mot · H102Sk225 · 2013-09-30 00:00:00 — 3:12-reglerna och carried interest tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en grundlig utvärdering av 3:12-reglerna bör göras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstiftaren bör klargöra att s.k. carried interest ska beskattas som inkomst av tjänst och att arbetsavgifter ska betalas av arbetsgivaren för dessa ersättningar för utfört arbete. Reglerna för beskattning av ägare av fåmansföretag, ofta familjeföretag, kallas ofta 3:12-reglerna. Reglerna tillkom i och med 1990/skattereform med syftet att förvärvsinkomster ska beskattas lika oavsett om de kommer från ett lönearbete eller från arbetsinsats i ett eget aktiebolag. Syftet är också att förhindra att det som ska betraktas som tjänsteinkomster omvandlas till kapitalinkomster. Detta eftersom skattesatsen är för kapital jämfört med nästan den dubbla nivån på inkomster över brytpunkten för statlig skatt. Reglerna är en konsekvens av 1990/skattereform då den tudelade beskattningen av förvärvsinkomster och kapitalinkomster infördes. Liknande dualt skattesystem med olika skattesatser på inkomster från arbete respektive kapital infördes även i och efter . reformerades 3:12-reglerna efter många års diskussioner och utredande, i syfte att stimulera företagande och sysselsättning inom familjeägda företag. Ett annat syfte var att förenkla reglerna för mindre bolag. Skattesatsen för utdelningar som rymdes inom gränsbeloppet sänktes, och höjdes underlaget för beräkning av gränsbelopp avsevärt. Den huvudsakliga motiveringen var att öka ersättningen för risktagande och främja entreprenörskap och sysselsättning i bolag som ägs av ett fåtal personer. medverkade till att 3:12-reglerna reformerades. ifrågasätter vi dock alltmer hur de används för att slippa undan skatt. Vi avvisade i vår budgetmotion de då presenterade ändringarna vad gäller taket för utdelning, höjt schablonbelopp och höjd räntefördelningsränta och vi ansåg redan då att en översyn av reglerna kunde bli nödvändig. Expertgruppen för Studier i Offentlig ekonomi () publicerade rapporten in – An empirical evaluation of the 3:12 rules. Rapporten når slutsatsen att inkomstomvandling innebär ett slöseri. De menar att beskattningen är ineffektiv i den meningen att företag och hushåll anpassar sitt beteende till skattereglerna. Specifikt nämns också att den kraftiga ökningen av antalet holdingbolag efter 2006 kräver att betydande resurser ägnas åt registrering, administration och integrering av strategier för inkomstomvandling i holdingbolag eller skalbolag. Dessutom konstaterar man att det främst är höginkomsttagare som utför inkomstomvandling i enlighet med 3:12-reglerna. Detta ökar inkomstskillnaderna efter skatt. I rapporten lyftes frågan att om man vill minska inkomstomvandlingen enligt 3:12-reglerna så bör gränsbeloppet vara mindre generöst och/eller så bör möjligheten att överföra outnyttjade gränsbelopp tas bort eller åtminstone begränsas. Även en revidering av kontrollstrategier bör övervägas. pekade enligt vår uppfattning på avsevärda problem med dagens lagstiftning och vi föreslog därför i en motion till att en grundlig utvärdering av 3:12-reglerna borde göras. har även lyft frågan om en utvärdering genom en interpellation i , men fick då svaret att regeringen inte avsåg att vidta några åtgärder med anledning av slutsatser. hade dock regeringen ändrat sig, och har man i budgetpropositionen presenterat förslag med syfte att motverka ett överutnyttjande av 3:12-reglerna. välkomnar regeringens insikt att regelverket har utvecklats på ett sätt som blivit incitament till skatteplanering. Dagens regelverk är mycket svårtillgängligt. Vi instämmer i Lagrådets bedömning om regeringens förslag till förändringar att delförslagen är enkla och lätta att förstå men att helheten är närmast omöjlig att överblicka. Eftersom grundproblemet är kopplat till det svenska duala skattesystemet bör denna fråga – vilket ofta påpekats i debatten – behandlas inom ramen för en översyn av skattesystemet. En sådan föreslås också i motion 2013/14:Sk201 Översyn av det svenska skattesystemet. Behovet av en utvärdering och översyn av 3:12-reglerna kvarstår dock, enligt uppfattning. Frågor som bör belysas och preciseras är bl.a. definitionen av vad som är ett fåmansföretag. Inom ramen för 3:12-reglerna kan det vara mycket fördelaktigt att betecknas som aktiv ägare i ett fåmansföretag, vilket kan medföra att aktieägare anpassar ägarstrukturen och aktivitetsnivån till regelverket. Den s.k. konsultregeln som möjliggör att företag med många små ägare betraktas som fåmansföretag bör, i enlighet med remissvar, tas bort om inte utvärderingen finner särskilda skäl att behålla den i någon form. Andra frågor som bör prövas i en sådan utvärdering är att införa en aktivitetsklausul på bolagsnivå. Det finns redan ett aktivitetskrav på ägarnivå för att beskattas enligt 3:12-reglerna. Detta skulle minska incitamenten att skapa holdingbolag och skalbolag i syfte att reducera skattebetalningar och spara upp gränsbeloppen. Regelverket medger vidare att en aktiv ägare i ett fåmansföretag kan räkna in den egna lönen i det löneunderlag som medger ett visst uttag av kapitalinkomst skatt enligt den s.k. huvudregeln. Det kan ifrågasättas om detta är rimligt då 3:12-reglerna ju ska stimulera fåmansföretaget att öka antalet anställda. Även de norska erfarenheterna av den s.k. utbyttesskatten (utdelningsskatten) som infördes i samband med den norska skattereformen 2006 bör studeras. Vad som ovan anförts om en utvärdering av de svenska 3:12-reglerna bör som sin mening ge regeringen till känna. 3Beskattning av vissa delägare i riskkapitalfonder (carried interest) Carried interest avser en modell där delägare som får en utdelning från det företag de är aktiva i kan beskatta delar av denna utdelning som kapitalinkomst. har i flera eftertaxeringsbeslut ansett att carried interest är en prestationsbaserad inkomst, som ska beskattas som inkomst av tjänst. delar denna uppfattning och har motionerat om detta i . svarade i det aktuella betänkandet bl.a. att det inte finns någon regel i svensk skatterätt som uttryckligen anger hur erhållen carried interest ska beskattas, att frågan bereds inom och att regeringen följer den noga. I en uppmärksammad dom i Förvaltningsrätten i fann rätten att carried interest är en inkomst som utgår p.g.a. vissa personers prestationer och därför skattemässigt utgör ersättning för förvärvsarbete. Förvaltningsrätten fann därför att carried interest ska utgöra underlag för uttag av arbetsgivaravgifter hos det svenska rådgivningsbolag där personerna är anställda. Frågan är även aktuell i andra länder. Exempelvis har president i höjt skatten för carried interest i från 20 till max . I den svenska debatten har professor ansett att bedömning av riskkapitalisternas beskattning (carried interest) strider mot gällande lag. experter tillbakavisar dock detta med bl.a. domen från Förvaltningsrätten i . konstaterar dock att det är domstolarna som avgör hur lagen ska tolkas och hur beskattningen ska se ut och frågan kommer framöver att prövas av kammarrätten och troligtvis även av . Lagstiftaren bör dock klargöra att s.k. carried interest ska beskattas som inkomst av tjänst och att arbetsavgifter ska betalas av arbetsgivaren för dessa ersättningar för utfört arbete. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.