mot · H102MJ490 · 2013-10-03 00:00:00 — Bra mat för jobb och välfärd Livsmedelsstrategi och vår sårbarhet5 Jobb i hela landet6 Jämställdhet i de gröna näringarna7 Maten som en del av välfärden7 Tillsatser och andra ämnen i mat9 Restauranger och offentlig mat13 Fiske i tredje land20 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behöver en nationell långsiktig livsmedelsstrategi för en konkurrenskraftig svensk matproduktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ny satsning och kraftsamling för svensk livsmedelsproduktion genom att skapa organisationen . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att branschsamtal bör initieras i syfte att komma överens om att förbättra informationen på matförpackningarna när det gäller tydlighet, läsbarhet och begriplighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag på hur redovisningen och märkningen av salt på matvaror ska förbättras i och att i det sammanhanget ett märkningssystem liknande det i bör övervägas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om en förbättrad märkning som tydligare anger varans innehåll av t.ex. fett, socker och salt samt att utredningen också ska granska vilken vetenskaplig grund samhället har i rådgivningen till konsumenter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det inom ramen för den nya EU-lagstiftningen bör förtydligas var på förpackningen märkningen av matens näringsvärde ska finnas och hur den ska vara utformad. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det dolda sockret (och sockerlika ersättningar) ska redovisas tydligare i snabb- och halvfabrikatmat. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nytt mål som innebär att av den offentliga konsumtionen av livsmedel ska bestå av ekologiska varor 2020. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statlig upphandling av mat ska inriktas mot mat med mindre klimatpåverkan.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behöver en plan för att uppfylla kravet på att halvera kassationen av livsmedel . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att analysera möjligheten att ändra märkningen bäst före till minst hållbar till samt driva frågan i EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att granska skälen till att av den färska frukten och de färska grönsakerna slängs bort innan de når slutkonsumenterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i nära samarbete med branschen ta fram nya regelverk för vilken information, t.ex. om råvarornas ursprung, som restaurangkunder ska ha rätt att kräva. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kontinuerligt granska omfattningen av användningen av falska beteckningar för t.ex. fiskarter eller köttprodukter på restauranger och föreslå åtgärder som skyddar konsumenterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den som serveras mat på sjukhus, skolor eller äldreboende ska ha rätt till rättvisande information om maten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att satsa på forskning om hur vi utvinner fosfor ur avloppsslam som har för höga halter av farliga kemikalier och därför inte kan användas som gödselmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning om hur man kan avvattna rötat naturgödsel för att göra det till ett mer attraktivt gödselmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sätta ett nytt mål som innebär att av jordbruksmarken ska vara ekologiskt certifierad till 2020. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att arbeta för stimulans av ökad odling av proteingrödor i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU framhålla att det finns lokala nationella aspekter som gör att ett EU-land ska kunna säga nej till odling av enskilda GMO-grödor också av miljö- och hälsoskäl. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU arbeta för ökade krav på redskap som förhindrar bifångster i fisket. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regionalisering av förvaltningen av fiskbestånden och att regeringen bör sträva efter att i EU skaffa mandat för regionala beslut i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att särskilt beakta det småskaliga fiskets villkor i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EU:s fiskeavtal med tredjeländer, s.k. FPA. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett regelverk som styr fisket så att för stora bifångster av hotade arter ska göra att fiskemöjligheten av målarten kan begränsas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge en eller flera myndigheter i uppdrag att granska förutsättningarna för fisketurism i Sverige.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i EU bör agera starkt för att få till stånd en förvaltningsplan som reglerar fisket av hälleflundra och arbeta för ett stopp för ålfisket i hela EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell handlingsplan för vattenbruket. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stimulera de gröna näringarnas arbete med att utveckla varumärken, produkter och identitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stödja småskalig livsmedelsförädling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förenkla hanteringen av björnkött. 1 Yrkande 9 hänvisat till FiU. 2 Yrkande 26 hänvisat till NU. Bra mat för jobb och välfärd Vad vi äter påverkar vår hälsa och vårt välbefinnande. Maten är därför en viktig del av vår välfärd. Hur maten produceras ger effekter på ekonomi, miljö och klimat. Jordbruket i står för arbetstillfällen i områden där andra jobb är svåra att få. Eftersom vi vill utveckla välfärden är det naturligt att vi också arbetar med att få högre kvalitet på maten. En politik för mat och livsmedel kan också bli en del i vår miljöpolitik. Jordbrukets klimatpåverkan måste minska och det kan vi åstadkomma genom att ställa om till ett mer hållbart jordbruk. Vi menar att vägen dit går både via hur maten efterfrågas och hur produktion och försäljning regleras av lagar och regler. Om konsumenterna ska kunna efterfråga högre kvalitet måste de få rätt information om vad maten innehåller, hur den har tagits fram och varifrån den kommer. Vi tror att en stark svensk primärproduktion av livsmedel är väsentlig för att nå detta. Men då måste det svenska jordbruket klara två stora utmaningarna: dels att kunna delta i en allt tuffare internationell konkurrens, dels minska sin klimatpåverkan och hantera ett förändrat klimat. Livsmedelsstrategi och vår sårbarhet Långsiktigt behöver en övergripande livsmedelsstrategi för vilken matproduktion som ska ske i och hur den ska anpassas till klimatförändringarna och våra nationella och internationella klimatåtaganden. Det handlar om att ta fram politiska åtgärder och strategier för utveckling av näringen, att tillvarata konsumenternas intresse och att diskutera den svenska sårbarheten. En livsmedelsstrategi behöver utformas i ljuset av att vi stöder en fri marknad och minskade subventioner. En utredning behöver tillsättas som kan svara på vad samhället kan vidta för åtgärder på kort och medellång sikt. Totalt i världen lever 1 miljard människor med brist på mat – de svälter. Medan 1,5 miljard är överviktiga. Den sammanlagda produktionen av mat i världen mätt i kalorier skulle räcka till dubbelt så många människor som . Men utvecklingen är den motsatta. Om ska ytterligare 2–3 miljarder ha mat. Att diskutera den svenska graden av hur självförsörjande vi är på mat är svårt eftersom vi lever i en globaliserad ekonomi. Det handlar minst lika mycket om att vår produktion är beroende av att maskiner får reservdelar och framförallt drivmedel för att fungera. Vi odlar mer spannmål än vad vi själva behöver medan vi behöver importera t.ex. kött.1 Jobb i hela landet Sedan den borgerliga regeringen tillträdde 2006 har sysselsättningen inom jordbruket minskat . Statistik där jämfört genomförda antal heltider (AWU) inom jordbruket visar att motsvarande 15 000 heltidsarbeten har försvunnit i den svenska basproduktionen av livsmedel. Detta är allvarligt av flera skäl. För det första är arbetstillfällena i jordbruket helt avgörande för möjligheten för människor att bo och arbeta på landsbygden. När arbetstillfällen försvinner tvingas dessutom ofta människor överge sin livsstil. Den andra anledningen är svenska konsumenters rätt till mat av hög kvalitet och säkerhet. Svensk mat har ofta högre kvalitet och är producerad efter tuffare miljökrav och djurskyddsregler. Men med sämre lönsamhet minskar tillgången på svenskproducerad mat. Vi socialdemokrater föreslår en ny satsning och kraftsamling för svensk livsmedelsproduktion. Vi vill skapa en organisation som vi har gett arbetsnamnet Svensk Mat. Vi vill bjuda in intresseorganisationer och näringslivet att delta som delägare. Syftet är en samordnad kraftsamling för att ge stöd och stimulans till effektivisering och till utveckling och lansering av varumärken som har svensk livsmedelsproduktion som råvara. Vi tror på ett framgångsrecept med tre ingredienser: effektivisering, starka varumärken och innovationer. Svensk mat ska fungera på samma sätt som . Alltså vara regeringens expertorgan på området men ha en friare roll än en myndighet och vara ett samprojekt med näring, intresseorganisationer, livsmedelsindustri m.fl. Vi tror att detta är fortsättningen på det som regeringen kallat – det nya matlandet. är det att gå över i en mer konkret fas. Istället för PR, seminarier och mediearrangemang är det att mera handfast arbeta med konkurrenskraft. Vi behöver utveckla pilotanläggningar för innovationer, hjälp för företag att samordna sin verksamhet, utveckling av byggtekniker som ger billigare investeringar utan att djurskyddskraven försämras och utbildning kring hur nya varumärken kan lanseras. Förslaget om finansieringen av den föreslagna organisationen mat finns i vår utgiftsområdesmotion för utgiftsområde 23. Vi vill också lägga mer pengar än regeringen på forskning och utveckling inom de gröna näringarna. Regeringen drog in stödet till svensk lantbruksforskning. Det menar vi var ett strategiskt felaktigt beslut. Vi tror inte att vägen går via sänkta djurskydds- och miljökrav. I så fall försvinner anledningen och möjligheten för svenska kommuner och landsting att upphandla svensk mat. För oss handlar det ytterst om jobben och arbetstillfällena. Vi socialdemokrater har beslutat oss för att 2020 ska ha lägst arbetslöshet i EU. Då måste den negativa utvecklingen inom jordbruket också vända. Jämställdhet i de gröna näringarna Det är av dem som arbetar i jordbruk, skogsbruk och fiske som är kvinnor.2 Det är lägre andel än i annan privat sektor där är kvinnor. Också för gruppen egna företagare är andelen kvinnor lägre i jord- och skogsbruk och fiske än i övriga näringslivet – jämfört . I en studie har , professor i entreprenörskap vid i , på uppdrag av LRF:s jämställdhetsakademi studerat de ekonomiska flödena i de gröna näringarna.3 Rapporten visar att det problem som finns i många lantbruksföretag med bristande lönsamhet är ett problem vad gäller ökad jämställdhet. Såväl kvinnor som män ser till gården-familjen i första hand och inte till individer. Det är svårt att omfördela ekonomin mellan kvinnor och män när kakan är liten eller till och med krympande. Ofta är kvinnan den som skaffar ett deltidsjobb utanför företaget för att få familjens ekonomi att gå ihop. Andra rapporter från LRF:s jämställdhetsakademi visar på problem med möjlighet till föräldraledighet för egenföretagande jordbrukare (liksom i andra egenföretag). Genusfrågan i jord- och skogsbruk präglas fortfarande mycket av tradition. Det är oftare män som tar över familjejordbruket, oftare män som äger skogs- och jordbruksfastigheter. Kvinnorna kommer in i företagen genom ingifte.4 Dock visar statistiken att löneskillnaderna mellan män och kvinnor är lägre i de gröna näringarna. Totalt dock lägre än i andra sektorer. På det sättet är kvinnor mer jämställda i de gröna näringarna än i andra sektorer.5 Vi menar att det är viktigt att de statliga åtgärderna för företagande i jord- och skogsbruk tar hänsyn till jämställdhetsaspekten. Det är t.ex. viktigt vid utformningen av kompetensutveckling som bedrivs i landsbygdsprogrammet. Rådgivning och annan verksamhet ska utformas på ett genusneutralt sätt för att stimulera kvinnligt företagande på landsbygden. Maten som en del av välfärden Vi vill äta mat som är bra för oss, som är god och som är enkel att laga. Många familjer som har stressade scheman i vardagen för att t.ex. hinna till sina barns aktiviteter tvingas till mer halvfabrikat eller snabbmat i restaurang. Enklare inköp med färdiga matkassar är också ett fenomen som dyker upp mer och mer. Ju mer maten är avidentifierad desto högre krav på lågt pris ställer vi. Men de som får mer information om matens ursprung, innehåll och kvalitet är beredda att betala mer. Inte minst gäller det vilken miljöpåverkan maten har. Det är viktigt att informationen på förpackningarna om matens innehåll, näringsvärde och ursprung är tydlig, läsbar och begriplig. Vi menar att regeringen ska initiera en granskning av matförpackningarna på den svenska marknaden för att se om de uppfyller lagkraven på märkning och information. Regeringen bör också initiera branschsamtal i syfte att komma överens om att förbättra informationen på matförpackningarna avseende tydlighet, läsbarhet och begriplighet. har köttkonsumtionens påverkan på klimatet uppmärksammats. Köttkonsumtionen har ökat dramatiskt i västvärlden och också i . Konsumtionen av färskt kött ökade mellan 1990 och 2010.6 Globalt orsakar köttproduktionen större utsläpp av växthusgaser är transportsektorn.7 För ett hushåll utgör maten på tallriken en tredjedel av hushållets klimatpåverkan och en stor del av denna kommer från köttet. En vegetarisk måltid halverar dess klimatpåverkan. För det första går det åt mycket större mängd odlingsmark för att få fram kött som om vi skulle äta samma näringsmängd från växtriket. Odlingen kräver gödselmedel som påverkar klimatet, djuren släpper ut klimatpåverkande metangas och uppfödningen kräver mycket transporter. Nötköttet påverkar klimatet mer än andra sorters kött. Viltkött däremot är klimatneutralt. Uppfödningen av kyckling och gris sker på spannmål som vi själva skulle kunna äta. Kor och får är också viktiga för den biologiska mångfalden eftersom de betar på ängsmarker. Dessutom är det rimligt att vi utnyttjar den uppfödning av nöt som sker som ett resultat av produktionen av mjölk och mejeriprodukter (det föds ju lika många tjurkalvar). Vi menar att en ambition att minska köttkonsumtionen av klimatskäl inte behöver innebära att vi ska sträva efter minskad svensk köttproduktion. Forskningsrapporter i visar att svenskt kött ger lägre utsläpp av växthusgaser än köttproduktionen i många andra länder.8 Istället ska vi sträva efter att göra den svenska produktionen mer konkurrenskraftig. Samhällets kostnader för ohälsosam mat växer. Som exempel säljs blodfettssänkande läkemedel för per år.9 Det är också tydligt att det finns ett samband mellan ohälsosam mat och socioekonomisk bakgrund samt utbildningsbakgrund. Det visar en forskningssammanställning som , , har gjort.10 Lågutbildade med dålig ekonomi äter mer ohälsosam mat och lider oftare av fetma. Det finns också ett samband mellan ogynnsamma socioekonomiska förhållanden i barndomen och ohälsa senare i livet. Därför är det ett självklart politiskt uppdrag att arbeta för att medborgarna äter mer hälsosamt. Beskattar ohälsosamma produkter gör vi ju redan i genom t.ex. tobaks- och alkoholskatt. Vi måste självklart också arbeta med bättre information och regleringar för att nå målen. Kunskapen om problemen måste också stärkas i skolan. För oss är det viktigt att också få fram mer kunskap om hur konsumtionsmönstren i olika grupper i samhället ser ut. Det är viktigt som underlag för att kunna bedöma risker med till exempel livsmedelstillsatser och andra ämnen i mat. För mycket salt i maten kan leda till högt blodtryck. Det ökar risken för hjärtinfarkt, stroke och skador på njurarna. I äter vi i genomsnitt salt per dag11. Det är dubbelt så mycket som och på salt per dag. En anledning till det höga saltintaget är att mat med mycket salt är dolt för konsumenten. Livsmedelsföretagen tillsätter alltmer salt i sina produkter för att locka kunderna. De största fällorna finns i bröd, frukostflingor, charkuterier, fiskprodukter och konserver. Eftersom salt är en smakbärare ersätts socker och fett med salt för att göra maten mer smakfull. I en stor studie som publicerades i 2010 gjordes en analys av de stora amerikanska databaserna. Resultatet var att ett minskat saltintag på bara per dag får en dramatisk effekt på minskad död i blodtrycksrelaterade sjukdomar.12 Enligt reglerna för märkning i EU behöver producenter inte ange på förpackningen hur mycket salt varan innehåller. Ett undantag är som införde nationella märkningsregler för salt. Vi menar att salthalten i mat måste synliggöras bättre. Regeringen bör återkomma till med förslag på hur redovisningen och märkningen av salt på matvaror ska förbättras i . Ett märkningssystem liknande det i bör övervägas. Tillsatser och andra ämnen i mat En mängd tillsatser används i maten för att den t.ex. ska se bättre ut, få rätt konsistens och smaka bättre. Utvecklingen och uppfinningsrikedomen går snabbt och vi är oroliga för att kontrollen av dessa ämnens hälso- och miljöeffekter inte hinns med. I några fall vet vi redan att de inte är nyttiga. Dessa tillsatser anser vi bör förbjudas så snabbt som möjligt. För andra ämnen finns en osäkerhet och då menar vi att försiktighetsprincipen bör gälla. Producenterna har ett stort ansvar att oftare avstå. När det gäller azofärgämnen och transfetter så har redan tillkännagett till regeringen behovet av regleringar. har tagit fram ett förslag om reglering av transfetter som ligger i linje med den reglering som redan införts i Danmark.13 Vi utgår från att regeringen skyndsamt bereder förslaget. Vi menar att bör ha rätt att förbjuda ämnen som svenska myndigheter bedömer som hälsoskadliga utan att detta går emot reglerna om den gemensamma marknaden i EU. Detta eftersom till exempel konsumtionsmönster kan skilja sig stort mellan medlemsländerna och för att det ska vara möjligt för ett enskilt medlemsland att prioritera folkhälsan högre. En möjlighet som bör analyseras är en svensk märkning av livsmedel som är fria från onödiga tillsatser. Antingen initieras en sådan märkning som ett enskilt initiativ (som t.ex. Äkta vara) eller från statliga myndigheter. Konsumenter ska kunna ha kontroll över sin situation. Det menar vi är frihet att välja. Att genom sin konsumentmakt ha möjlighet att påverka matens ursprung och kvalitet. Men för det behövs politik. Det handlar om att hitta redskap som gör det enklare för konsumenterna att förstå vad det är de köper och värdera det. På så sätt går politik och konsumentmakt hand i hand. Maten har blivit billigare. Enligt en rapport från har matpriserna stigit jämfört med men konsumentprisindex har stigit med 36 procent.14 Maten står för en mindre del av våra utgifter än den gjorde men har andelen av vår hushållskassa som används till mat varit relativt oförändrad.15 I den allt tuffare konkurrenssituation som prispressen skapar är vi oroliga för att den fått effekter på matens kvalitet och på den information som konsumenter får. Här behövs politiska redskap. Vi menar att informationen generellt till konsumenterna måste bli tydligare. Systemet med E-nummer är en kod som är obegriplig för de flesta konsumenter. Ett enhetligt system i EU är något positivt som underlättar för konsumenter men information om syftet med de olika tillsatserna och de risker för t.ex. allergier som vissa tillsatser är förknippade med anges inte. Det handlar om att underlätta för konsumenterna att göra sunda val. Nyckelhålsmärket är en bra idé. Vi tror att det går att utveckla detta koncept och skulle vilja utreda en märkning som tydligare anger varans innehåll av fett, socker, salt etc. Vi vill tillsätta en utredning som granskar vilken vetenskaplig grund samhället har i rådgivningen till konsumenter, vilka metoder som prövats i andra länder och föreslår ett nytt svenskt system för tydligare märkning av matens hälsovärde. Ett system som bör finnas med i utvärderingen är det brittiska systemet med trafikljussymboler som anger om maten är hälsosam eller inte. Vi tror att det också tydligare i lagstiftningen bör anges hur och var den nuvarande märkningen av näringsvärde sker. Vi menar att det är väsentligt var på förpackningen märkningen sitter så att konsumenten lätt kan hitta den och hur stora och tydliga bokstäver texten har så att alla kan läsa. Nya EU-regler träder snart i kraft men vi anser att det inom ramarna för dessa går att utveckla systemet och gå före i många fall. Vi anser också att det dolda sockret (och sockerlika ersättningar) ska redovisas tydligare i snabb- och halvfabrikatmat. Föräldrar som köper mat till sina småbarn är bland de mest noggranna konsumenterna. De ställer höga krav på kvalitet och säkerhet. Föräldrar som själva laga sina barns mat har bättre kontroll över vilka råvaror maten innehåller. Men producenterna av den färdigproducerade barnmaten, halvfabrikat och helfabrikat har förstås ett extra stort ansvar att hålla vad de lovar. Vi menar att samhället måste kunna ställa högre krav på att mat som marknadsförs för små barns konsumtion är hälsosam och nyttig. Nya EU-regler är på väg som innebär strängare krav. Beroende på hur slutresultatet blir vill vi överväga tuffare svensk lagstiftning. Den socialdemokratiska regeringen föreslog ett mål för ekologisk produktion och konsumtion som antogs av 2006. Och vi menar att målet om att av den offentliga livsmedelskonsumtionen ska vara ekologisk 2010 har haft betydelse för att stimulera den offentliga sektorns arbete med att öka andelen ekologiska livsmedel. fortsätter den offentliga sektorns inköp av ekologiska livsmedel att öka. Av kostnaderna för livsmedel i kommuner och landsting kom 2010 från inköp av ekologiskt. var den andelen . Bästa län i var som hade ekologiska livsmedel.16 konstaterar att den offentliga sektorns ökade efterfrågan på ekologiska livsmedel har bidragit till att öka volymerna på försäljningen av ekologiska livsmedel. Det har gjort att marknadsförutsättningarna för ekologiska produkter stabiliserats och skapat ett bredare utbud av produkter och bättre tillgänglighet.17 Det finns en stark politisk vilja i många kommuner och landsting att öka den ekologiska konsumtionen. Fler och fler beslutar om egna skärpta mål för upphandling. Vi menar att det finns flera anledningar att fortsätta att arbeta med ett nationellt mål, men det måste paras med styrmedel, främst åtgärder inom EU:s landsbygdsprogram för att stödja ekologisk odling. Vi menar att ett nytt mål måste sättas för en offentlig konsumtion av ekologiska livsmedel trots att många landsting och kommuner fortfarande har långt kvar till 2010-målet. Vi vill att ska vara ekologiskt till 2020. Vi vill använda upphandlingen till att minska den klimatpåverkan som vår livsmedelskonsumtion orsakar.