinnande, det är i allra högsta grad en fråga om demokrati. vill skapa förutsättningar för skolhuvudmän att göra ambitiösa satsningar på elevernas läsutveckling. Skolans huvudmän ska ha möjlighet att låta lärare, samt i vissa fall även skolledare, ta del av fortbildning som syftar till att undervisningens didaktiska färdigheter utvecklas. Fortbildade lärare fungerar sedan som läsningshandledare, och på så sätt sprids sedan kunskaper, insikter och metoder till annan pedagogisk personal på skolenheten. Detta är en dokumenterat effektiv metod och satsningens utformning liknar i det avseendet Matematiklyftet. Det ska inrättas ett statsbidrag för detta ändamål. Finansiering för förslaget återfinns i vår budgetmotion under utgiftsområdet 16. Vad som här har anförts om att staten ska ge skolhuvudmän förutsättningar att fortbilda läsningshandledare bör som sin mening ge regeringen till känna. I skollagen finns kravet att alla elever ska ha tillgång till skolbibliotek. För att underlätta elevers lärande behövs också personal som är specialiserad på informationshantering, urval och kritisk analys. Därför bör det i skollagen formuleras krav på att alla skolbibliotek också måste husera utbildade bibliotekarier. Genom det blir skolbiblioteken ett forum för eleverna att stärka sin läsning, och de får också möjlighet att med hjälp av bibliotekarien utveckla förmågan att förstå och analysera text, kritiskt granska innehåll och sätta in innehållet i relevanta sammanhang. Vad som här har anförts om att skolbiblioteken bör innefatta utbildad personal bör som sin mening ge regeringen till känna. Stöd i rätt tid Allt för många elever får inte det stöd de behöver. I många kommuner saknas ett strukturerat arbete syftande till att elever med läs- eller skrivsvårigheter får rätt hjälp i rätt tid. Lärarfacken har visat att många skolor – i strid med skollagen – kräver fastslagna diagnoser för att ge särskilt stöd. Detta måste åtgärdas då det är viktigt att elever i behov av stöd snabbt får adekvat hjälp. vill införa en ordinationsrätt för lärare. Det betyder att läraren har rätt att avgöra vilken sorts stöd en elev behöver och på vilket sätt stödet ska tillhandahållas. Ordinationsrätten för lärare beskrivs närmare i motion 2013/14:Ub576 Läraren – skolans viktigaste resurs. Att våra elever garanteras basala kunskaper i matematik är också av avgörande betydelse. Med en gedigen grund, som etableras redan under årskurserna 1–3, får eleverna de nödvändiga verktygen för att klara skola, arbetsmarknad och vardagsliv. En hög generell nivå utgör också en grogrund för elever som har intresse av att utveckla sina matematiska färdigheter ytterligare. En bra grund ger en god förberedelse för att läsa matematik på avancerad nivå senare i utbildningssystemet. Det är mycket viktigt att det finns tillgång till stöd för elever med särskilda pedagogiska behov. Behovet måste identifieras tidigt och stödet måste sättas in . Signifikativt för framgångsrika skolsystem är att det finns god tillgång till specialpedagogik och att stödet sätts in . I dröjer det ofta innan en elev med behov får tillgång till särskilt stöd, och ibland uteblir det helt. I Skolinspektionens senaste halvårsstatistik framgår att av grundskolorna och av gymnasieskolorna fick påpekande om brister i arbetet med särskilt stöd.1 I rapporten framgår att elever inte alltid får stöd i den omfattning de har rätt till och att elevernas behov av särskilt stöd inte utreds tillräckligt skyndsamt. Enligt en rapport2 från anger av studiens deltagande lärare att elever som behöver särskilt stöd i undervisningen har dåliga möjligheter att få detta tillgodosett. av lärarna anser att tillgången till speciallärare och specialpedagoger är dålig eller mycket dålig. , inte ens en tredjedel av lärarna, svarar att tillgången är bra eller mycket bra. Den otillräckliga tillgången till specialpedagogik får konsekvensen att vissa elever tidigt halkar efter i undervisningen. Det kan vara svårt att reparera i ett senare skede av skolgången. Elever behöver ha bättre tillgång till specialpedagogik, särskilt viktigt är att behovet tillgodoses i skolans lägre årskurser. föreslår att ett statsbidrag inrättas så att huvudmännen får möjlighet att anställa fler specialpedagoger och speciallärare. Finansiering återfinns i anslagsmotion för utgiftsområde 16. Vad som här har anförts om att tillgången till specialpedagogik ska förbättras bör som sin mening ge regeringen till känna. En modern skola ska ha tillgång till moderna verktyg. Pedagogik med inslag av it-baserat arbete har visat sig vara effektivt för att stimulera lärande och utveckling. visar i en rapport3 att det skett en kraftig ökning av antalet datorer – men att kunskapen om hur datorerna kan användas inte har hängt med. Mer än varannan lärare uppger att de har behov av kunskap om hur it kan användas som pedagogiskt verktyg. Skolinspektionen visade 2012 i en rapport4 att digitala verktyg används till administration och planering snarare än i det pedagogiska arbetet. Det saknas övergripande strategier för hur man tillämpar it i undervisningen. Pedagogisk användning av digitala verktyg blir beroende av den enskilda lärarens kunskap och intresse. En skola utan tillgång till tekniska verktyg går miste om många möjligheter och riskerar dessutom att upplevas som inaktuell och gammaldags, vilket i sig är en hämsko för inlärning och utveckling. föreslår därför en generell satsning på en utbyggd infrastruktur för it i skolan samt kompetensutveckling för skolans personal syftande till att bättre integrera it-verktygen i det pedagogiska arbetet. Detta ska som sin mening ge regeringen till känna. Varje elev har rätt att må bra Ohälsa och otrygghet i skolan Att eleverna mår bra är en förutsättning för att deras skolgång ska fungera väl. En god hälsa är en förutsättning för effektiv inlärning, och för att elevens sociala liv ska fungera på ett bra sätt i skolan. Många elever har emellertid problem med ohälsa och otrygghet. Barnens rätt i samhället () hade 28 718 stödjande kontakter med barn och ungdomar . Det är det högsta antalet sedan började dokumentera sina samtal.5 levde cirka 385 000 barn tillsammans med föräldrar som hade en riskabel alkoholkonsumtion.6 Det är också vanligt att barn i skolan lider av huvudvärk och magont. I en rapport från Statistiska centralbyrån7 framgår att av barnen uppger att de har huvudvärk, uppger att de regelbundet har ont magen. För barn som upplever utsatthet i skolan är siffrorna högre: . För att våra barn och ungdomar ska må så bra som möjligt fordras insatser som verkar förebyggande och – i de fall ohälsa uppstår – läkande. Regeringen är medveten om utmaningen men ger inte huvudmännen tillräckliga resurser för att möta de behov som finns. avser att initiera insatser för att möta problemen med ohälsa och otrygghet i skolan. Elevens rätt till elevhälsa Att lärare och personal inom elevhälsan förmår identifiera elevernas behov är mycket viktigt. Men lika viktigt är att eleverna har god kunskap om hur elevhälsan fungerar så att hon eller han vet vart man ska vända sig då behov av stöd eller hjälp uppstår. Varje elev ska ha rätt att förstå vad elevhälsa innebär och vilka yrkeskategorier som ingår i den. Vidare ska eleven i alla situationer ha kännedom om hur man kommer i kontakt med elevhälsan, och på vilka platser och elevhälsan är tillgänglig. vill att , tillsammans med SKL och referenspersoner i skolans vardag, får i uppdrag att utarbeta en form av kontrakt som tydliggör elevernas rätt till elevhälsa, samt ger eleverna information om elevhälsans funktion och närvaro i skolan. Elevernas rätt till elevhälsa och rätt till information om kontaktvägar ska skrivas in i skollagen. Frågan om elevhälsa utvecklas ytterligare i motion 2013/14:So664 Bättre psykisk hälsa och psykiatrisk vård bland unga. Läraren är skolans viktigaste resurs. politik om lärarna framgår i motion 2013/14:Ub576 Lärarna – skolans viktigaste resurs. Studie- och yrkesvägledare fyller en viktig funktion i skolan. Undersökningar visar att god tillgång till studievägledning i minskar risken för avhopp i gymnasieskolan. vill initiera en översyn av hur de allmänna råden kring studie- och yrkesvägledning bidrar till att elevernas behov tillgodoses. Utifrån resultatet av översynen ska regelverket kring studie- och yrkesvägledningen anpassas efter skolornas behov. vill även att tillgången till studie- och yrkesvägledning förbättras i skolorna. Vad som här har anförts om studie- och yrkesvägledning ska som sin mening ge regeringen till känna. Fritidshemmens är ett komplement till skola och förskoleklass. Verksamheten ska stimulera elevernas lärande och utveckling och erbjuda en meningsfull fritid för de unga. Fritidshemmen har därför både ett socialt och ett pedagogiskt syfte. Ytterligare en viktig funktion är att fritidshemmen möjliggör för föräldrar eller vårdnadshavare att kombinera föräldraskap med arbete eller studier. Trots fritidshemmens oumbärliga verksamhet är den inte tillräckligt finansierad, vilket i många fall skapar problem med underbemanning. Gruppstorlekarna har ökat från 18 barn per avdelning till att hysa drygt 40 barn per avdelning. Räknat per årsarbetare går det 20,1 barn per pedagog; antalet barn per årsarbetare har ökat kontinuerligt . Pedagogerna har därmed ingen rimlig möjlighet att möta varje elev utifrån hans eller hennes individuella behov. vill skapa bästa möjliga förutsättningar för att fritidsverksamheten ska fungera så bra som möjligt. För att uppnå detta måste elevgrupperna per avdelning bli mindre, antalet elever per årsarbetande pedagog måste bli färre. långsiktiga ambition är att gruppstorlekarna maximalt hyser 25 elever per avdelning samt att antalet elever minskar till 15 elever per fritidspedagog. vill genom statsbidrag stimulera fritidshemmen att åstadkomma detta. Finansiering återfinns i vår budgetmotion under utgiftsområde 16. Vad som här har anförts om fritidshem ska som sin mening ge regeringen till känna. Skolan ska förmedla kunskaper, men också värden. Skolan ska förmedla och förankra respekt för grundläggande demokratiska värderingar. Utbildningen ska utformas i enlighet med mänskliga rättigheter som jämställdhet, individens integritet, jämställdhet och respekt för alla människors lika värde. Skolan ska stimulera eleverna i syfte att bringa dem lust att delta i det demokratiska samtalet, samt ge dem erforderliga kunskaper och förmågor för deltagande i demokrati och samhällsliv, och för självständigt kritiskt tänkande. Internationella undersökningar visar att svenska elever har en väl utvecklad förmåga till deltagande i demokratin, också kallad medborgerlig kompetens. Den internationella studien 2009 – International Civic and Citizenship Study – mäter kunskaper, värderingar och engagemang i samhället. Den visar att svenska fjortonåringar har goda kunskaper om demokratifrågor och de visar starkt stöd för demokratiska grundvärden som yttrandefrihet och fria val. I internationell jämförelse finns också ett starkt stöd för jämställdhet mellan män och kvinnor samt lika rättigheter för olika grupper i samhället. Men svenska elever kan bli bättre. Skolinspektionens granskning av hur skolorna arbetar med demokrati och värdegrund8 visar att det ofta saknas en helhetssyn och en gemensam hållning kring skolans demokrati- och värdegrundsuppdrag. De som arbetar i skolan är inte alltid tillräckligt medvetna om vad uppdraget innebär. Sättet att arbeta förefaller vara beroende av den enskilda lärarens kompetens, intresse och subjektiva tolkningar. Skolans demokratiuppdrag måste tydliggöras så att det blir bättre integrerat som en del av skolans kunskapsuppdrag. Arbetet får inte reduceras till enskilda punktinsatser, tvärtom måste demokratiperspektivet vara närvarande i alla ämnen. Skolor behöver utveckla ett kritiskt förhållningssätt som innebär att normer, värden och traditioner synliggörs och ifrågasätts. Eleverna måste få verktygen att bli ansvarskännande medborgare, förmögna till självständigt tänkande och kritisk analys; de måste ges förtroende att tillämpa demokratiska arbetssätt i skolan, så att delaktighet och ansvarstagande kan tränas. Demokratins principer, och de kunskaper som krävs för att efterleva dem, måste erövras av varje ny generation, härvidlag har skolan en viktig uppgift. God utbildning är ett samhälles mest effektiva medel mot intolerans, diskriminering och anti-demokratiska tendenser. Arbetet med skolans demokratiuppdrag måste utvecklas ytterligare. bör få i uppdrag att utveckla en strategi som syftar till att skolor, oavsett region och huvudman, verkar för att alla elever omfattar demokratins principer. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I motion 2013/14:K394 Politik för minskad främlingsfientlighet och rasism utvecklas politiken för arbetet mot extremintolerans. är fortfarande ett land där individens livsbetingelser till stor del avgörs beroende av vilket kön personen tillhör. Kvinnor har lägre lön och de är sämre representerade i församlingar där makt och inflytande utövas.9 Förklaringen står delvis att finna i samhällets förutfattade meningar om manliga respektive kvinnliga egenskaper. Den tydliga rollfördelningen syns i skolan: pojkar och flickor förväntas vara och agera olika, ha olika intressen och kommunicera på olika sätt. En konsekvens av våra invanda föreställningar om kön och sexualitet är diskriminering på grundval av sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Det är ont om tillförlitliga studier om hur stor andel av befolkningen som identifierar sig som homo- eller bisexuella, men i andra länder finns forskningsresultat som visar att andelen uppgår till någonstans mellan av ett lands befolkning.10 Forskning som rör transsexualitet, könsidentitet och könsuttryck är än mer knapphändig. Trots att en inte obetydlig andel av befolkningen avviker från den heterosexuella finns fortfarande stora problem med diskriminering mot människor på grundval av sexuell läggning och könsidentitet. Människor med avvikande sexualitet är ofta utsatta för hatbrott, i jämförelse med heterosexuella människor löper de större risk att begå självmord och de känner sig ofta tvungna att flytta från sina hemorter för att kunna leva sitt liv i öppenhet och trygghet. Alla människor har universella rättigheter som formuleras i FN:s konventioner för mänskliga rättigheter. Diskriminering på grundval av kön, sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck står i skarp kontrast till den grundläggande principen om alla människors lika värde och rättigheter, och enligt såväl svensk som internationell rätt ska sådan diskriminering inte förekomma. I skollagen stipuleras att utbildning ska utformas i enlighet med grundläggande demokratiska värderingar och mänskliga rättigheter.11 Därför bör arbete för jämställdhet och normkritik utvecklas i skolan. Satsningarna finansieras genom anslag i budgetmotionen under utgiftsområde 16. Stereotypa föreställningar om kön och sexualitet hämmar såväl pojkar som flickor. Trots att vissa framsteg under åstadkommits finns fortfarande mycket att göra. En trygg studiemiljö är en förutsättning för att eleverna ska nå goda studieresultat. Ingen elev ska i skolan behandlas utifrån stereotypa föreställningar om kön eller sexualitet. För att skolan ska klara sitt uppdrag som förmedlare av demokratiska värden måste huvudmännen tillförsäkras tillräckliga resurser för att kunna driva värdegrundsarbete av god kvalitet. bör också arbeta för att aktuell kunskap alltid finns att tillgå rörande forskning om skola och värdegrundsarbete. Vad som här har anförts om resurser och skolans värdegrundsarbete ska som sin mening ge regeringen till känna. Utbildning i jämställdhet och normkritik Delegationen för jämställdhet i skolan visar i sitt slutbetänkande12 att jämställdhet i skolan bidrar till att skolan klarar såväl värdegrundsuppdraget som kunskapsuppdraget. Då lärande och identitetsutveckling är sammankopplade processer bidrar jämställdhet till att individer kan lära och utvecklas utan att begränsas av föreställningar om kön och identitet. genomförde 2008–2010 ett regeringsuppdrag om jämställdhet i skolan.13 I slutrapporten14 identifierades en rad områden som myndigheten ansåg som särskilt angelägna. ansåg att det krävdes ytterligare insatser för att utveckla kompetensen rörande könsmönster i studieresultat och en fortsatt kompetensutveckling för ökad medvetenhet om jämställdhetsarbete för personalen i skolan. Lärare utan kompetens i jämställdhetsfrågor tenderar ibland att präglas av förväntningar och föreställningar om att pojkar och flickor har skiljda skolintressen och olika beteende i klassrummet. Sådana föreställningar får lätt karaktären av självuppfyllande profetior och riskerar därmed att ha hämmande konsekvenser för flickors och pojkars lärande och utveckling. För att skolan ska klara sitt uppdrag måste skolans personal vara väl i hur arbete för jämställdhet och normkritik bör drivas. Därför bör lärosäten som bedriver lärarutbildningar initiera ett arbete i syfte att säkerställa att framtidens lärare är kompetenta att driva jämställdhetsarbete och normkritiskt arbete som vilar på vetenskaplig grund. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Genusforskningen utvecklas ständigt. Vi lär oss mer om frågor rörande kön, sexuell identitet och könsidentifikation. Arbetet för jämställdhet och ett normkritiskt förhållningssätt ska aldrig reduceras till enskilda fortbildningsinsatser eller särskilda temadagar. Arbetet måste vara systematiskt och genusperspektivet ska genomsyra såväl undervisning som övrig skolverksamhet. konstaterar i en rapport15 att jämställdhetsarbetet är en långsiktig process som inbegriper såväl långsiktiga utvecklingsarbeten som enskilda insatser. Därför måste skolans personal ha möjlighet till kontinuerlig kompetensutveckling i frågor rörande jämställdhet och normkritik. skriver att ett effektivt kompetensutvecklingsarbete fordrar långsiktighet, delaktighet, tydliga mål, god organisation och möjligheter till kollegialt lärande.16 Staten bör ge i uppdrag att organisera ett systematiskt kompetensutvecklingsarbete för skolans personal. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Delegationen för jämställdhet i skolan lyfter i sitt betänkande fram vikten av en utvecklad sex- och samlevnadsundervisning som en del av arbetet för jämställdhet. Enligt delegationen kan undervisning med utgångspunkt i elevernas funderingar kring identitet och vuxenblivande främja arbetet för jämställdhet. Det kan i sin tur bidra till ett bra skolklimat. En väl fungerande sex- och samlevnadsundervisning bidrar i hög utsträckning till arbetet med normkritik, och utmanar föreställningar om kön och sexualitet. konstaterar också att det behövs fortsatt stöd till lärare för att ämnesintegrering av sex- och samlevnadsundervisningen ska öka.