ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102XM1368 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta för unga att ta körkort. Enligt statistik från Arbetsförmedlingen saknar av landets arbetssökande ungdomar mellan körkort. listar svenska arbetsgivare just körkort som ett av de viktigaste kraven för anställningsbarhet. Statistiken visar också att det är en betydligt större andel unga utan körkort som saknar jobb än unga med körkort. har andelen unga som skaffar körkort minskat kraftigt, från omkring tre av fyra till omkring hälften . Avsaknaden av körkort minskar möjligheten att komma in på arbetsmarknaden. Bland de jobb som Arbetsförmedlingen annonserar, där inga krav på tidigare erfarenhet krävs och därmed kan vara lämpliga ingångsjobb för unga människor, ställer en tredjedel av arbetsgivarna krav på körkort. Allt för många ungdomar riskerar därför att ofrivilligt uteslutas från arbetsmarknaden. Enligt är kostnaden för att skaffa körkort den viktigaste faktorn för att många unga inte skaffar körkort. I en enkätstudie med över 700 ungdomar kom ej råd på klar förstaplats över skäl till att de inte skaffar körkort. Det finns många erfarenheter både i och utanför av hur man kan underlätta och göra det billigare att skaffa körkort. Inom körkortsutbildningen för tyngre fordon används exempelvis i allt större utsträckning simulatorer för att minska kostnader och klimatpåverkan. På fordonsgymnasieprogrammet tillåts eleverna ta körkort som del av utbildningen. Fler gymnasieprogram, såsom vård och omsorg, bör inkludera körkortstagande för att på så sätt enklare skapa jobb för unga - i detta fall exempelvis i . Därtill bör möjligheten att erbjuda körkort som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd, med viss självfinansiering exempelvis via CSN-lån, ses över. Regeringen bör således överväga fler insatser i syfte att förenkla för unga människor att skaffa körkort.
mot · H102XM1396 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att skydda PKU-biobanken. har blodprov från cirka tre miljoner barn, födda i , förvarats i en biobank vid namn PKU vid . Blodproverna har tagits med föräldrarnas tillstånd i syfte att förvaras för vård och behandling samt som underlag för forskning. Vid olika tillfällen har polisen fått tillgång till i samband med brott. Ett känt fall är mordet på utrikesminister , då åklagaren beslagtog den gripne dna från . Det är emellertid fortfarande oklart om polisen har rätt att beslagta bevismaterial då det strider mot den lag som bestämmer vad får användas till. Att använda dessa prover till annat än dess grundsyfte, även i de mest vällovliga syften, är integritetskränkande mot de 3,3 miljoner individer vars prover finns i . Föräldrar som har gett sitt tillstånd till förvaring av sina barns blodprov har gett detta tillstånd på villkor att det endast ska användas till forskning samt till vård och behandling. En tillämpning av andra användningsområden än det ursprungliga syftet är att undergräva förtroendet för sjukvården och försvåra möjligheten att upprätta fler biobanker. Många människor har efter det att utredningen tillsattes begärt att få sitt blodprov förstört då de upplever att deras integritet har blivit kränkt eller riskerar att kränkas. Om alltfler begär att få sitt blodprov förstört kan det få förödande konsekvenser för forskningen samt för framtida vård och behandling. Det är avgörande att människor känner en tilltro till registret som sådant, samt till oss beslutsfattare. Regeringen har i , SOU 2010:81, föreslagit ett förbud mot att vävnadsprover från biobanker som omfattas av biobankslagen används för brottsutredning. Lagförslaget medger dock fortsatt möjlighet till att blodproverna kan komma att användas vid identifiering av avlidna vid svåra olyckor eller andra större händelser med många döda. samlas blodprover från alla nyfödda, efter samtycke av föräldrarna, i detta PKU-register. Detta samtycke är avgett i tron att biobankens blodprover endast ska användas vid forskning och för medicinska ändamål. Mot bakgrund av detta bör regeringen se över möjligheten till att i grundlagen skydda PKU-biobanken, eller på annat sätt skydda informationen i PKU-biobanken från att beslagtas genom att ställa krav om två likalydande riksdagsbeslut med riksdagsval däremellan. Detta bör göras för att säkerställa att informationen i PKU-biobanken inte ska lämnas ut för andra syften än dem som den är uppförd för. i (M)
mot · H102XM1397 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna till enhetliga momssatser. Regeringens har gjort flera satsningar för att underlätta för företag och näringsidkare. I paritet med detta bör även mervärdesskatterna (momssatserna) ses över då de är orättvisa. I synnerhet när de omfattar tjänster inom samma bransch. Det leder till en snedvriden konkurrens som enskilda näringsidkare drabbas av onödig byråkrati och får en krånglig administrativ börda på sina axlar. Det är inte ovanligt att det finns differentierade momssatser inom en och samma bransch. Momssatsen på entréavgifter till nöjesparker är medan momssatsen på entréavgifter till djurparker är , trots att de är inom samma bransch. Inom turistnäringen är det också vanligt med differentierade momssatser när man exempelvis vill hyra ut bastu och dusch till sina gäster. De som då lägger till vid en gästhamn får en avgift med 25 procents moms medan de som håller till vid camping endast betalar . I skatteutskottets betänkande (2009/10:SkU28) framhåller utskottet att. det finns goda skäl att sträva efter ett system med så få undantag och områden med reducerad skattesats som möjligt. framgår det att önskemålen om enkla och lättillämpade skatteregler inte kan ses isolerat utan måste vägas mot andra samhälleliga behov. Denna synpunkt har skattutskottet sedan upprepat år . Inte minst i sitt utlåtande över grönboken om mervärdesskattens framtid (2010/11:SkU25), som överlämnats till . Regeringen tog i höstbudgeten 2011 ett steg i rätt riktning genom att föreslå en enhetlig momssats för restaurangbranschen. Detta initiativ bör utvecklas till att omfatta fler branscher. Möjligheten till en enhetlig momssats inom en och samma bransch bör ses över för att ge bättre förutsättningar för ett dynamiskt näringsliv och en växande tjänstesektor. En låg momssats bör då eftersträvas. i (M)
mot · H102XM1470 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tonnageskatt. Den svenska sjöfarten har svårt att stå sig i den internationella konkurrensen. Antalet svenskflaggade fartyg minskar. För att stärka konkurrenskraften har flera länder inom EU valt att införa tonnageskatt. Det innebär att inkomsten från fartyg bestäms av deras nettodräktighet, som baseras på lastutrymmenas volym och med hänsyn till passagerarkapaciteten. Rederierna betalar sedan skatt bestämd på denna schabloninkomst i stället för fartygens faktiska inkomster. I saknas ett heltäckande system för tonnageskatt. För att hejda utflaggningen av svenska fartyg bör befintliga stöd i sjöfartsnäringen ses över som regeringen bör se över möjligheten att införa tonnageskatt för att stärka den svenska sjöfartsnäringens konkurrenskraft.
mot · H102XM1491 · 2013-09-24 00:00:00 — Ett mer flexibelt strandskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över förutsättningarna för ett mer flexibelt strandskydd. Det svenska strandskyddet tillkom 1950. Syftet med att strandskyddet var att värna om allmänhetens friluftsliv. inkluderar vi även andra värden såsom bevarande av biologiskt känsliga land- och vattenområden. Att ha tydliga och effektiva regler som begränsar exploatering i strandnära miljöer i tättbefolkade områden är viktigt. riskerar ett alltför strikt strandskydd att begränsa utvecklingen på landsbygden. Strandskyddet bör göras mer flexibelt så att det tar hänsyn till både lokal och regional utveckling utan att tumma på det långsiktiga och mycket värdefulla skyddet av våra stränder. För många kustnära och sjörika kommuner, inte minst Södertörnskommunerna, tenderar det strikta strandskyddet att inverka negativt på den lokala utvecklingen. Ett mer flexibelt strandskydd skulle kunna innebära många nya eftertraktade bostadsmöjligheter och vidareutveckla turistnäringen vilket skulle främja kommunernas attraktionskraft. granskar Länsstyrelserna kommunala dispenser och de kommunala byggplanerna som behandlar strandskyddet. har kommunerna fått en större makt över beslutsprocessen och har i större utsträckning kunnat medge undantag från strandskyddet i syfte att skapa utvecklingsmöjligheter. I dessa fall handlar det om bebyggelse i sådan grad och i sådana områden som påverkar miljön minimalt. För en levande landsbygd är dessa åtgärder viktiga. Vårt strandskydd ska vara tydligt och värna om ett balanserat intresse mellan byggande, friluftsliv och skydd av naturvärden. Därför bör regeringen överväga att se över förutsättningarna för ett mer flexibelt strandskydd.
mot · H102XM1528 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fribeloppet. Fribeloppet har begränsat möjligheterna att kombinera studier och jobb i . Fribeloppsgränsen reglerar hur stor inkomst en student får ha innan studiemedlen dras in. Tack vare alliansregeringens höjningar av fribeloppet kan nu fler studenter jobba och regelbundet jobba under terminerna. Men för att tydliggöra arbetslinjen och förbättra studenternas situation ytterligare bör regeringen överväga möjligheten att se över ett fullständigt avskaffande av fribeloppet. För många studenter är studietiden en prövning på vad som väntar i vuxenlivet. Att klara av att betala hyra, mat, kurslitteratur och kläder är för många en utmaning. För att göra studietiden mer komfortabel väljer därför många studenter att arbeta extra vid sidan av studierna. Vinsten är inte bara ett extra tusenlappar , dessutom får studenterna ovärderliga praktiska erfarenheter och förbättrar sin kontakt med arbetsmarknaden. Effekten av ett avskaffat fribelopp blir att fler studenter kan försörja sig helt eller delvis genom eget arbete . En ökad möjlighet till självförsörjning innebär minimering av onödiga studieskulder. Ett avskaffande av fribeloppet skulle även leda till andra samhällsvinster såsom fler arbetade timmar, göra fler svarta jobb vita och ökade skatteintäkter. För att stärka studenternas ekonomiska förutsättningar och öka kontakten mellan studenter och arbetsmarknad bör regeringen överväga möjligheten att se över ett avskaffande av fribeloppet.
mot · H102XM1531 · 2013-09-24 00:00:00 — Förstärkt och förbättra den skattereducerade läxhjälpen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över förutsättningarna för en skattereducerad läxhjälp obunden av plats och som även omfattar studier på vuxenutbildning såväl som studier på universitet och högskola. är det möjligt för föräldrar att köpa skattereducerad läxhjälp till barn som går på gymnasiet. Den skattereducerade läxhjälpen har underlättat vardagen för många familjer som nya jobb har skapats. Grunden för ett giltigt avdrag är att läxhjälpen är det rör ämnen som är direkt kopplade till ämnen som barnet läser i grund- och gymnasieskola. Begränsande nog måste även arbetet vara utfört i hemmet. För dem som lever på landsbygden blir denna den platsbestämda grund ett byråkratiskt hinder som begränsar möjligheten till skattereducerad läxhjälp åt barnet. På grund av avståndet blir det för barn och läxhjälpare för omständligt att genomföra läxhjälpen. Denna begränsning menar jag bör luckras upp så att den inte är platsbestämd. Läxhjälp borde vara skattereducerad som tjänst, oavsett var den utförs. Det bör inte vara någon skillnad ifall om barn och läxhjälpare träffas på ett bibliotek, KTH eller i hemmet. Genom att göra läxhjälpen obunden av plats skulle tillgängligheten till skattereduktionen öka och därmed komma fler familjer tillgodo. De allmänna kunskaperna bland blivande studenter på landets universitet och högskolor sjunker. Redan från start har många studenter svårt att hänga med i undervisningen som , beroende av ämne, har ett skiftande tempo. För att utöka barn och unga vuxnas förutsättningar att lyckas med sina studier och för att stärka kunskapslinjen, vill jag uppmana regeringen att överväga möjligheten att se över förutsättningarna för en skattereducerad läxhjälp som är obunden av plats och även omfattar studier på vuxenutbildning såväl som studier på universitet och högskola.
mot · H102XM1564 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en översyn vad gäller handläggningsärenden gällande stickmyggor. I vissa delar av förekommer stora problem till följd av så kallade stickmyggor. Det är en mer aggressiv mygga än den traditionella som orsakar stora besvär då de angriper alla tider och dessutom kan vara så pass många till antalet att det är omöjligt att vistas utomhus. Detta får problematiska konsekvenser för boende, husdjur och andra boskap som befinner sig i de drabbade områdena. För att förbättra den rådande situationen bör möjligheten till ett långsiktigt regelverk och ett arbetssätt med målsättningen att få bukt med problemen ses över. Om man inte löser problemen med stickmyggorna riskerar de, och därmed även besvären som de orsakar, att spridas till fler ställen i landet och slutligen bli ett nationellt problem. Därför bör möjligheten till ett nytt regelverk som snabbt kommer på plats övervägas. För att inleda ett effektivt arbete på området och för att undvika en spridning av stickmyggorna vore det önskvärt att ansvaret för handläggningen för ärenden som är kopplade till stickmyggor förläggs till endast en myndighet. Förslagsvis skulle en enda länsstyrelse kunna delges ansvaret för handläggning och bekämpning av stickmyggor. Det vore mot bakgrund av detta önskvärt att regeringen ser över möjligheten att handläggning och bekämpning av stickmyggor förläggs till en och samma myndighet. Det skulle göra arbetet effektivare och öka möjligheterna att komma tillrätta med problemen. Det bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102XM1573 · 2013-09-25 00:00:00 — Skattereduktion för försvarsanställda i utlandstjänst tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över skattelagstiftningen för försvarsanställda i utlandstjänst. Värnpliktsförsvaret är nu ersatt av ett yrkesförsvar som aktivt deltar i internationell konfliktlösning. Tusentalet svenska soldater är i utlandstjänst och ambitionen är att ska delta i fler fredsbevarande insatser . Det nya yrkesförsvaret ställer krav på den anställde att delta i utlandstjänst. Anställda inom försvaret i utlandstjänst betalar fortfarande kommunalskatt på sina inkomster, trots att de kan vara utlandsstationerade . Soldaterna får inkomsttillägg men det är endast utlandstraktamentet som är skattebefriat. Utlandstjänst innebär en lång frånvaro från hem och familj. Inte sällan har den anställde en familj och ett boende i som inkomsten måste räcka till. För soldater som deltar i utlandstjänst är de fysiska och psykiska påfrestningarna höga. Rekryteringen av soldater skulle sannolikt underlättas om nettoinkomsterna ökade. gäller samma beskattningsregler för alla som stationeras utomlands av en statlig myndighet. Detta borde emellertid inte hindra att soldater i utlandstjänst får gynnsammare skatteregler än andra statligt anställda, antingen genom sänkt skatt eller genom skattebefrielse under utlandsstationering. Inkomstskatterna för försvarsanställda i utlandstjänst bör därför ses över för att förbättra deras villkor och underlätta rekrytering. i (M)
mot · H102XM1575 · 2013-09-25 00:00:00 — Näringstillstånd vid konkurs och insolvens tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en översyn av näringstillstånd efter konkurs och insolvens. har klarat sig väl trots en global finans- och skuldkris. Vi står emellertid inför med minskad export och färre utländska investeringar. Svensk ekonomi kommer därför i allt större utsträckning bäras upp av inhemsk konsumtion. Ett mer uppmuntrande och välkomnande företagsklimat är därför viktigt för att fler ska våga starta företag och nya jobb ska säkras. Till grund för bildandet av nya företag är individers idéer och drivkraft. Därför behöver vi ett klimat som uppmuntrar, och inte avskräcker, företagande. Bland annat behövs ett regelverk för insolvens som följer tiden och som speglar hur samhället ser ut . Insolvensregler har flera funktioner allt från att hantera hur någon befinns insolvent via reglering och hur man kommer ur insolvens till hur man skall förhindra att den insolvente inte uppfyller sina ekonomiska åtaganden. Enligt den granskning som gjorde av behöver de risker som förknippas med företagande begränsas och även insolvenslagstiftningen ändras. Enligt har en alltför restriktiv lagstiftning beträffande näringsidkares möjligheter att få skulder avskrivna. Väldigt många företagare behöver erfarenheten från misslyckade projekt för att kunna skapa konkurrenskraftiga bolag . En snabbare skuldavskrivning underlättar för entreprenören att starta om och skapa morgondagens arbetstillfällen. Insolvens bör inte heller leda till att man blir försatt i skuld på livstid. Det finns flera argument som stödjer detta från att det är orättvist till att det är ekonomiskt skadligt för hela ekonomin om risktagande bestraffas alltför hårt. Få är villiga att starta företag när det är omöjligt att komma på benen igen efter det att affärsidén inte har burit. Regelverket för insolvens har setts över i SOU 2010:2 och är en förbättring jämfört med den äldre lagstiftningen, bland annat gällande den tid som en person måste vänta innan han eller hon kan bli av med skulderna. Dock kvarstår en hel del för att bättre möta vår tid och hur ekonomin ser ut . En balans måste finnas där risk uppmuntras utan att skapa instabilitet för andra. En modell som kan beaktas är att staten inför en form av pantkonto där den insolvente kan överföra kontanter som fungerar som en säkerhet för företag som personen innehar en affärsrelation med. Det skulle vara en enkel modell för att överbrygga de vardagsproblem som insolventa möts av svårighet att få kreditkort och telefonabonnemang vilka i princip är nödvändiga instrument . Människor skall och bör inte diskvalificeras på livstid på grund av en konkurs. Såväl människor som idéer behöver testa sin bärkraft. Även den som hamnat i konkurs bör kunna få en andra chans att bedriva näringsverksamhet. Regeringen bör därför se över möjligheten att överväga ett regelverk för insolvens som syftar till en effektivare skuldavskrivning samt att göra det lättare för insolventa att få näringstillstånd. i (M)
mot · H102XM1577 · 2013-09-25 00:00:00 — Synliggörande av osynliga skatter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna till ökad synlighet vid skatteuttag. De flesta vet inte hur mycket de betalar i skatt om man räknar med de osynliga skatterna. Det kanske inte alltid är så uppenbart att tre av fem skattekronor går till skatt, eftersom skatten i stor utsträckning inte är synlig. Indirekta skatter såsom moms, arbetsgivaravgifter och punktskatter utgjorde av BNP enligt SCB. En stor del av de indirekta skatterna utgörs av arbetsgivaravgiften som betalas in av arbetsgivarna och läggs ovanpå lönen. Arbetsgivaravgiften är , med undantag för unga eller äldre födda . Det innebär att om du inte tillhör någon av de grupperna och tjänar är den totala kostnaden för arbetsgivaren . Oavsett om man är förespråkare av höga eller låga skattesatser borde det vara rimligt att få insyn i hur stor del av ens lön som går till skatt utöver den ringa del som är synlig. Löntagaren vet inte hur mycket han eller hon betalar, till skillnad från företagare som betalar skatten själv. Enskilda löntagare borde ha samma möjlighet. De osynliga skatterna rör framförallt de sociala avgifter som dras från lönen. Den anställde har således inte någon kunskap om dennes egentliga lönekostnad som arbetsgivaren betalar. Beloppet syns inte i lönebeskedet eller någon annanstans för den delen varför inte medborgarna har någon insyn i varför skatt dras eller hur mycket skatt som tas ut och till vad de sociala avgifterna går. Öppenhet i våra system medför ett ökat medvetande och en bättre insyn. Detta skulle exempelvis kunna låta sig göras genom att synliggöra skatten på lönespecifikationerna. Det skulle öka på förtroendet för skatteuttaget och ge en mer rättvis bild av hur lönen hanteras. Bättre tydlighet skulle skapa ökad transparens i systemet och ge ökad legitimitet. I utskottets betänkande (2012/13:Sku20) betonade man att det inte finns några hinder för företag att redovisa arbetsgivaravgifter. Utskottet framförde att det är värdefullt om skatteuttaget kan synliggörs för den enskilda skattebetalaren men manade till försiktighet med att införa tvingande regler som innebär att företagens och myndigheternas administrativa börda ökar. Regeringen bör därför se över möjligheterna till att öka synligheten vid skatteuttag. I sammanhanget vore det emellertid lämpligt, precis som inom många andra områden där offentliga myndigheter föregått med gott exempel, att statliga myndigheter börjar redovisa arbetsgivaravgifterna i lönespecifikationerna för att öka transparensen. För att underlätta för mindre företag som inte använder sig av datoriserade lönehanteringssystem, och för vilka det föreligger en påtaglig administrativ börda att införa det motionen föreslår, skulle inledningsvis detta endast omfatta arbetsgivare inom offentlig sektor. i (M)
mot · H102XM1579 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatorisk utmaningsrätt för kommuner och landsting. Möjligheten för att privata utförare att utmana kommunala och landstingsdrivna verksamheter har medfört en större mångfald bland offentligt finansierade verksamheter inom vård, skola och omsorg. Konkurrens främjar kvalitet liksom att invånarna själva får välja utförare. Det finns många exempel på kommunalt drivna och landstingsdrivna verksamheter som skulle kunna drivas bättre av privata entreprenörer. Privata aktörer med drivkraft kan oftast sköta verksamheten minst lika bra eller bättre än kommunerna och landstingen själva. I samband med införandet av lagen om valfrihetssystem har små och medelstora företag fått större möjligheter att konkurrera om utförandet av välfärdstjänster. Detta bör emellertid utvidgas till samtliga verksamheter. Huvudprincipen med utmaningsrätt är att den som vill driva en verksamhet åt kommunen på entreprenad har rätt att utmana den kommunala verksamheten och rikta ett önskemål till kommunen om att en del av kommunens verksamhet skall drivas av den privata entreprenören. Det är dock upp till varje kommun att själv bestämma huruvida utmaningsrätt skall införas i kommunen eller inte. Utmaningsrätten omfattar inte heller kommunalt drivna och landstingsdrivna bolag. är det 38 kommuner och ett landsting som har infört utmaningsrätt. är den kommun som har fått in flest utmaningar och är även en av de kommuner som marknadsför möjligheten att utmana verksamhet bäst. Bland de utmaningar som har lett fram till upphandling och kontrakt med en privat leverantör i är företagshälsovård, drift av ett friluftsområde och service till föreningslivet – verksamheter som i många kommuner aldrig har utsatts för konkurrens. Hade det funnits en obligatorisk utmaningsrätt skulle marknadsföringen mellan kommunerna inte behöva skilja sig åt i landet. är kännedomen om utmaningsrätten begränsad hos privata entreprenörer, mycket beroende på att kommunerna själva väljer hur de vill marknadsföra utmanarrätten. Utmaningsrätten riskerar därmed bli en pappersprodukt utan genomslag, vilket inte är vad lagstiftarna syftade till att åstadkomma. Syftet smed utmaningsrätten är att bästa tänkbara tjänst ska tillhandahållas av bästa leverantör. Kvaliteten ska vara avgörande, inte vem som tillhandahåller tjänsten. Därför bör en uppdaterad modell för utmaningsrätten skapas så att det blir obligatoriskt för kommuner och landsting att införa denna inom alla områden förutom myndighetsutövning, strategiska ledningsfunktioner och vad som enligt lag eller förordning måste utföras av kommunen med egen personal. i (M)