mot · H102XS2084 · 2013-10-01 00:00:00 — Utveckla en samlad strategi för att minska trenden med ett minskat antal internationella studenter vid svenska lärosäten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utveckla en samlad strategi för att vända trenden med ett minskat antal internationella studenter vid svenska lärosäten. En enad riksdag har antagit mål och strategier för att fler internationella studenter ska komma till svenska lärosäten för att studera. Detta både för att öka kvaliteten i högre utbildning och för att öka förståelsen för andra länder och kulturer. Strategin för internationalisering av universitet och högskolor har varit att ska vara attraktivt för internationella studenter. Trots det minskar antalet internationella studenter och den mest dramatiska minskningen av antalet registrerade och sökande studenter sker från de länder som omfattas av de studieavgifter som infördes . Enligt en rapport från har förlorat nästan sex av tio individuella internationella studenter, d v s studenter utanför utbytesprogram vilka inte berörs av studieavgifter oavsett hemland. Minskningen fördelar sig olika på regionens lärosäten och för flera av dessa innebär minskningen att så många som åtta av tio individuella studenter har försvunnit. Minskningen är allra störst vad gäller studenter från de länder som belagts med studieavgiftsskyldighet, d v s studenter från länder utanför EU/EES-området och . Totalt sett leder detta, enligt , till en kraftig minskning av internationella studenter i och . Från /03 ökade antalet inresande studenter påtagligt , för att /11 uppgå till 46 800 studenter. Denna siffra omfattar såväl utbytesstudenter som individuellt sökande studenter. har dock antalet inresande studenter minskat kraftigt i , något som i stor utsträckning beror på införandet av studieavgifter. Införandet av studieavgifter för internationella individuella studenter från länder utanför EU/EES utreddes av 2004-2006. Utredningen konstaterade att införandet av studieavgifter inte får ske isolerat utan som grundbulten i en strategi vars andra delar också måste förverkligas. Annars, menade utredningen, blir det omedelbara resultatet inte den eftersträvade ökningen av antalet internationella studenter utan med all säkerhet en minskning. Utredningen föreslog också en strategi med åtgärder som ökad stöd och service, ökad marknadsföring av enskilda utbildningar, ökade stipendiemedel och ett underlättande av arbetskraftsinvandring efter avslutade studier. Regeringen förelade propositionen Konkurrera med kvalitet – studieavgifter för internationella studenter vilken vann bifall. Därmed infördes studieavgifter från för studenter från tredjeland, d v s länder utanför EU/EES och som inte deltar i utbytesprogram. Enligt en analys från dåvarande minskade individuella studenter från de berörda delarna av världen efter avgiftsreformen. För innebär utvecklingen en särskilt stor utmaning. För att fortsätta vara en betydande kunskapsregion i behövs en livaktig internationell högre utbildning, inte minst mot bakgrund av att det enbart i kommer att saknas 73 000 högutbildade . Inom regionen finns också några av och norra mest attraktiva lärosäten för internationella studenter, därför blir förändringen särskilt kännbar här. Den negativa trenden föranledde regeringen att i budgetpropositionen föreslå en ökning av stipendiemedlen till . Trots detta förefaller de flesta universitet och högskolor vid terminsstarten redovisa att denna höjning ytterst marginellt påverkar antalet sökande från studieavgiftsskyldiga länder för . I en enkät från anger de svarande att internationella studenter inte nås av information rörande stipender i tillräcklig utsträckning och att förekomsten av studieavgifter i sig får studenter att välja andra länder. Regeringen förslår nu inför det kommande budgetåret en utökning av stipendiemedlen från till totalt . En åtgärd som, isolerad från ett mer samlat grepp kring hela situationen med ett vikande antal individuella internationella studenter, riskerar att ge allt för liten verkan. Det vikande antalet internationella individuella studenter i och riskerar att urholka konkurrenskraft genom att kraven på högutbildade växer i de flesta branscher. Denna utveckling är mycket oroande och måste mötas med en samlad strategi för att vända trenden med ett minskande antal internationella studenter vid svenska lärosäten. En sådan strategi bör ta sin utgångspunkt i den ökande internationaliseringen och förutom att analysera stipendieprogrammens omfattning och effektivitet, t ex också belysa lägre anmälningsavgifter och utökade resurser för marknadsföring. Dessutom bör en översyn av migrationslagstiftningen göras i syfte att förbättra möjligheterna att stanna i after avslutade studier.