mot · H102N425 · 2013-10-03 00:00:00 — Andra frågor som bör belysas ytterligare och som bör resultera i lagstiftningsförslag från regeringen gäller bl.a. preskriptionstidens längd, möjligheten till statlig återförsäkring samt vem som ska svara för samhällets kostnader för sjukvård till följd av en radiologisk olycka. Vi vill även peka på behovet av en bestämmelse om ansvarsgenombrott i svensk lagstiftning. Med den typ av exceptionell situation som ett svårt reaktorhaveri innebär är det rimligt att ett ansvarsgenombrott inom en koncern blir möjligt. Detta bör tillkännage för regeringen. Brytning av uran riskerar att leda till betydande negativa konsekvenser för miljö och hälsa. Regeringens hållning i frågan om uranbrytning i är allt annat än tydlig. För oss är det en självklarhet att uranbrytningen bör förbjudas i , och vi anser att lagstiftningen bör skärpas. Regeringen bör således återkomma till med ett förslag som innebär att uranbrytning blir förbjuden i . Detta bör tillkännage för regeringen. Naturgas kan i en övergångsperiod användas dels som flytande naturgas (LNG) för till exempel sjöfart, dels som ersättning för kolkraft i . Utvinning av skiffergas är dock en tveksam form av energiutvinning. Miljöproblemen kring brytning av naturgas i form av skiffergas är stora och metoderna osäkra, speciellt när de innefattar insprutning av kemikalier i marken för att driva fram gasen. Exploatering av skiffergas bör avvisas. skickade regeringen ut ett förslag till förordning om fastställande av intäktsram enligt naturgaslagen på remiss. Förslaget innebär ett metodbyte för hur fastställandet av en ny intäktsram för naturgas ska gå till. Bakgrunden till metodbytet är problematiken kring regleringen av elnätsföretagen, med påföljande domstolsprocesser. Regeringen vill därför likforma regleringen av el- och gasnätsföretagen, så att båda omfattas av det föreslagna metoden. Problemet är att metoden inte ger skälig avkastning på gjorda investeringar i det svenska gasnätet. Infrastrukturinvesteringar kräver långsiktiga och stabila spelregler och nya oannonserade metodförändringar riskerar att underminera investeringsviljan i ny infrastruktur. Regeringen bör därför konsekvensutreda den nya beräkningsmetoden innan förordningen träder i kraft. Detta ska tillkännage regeringen. En viktig energikälla som har dubbel klimatnytta är biogasen. Den tar bort klimatskadliga utsläpp av metangas och ersätter fossila bränslen. Det behövs stabila och långsiktiga incitament som underlättar investeringar i biogas där produktionen kan byggas ut kraftigt. Därför föreslår vi ett biogasstöd till lantbrukare som installerar biogasanläggningar för att röta gödsel från djurhållning. Biogasproducenten får /kWh för biogasen. Men det behövs också en övergripande plan för hur staten, regioner och kommuner ska kunna samarbete och hur företag ska kunna utvecklas och testa innovationer och pilotprojekt. Regeringen bör därför presentera en tvärsektoriell biogasstrategi för . Detta ska tillkännage för regeringen. Internationell elmarknad och utlandsförbindelse Vi motsätter oss en forcerad integrering av den nordiska elmarknaden med den europeiska då det skulle ge negativ inverkan för svensk industris internationella konkurrenskraft. är en gemensam europeisk elmarknad att eftersträva. Dock bygger detta på att varje enskilt land också tar ansvar för att investera i förnybar elproduktion och energieffektivisering samt insatser för fungerande konkurrens och fungerande regionala marknader. Här finns många brister. En ihopkoppling med illa fungerande marknader innan dessa brister åtgärdats leder bara till höjda elpriser. Vi vill därför i första hand fokusera på investeringar som får den nordiska elmarknaden att fungera bättre. är i det avseendet att betrakta som en naturlig del av en fortsatt integrerad nordisk elmarknad. Detta ska tillkännage regeringen. Eldistribution och elmarknad i Vikten av politiskt inflytande över nordiska elmarknaden kan inte nog understrykas. Elmarknaden ska styras och anpassas till det ramverk som fattas på politisk väg. För att säkra konkurrenskraftiga elpriser behöver konkurrensen på elmarknaden öka. Elpriserna har stigit kraftigt efter avregleringen av elmarknaden. Inte minst för den svenska elintensiva industrin har detta inneburit stora påfrestningar. Vi förordar en fungerande konkurrens på elmarknaden som också bidrar till att skynda på omställningen till förnybar elproduktion. För att uppnå detta krävs flera åtgärder. Elbolagens möjligheter att teckna dyra tillsvidareavtal bör begränsas, om möjligt genom lagstiftning. Samägandet av kärnkraften bör begränsas. Vi vill underlätta för nya aktörer att komma in på elmarknaden genom en effektiv och tydlig tillståndsprocess. Vi vill också skärpa övervakningen av elmarknaden, bland annat genom bättre samarbete över landgränserna och genom bättre dialog mellan ansvariga myndigheter. Etablering av en gemensam nordisk övervakningsmyndighet bör göras inom ramen för ett tätare samarbete mellan länder på den nordiska elmarknaden. Detta ska tillkännage regeringen. Det finns ett stort intresse bland svenskar att producera egen energi via elnät. Införandet av nettodebitering skulle underlätta dessa möjligheter och bidra till ökad förnybar energi. Med nettodebitering avses ett system där den mängd förnybar el som privatpersoner eller företag producerar och överför till elnätet kvittas mot den mängd el som de tar mot från elnätet. Utgångspunkten för införandet av nettodebitering bör vara att småskaliga elproducenter har laglig rätt att kräva nettodebitering av det lokala elnätsföretaget. Nettodebitering bör också möjliggöras för de personer som har andelsägande i förnybar elproduktion. Detta ska tillkännage regeringen. Den ökade ägarkoncentrationen på el- och energiområdet är ett problem för att marknaden ska kunna fungera optimalt. De kommunala elbolagen spelar en viktig roll för att främja konkurrens och utveckla miljövänliga alternativ på både el- och energimarknaden. Kommunallagen innebär negativa konsekvenser för kommunala energibolag att verka. Exempelvis sätter lokaliseringsprincipen hinder och begränsningar för hur en aktör får verka på marknaden. Vi vill se över möjligheten att åstadkomma en klar förändring i lagstiftningen som ger kommunala bolag möjlighet att verka på lika villkor med andra aktörer på energi-, el och fjärrvärmemarknaden. Detta ska tillkännage regeringen. Insatser för en fungerande elöverföring granskning av regeringens hantering av elnäten har granskat statens insatser för en fungerande överföring av el och funnit brister i de statliga insatserna inom flera områden som har betydelse för elöverföringen. Exempel på sådana är tillståndsprocessen för investeringar i stamnätet, tillsyn över kvaliteten i elöverföringen och av regeringens styrning av affärsverket Svenska kraftnäts investeringsplanering. Även när det gäller regeringens rapportering till har funnit brister. konstaterar i sin granskning att regeringen varit passiv i sin styrning av de insatser som skulle kunna göras inom området överföring av el. Exempelvis har viktiga investeringar i stamnätet dröjt trots ett växande investeringsbehov. Regeringen har inte heller verkat för en förbyggande och nationellt täckande tillsyn av leveranskvaliteten för överföring av el. Vi anser att det är allvarlig kritik som anför i sin rapport och som regeringen bör ta till sig för att få till stånd fungerande insatser för en effektivare elöverföring. Detta ska tillkännage regeringen. Utvecklingen av smarta nät är nödvändig i takt med att fossila bränslen avvecklas och ersätts med förnybara energikällor. Med smarta nät avses oftast ett elektriskt energisystem som på ett kostnadseffektivt sätt medger effektivare styrning och reglering av elgenerering och elnät. Det är viktigt att överföringskapaciteten mellan de norra delarna av landet och de södra byggs ut för att möjliggöra en fortsatt utbyggnad av den förnybara energin. Därför föreslår vi att investeringsramen för Svenska kraftnäts verksamhet bör ses över för att underlätta framtida investeringar i stamnätet. Detta ska tillkännage regeringen. Att tillståndsprocesserna för ledningsutbyggnaderna kan ske i rätt tid är en avgörande faktor för att investeringarna från ska kunna ske. Behovet att se över tillståndsreglerna för att effektivisera utbyggnaden av näten är därför nödvändigt. Detta ska tillkännage regeringen. är indelat i fyra elområden. Det innebär att elpriset varierar beroende på i vilket elområde man är bosatt i. Det rättsliga läget för elområdena är oklart och vi är kritiska till hur elområden har införts. Bland annat innebär systemet med flera elområden stora konkurrensproblem för den elintensiva industrin och en utsatt situation för elkonsumenter. Systemet bör därför ses över. Genom investeringar i stamnätet bör man komma tillbaka till en situation där rättvisa förutsättningar gäller för alla. Det kommer att kräva framtida investeringar i elproduktion i de delar av landet där elförbrukningen ökar och är som störst. Här kan utbyggnaden av förnybara energikällor utgöra en ersättningspotential i de områden i landet som saknar tillgång till befintlig elproduktion.