mot · H102Ju412 · 2013-10-01 00:00:00 — För att vidare kunna bedriva kameraövervakning av en plats dit allmänheten inte har tillträde krävs samtycke från den som ska övervakas som huvudregel. Viktiga remissinstanser har här påpekat att ett sådant samtycke framstår som en chimär i vissa fall. Bland annat arbetstagare kan i många fall stå i ett beroendeförhållande till sin arbetsgivare och därför kan man ifrågasätta om ett samtycke verkligen är frivilligt. LO har i sitt yttrande gett uttryck för att skyddsnivån för arbetstagare måste höjas. Vi delar den uppfattningen. Vi menar att regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär en liknande modell som återfinns i 13 § 3 kameraövervakningslagen. Under en rad år har polisen fått kraftigt tillskjutna resurser. –2013 har polisens anslag nära på fördubblats, från drygt 11 miljarder till drygt 20 miljarder. Det var vi socialdemokrater som inledde denna stora satsning. Vi har knappt 20 000 poliser. Polisen har ett oerhört viktigt uppdrag i samhället. Människor ska kunna känna sig trygga i vardagen och slippa känna rädsla för att utsättas för brott. ifrågasätts polisen för bristande effektivitet, ledarskap och styrning. Den borgerliga regeringen hade ett enda övergripande kriminalpolitiskt mål när den tillträdde 2006: att öka antalet poliser så att fler brott kunde upp. 2006 personuppklarades av de anmälda brotten, jämfört 2012. visar resultatet ännu sämre siffror. Personuppklarningen är nu nere i . i regeringsställning kan nog de flesta hålla med om att den nuvarande regeringen har misslyckats. Antalet poliser har visserligen ökat, men inte polisens förmåga att knyta en gärningsman till ett anmält brott. Det räckte alltså inte med fler poliser. Vi måste även utveckla polisens organisation och metoder. Socialdemokraterna har länge drivit frågan om att slå ihop dagens 21 polismyndigheter till en myndighet. Det är därför bra att regeringen tog beslutet att genomföra denna stora reform. ska den nya polismyndigheten inleda sin verksamhet. Det är nu viktigt att säkerställa att den nya polisorganisationen får en bra demokratisk insyn och att polisarbetet får ett lokalt inflytande. Den fixering som under har varit knuten till ett visst antal poliser måste brytas till förmån för kvalitets- och effektivitetsfrågor. Organisation, arbetssätt och metoder måste utvecklas. Målstyrningen bör förstärkas och bygga på adekvata mått på verksamheten, både vad gäller brottsförebyggande och brottsuppklarande arbete. Polisen måste bli en lärande organisation, och få stöd i sin metodutveckling av kriminologisk forskning av världsklass. Polisutbildningen behöver förändras. Vi måste lära oss av de goda exempel som finns i andra länder när det gäller polisarbete, så att vi själva kan bli bättre. Den polisiära verksamheten som bedrivs måste dokumenteras och utvärderas. Polisen som arbetsplats ska vara modern och professionell. Den ska präglas av gott ledarskap och goda utvecklingsmöjligheter för medarbetarna, både poliser och civilanställda. Ledningsstrukturen måste bli plattare. Vidareutbildning och kompetensutveckling under hela arbetslivet är viktigt för att man ska kunna göra ett bra jobb. De tendenser till lågt i tak och ovilja att hantera intern kritik som vi sett måste undanröjas. Vårt mål är att svensk polis ska vara bäst i . Ökad tillgänglighet i hela landet Det måste till krafttag för att lösa frågan om polisnärvaro i hela landet. Trots fler poliser så är tillgången till poliser på många ställen i mindre orter och i glesbygd alltför dålig. Det innebär bland annat dålig service, långa utryckningstider, men även sämre lokalkännedom. Detta medverkar till bristande effektivitet och minskat förtroende för polisen. Utvecklad serviceverksamhet och en ny polisutbildning skulle vidare öka möjligheten att fler yngre poliser söker sig till tjänster ute i landet. I gränstrakter finns stora obemannade områden. Vi vill därför underlätta för gränsöverskridande samverkan mellan polisen i de nordiska länderna. Regeringen bör säkerställa en polisnärvaro i hela landet. Polisen har en avgörande roll i brottsbekämpningen. Därför är det viktigt med en modern, attraktiv och adekvat polisutbildning. Mot bakgrund av detta har Socialdemokraterna drivit frågan om att göra om nuvarande polisutbildning till en högskoleutbildning. För att främja polisutbildningens utveckling, säkra kvaliteten, och engagera de studerande i sin utbildning är det positivt att de polisstuderande får samma rätt till insyn och inflytande över sin utbildning som andra studerande på högskolenivå. Att skapa en högskoleutbildning för poliser skapar även bättre förutsättningar för forskning inom området. Mer forskning ger i sin tur bättre förutsättningar för att få en effektivare polis. föreslog en statlig utredning att den gällande grundutbildningen till polis skulle ersättas med en högskoleutbildning som ska anordnas av universitet och högskolor och leda till en högskoleexamen, polisexamen. Tyvärr har den borgerliga regeringen därefter förhalat frågan om en modernare polisutbildning. gav regeringen äntligen besked. Det blev ingen högskoleutbildning. Att förslagen i utredningen inte kommer att förverkligas är ett bakslag för både studenter och polisens framtida utveckling. Istället kommer i ersättas med en uppdragsutbildning vid en högskola på samma sätt som redan sker vid polisutbildningarna i och . Detta är en halvmesyr som inte alls motsvarar behovet av en modern och effektiv polisverksamhet som vilar på en stabil grund av vetenskap och beprövad erfarenhet. Polisen har utsatts för en omfattande kritik. Trots kraftiga resurstillskott kan polisen inte på avgörande områden visa på bättre resultat. Tvärtom har resultaten försämrats. Och vad värre är, man kan inte riktigt förklara varför. I det perspektivet är det naturligtvis märkligt att regeringen inte ser behovet av ökad kompetens. Problemet med regeringens beslut är att det inte skapas möjlighet att utveckla polisiärt arbete som eget ämne. Visserligen får poliserna högskolepoäng i valda delar, men ingen akademisk examen. Och det finns ingen möjlighet till forskning och utveckling i själva kärnan av polisarbetet som skulle kunna utgöras av ämnet polisvetenskap. Istället kommer de poliser som vill forska om polisens arbete vara tvungna till att ta ytterligare en akademisk examen och i det ämnet lirka in polisiära perspektiv. Att akademisera polisens utbildning handlar i grunden om att utveckla och effektivisera polisverksamheten på alla nivåer. Det förbättrar även möjligheterna till ett livslångt lärande hos anställda i polisorganisationen. En sådan utveckling skulle främja möjligheterna för poliser att specialisera sig. Dessutom, vilket är oerhört viktigt, så skulle forskning och metodutveckling leda till att organisationen blir mer kritisk i sin granskning av sitt eget arbete, vilket är en nödvändighet för att få en positiv utveckling av polisarbetet. I finns det t.ex. en treårig högskoleutbildning för poliser som leder till en bachelorexamen. Möjlighet till vidare studier finns på ett tvåårigt masterprogram i politivetenskap som startade . Vi menar att även ska införa en riktig högskoleutbildning som ger förutsättningar för polisexamen och vidare forskning. Alla ska kunna känna sig trygga i vardagen. Men så är det inte alltid – inte i alla miljöer och situationer. Inbrottet i lägenheten eller i sommarstugan, misshandeln i krogkön, den stulna plånboken i gymmet, bilstölden på parkeringsplatsen eller cykelstölden vid jobbet är alla exempel på vardagsbrott som påverkar vår syn på samhället. Många blir upprörda över att de inte får den hjälp de förväntar sig eller på att reaktionerna från polisens sida uteblir. Polisen är överlag ganska bra på att klara upp grova brott, som till exempel mord. Men när det gäller vardagsbrottsligheten är det betydligt färre brott som upp, endast några procent. Här måste polisen bli effektivare. Många blir upprörda över att de inte får den hjälp de förväntar sig. Anmälningar avskrivs direkt utan åtgärd eller blir liggande och handläggningstider är orimligt långa. Polisen måste bli bättre på att lösa dessa brott och återkoppla vad som händer till dem som drabbas. Människor ska känna sig säkra på att det lönar sig att anmäla ett brott till polisen. Det krävs snabba insatser när ett brott har begåtts. Brottsoffer behöver stöd och hjälp. Polisen bör så snabbt som möjligt ta kontakt med den brottsutsatte, helst redan genom att komma till brottsplatsen om det går, även i de fall det är liten sannolikhet att brottet kan upp. Vi vill även se ett införande av en utredningsgaranti som innebär att alla som anmäler ett brott ska få återkoppling om hur ärendet hanteras inom maximalt en månad. Många brott sker , kvällar och nätter. En modern poliskår måste organisera sig på ett sätt som både främjar brottsförebyggande arbete och brottsbekämpande arbete genom att arbeta på de tider där de behövs bäst. Modern teknik måste användas så att fler poliser befinner sig yttre tjänst. Det behövs även en bättre samverkan inom polisen så att ärenden inte faller mellan stolarna. Det är inte ovanligt att vardagsbrott är så kallade seriebrott, där de kriminella rör sig över stora landsdelar för att begå till exempel inbrott. Ska polisen framgångsrikt förebygga och klara upp dagens och framtidens brottslighet måste poliskåren gå mot en ökad professionalisering. Det innebär bland annat att yrket ska bygga på beprövad erfarenhet och vetenskaplig grund. Det behövs större användning av moderna utredningsmetoder även när det gäller vardagsbrott, t ex DNA i samband med bostadsinbrott. Mer forskning ger en effektivare polis, och det är någonting som vi socialdemokrater ser är helt avgörande för framtiden. Ända har antalet poliser ökat år för år med undantag då antalet poliser minskade med 500 stycken jämfört med . Det finns 19 890 poliser (Polisens årsredovisning 2012). Problemet är att polisens effektivitet inte har ökat i motsvarande grad. Andelen personuppklarade brott har som exempel minskat. Vi har under en rad år förespråkat en ökning av antalet civilanställda inom polisen. Civilanställda är ett måste för att polisen ska kunna utveckla sin verksamhet. Antalet civilanställda har , efter att ha minskat , återigen ökat. Men det gäller framförallt på utredarsidan. Det är bra och nödvändigt. Polisen är i behov av särskild kunskap som finns hos civila utredare och andra specialister för att kunna utreda brott. Det kan handla om ekonomer, jurister och samhällsvetare. Men det behövs även andra typer av tjänster som utförs av civilanställda för att poliser ska kunna ägna sig åt ett effektivt polisarbete och inte behöva ägna sig åt administration, sitta som arrestvakter eller i receptioner. Vi menar att polisen behöver anställa fler civilanställda till den typen av arbetsuppgifter. Att arbeta inom polisen innebär en utsatthet. Polisen och polisanställda möter ofta människor i kris. Men man hamnar även själva i situationer med starka upplevelser, som till exempel när det gäller barnpornografiutredningar, grova våldsbrott mm. Att handledning ska finnas för poliser och polisanställda är därför en viktig fråga, inte minst utifrån ett arbetsmiljöperspektiv. Trots att kravet på att personalhandledning ska bli en obligatorisk del i polisens verksamhet har krävts länge är handledning ännu inte fullt ut genomförd i polismyndigheterna. Vi menar att personalhandledning bör bli en obligatorisk del av polisens verksamhet och att detta bör genomföras . Bekämpa den grova organiserade brottsligheten En av våra viktigaste frågor framöver kommer att vara att bekämpa den grova organiserade brottsligheten. Etableringen av olika kriminella gäng och grupperingar som skett i , tillsammans med en utveckling i form av ökad professionalisering och ökad flexibilitet inom kriminaliteten, kräver både ökad samverkan mellan myndigheter och ett starkt rättsväsende för att bryta trenden. Ingen vet riktigt hur mycket pengar som omsätts genom den organiserade brottsligheten i världen, men det rör sig om enorma belopp. Även i handlar det om stora belopp . Det främsta kännetecknet för den organiserade brottsligheten är att den ägnar sig åt all verksamhet som kan ge och att den exploaterar marknader. Men det finns även kopplingar mellan den grova organiserade brottsligheten och terrorism, som inte sällan finansieras genom grova brott. Den organiserade brottsligheten syns och påverkar vardagen för många människor. Uppgörelser i den undre världen med vapen eller sprängmedel tycks ha blivit allt vanligare. avrättningar på offentliga platser och skottlossningar i centrala delar av våra storstäder har skapat en otrygghet i samhället som vi inte tidigare haft. Inför en ny organisation mot organiserad brottslighet Kampen mot den organiserade brottsligheten måste prioriteras. Rättsväsendet måste ha de resurser som krävs för att bekämpa denna typ av brottslighet. har rättsväsendets myndigheter fått kraftigt ökade ekonomiska tillskott och antalet poliser har ökat till 20 000. Det gäller nu att se till att dessa resurser används på ett effektivt sätt. Den satsning mot den organiserade brottsligheten som de borgerliga startade har inte fått förväntat resultat. Brottsförebyggande rådets utvärdering pekade på bristande fokus hos myndigheterna. Istället för ett nationellt kraftsamlande har arbetet i bästa fall bedrivits regionalt. Det finns behov av en ökad centralisering av arbetet mot den grova organiserade brottsligheten. ligger ansvaret i detta arbete på , även om polismyndigheterna ute i landet också arbetar mot dessa grupper. Det behövs en nationell spjutspetsorganisation för att bättre kunna effektivisera arbetet mot den organiserade brottsligheten. Samhället måste kraftsamla i sin helhet för att kunna bekämpa brottsligheten på ett effektivt sätt. Myndighetssamverkan finns i . Denna samverkan är i grunden bra, men den behöver utvecklas ytterligare. Kommunernas roll kan stärkas när det gäller att motverka och bekämpa den organiserade brottsligheten. Ett exempel på detta är det i skapade kunskapscentret mot organiserad brottslighet. Eftersom brottsligheten har internationaliserats måste även det internationella samarbetet mellan länders rättsväsenden fortsätta att öka. EU är en viktig aktör för att driva på ett ökat polisiärt samarbete mellan länder. De brottsbekämpande myndigheterna måste ha tillgång till information och tidiga underrättelser för att bekämpa den organiserade brottsligheten, för att förebygga och förhindra brott, men även för att i efterhand kunna utreda brott. Vi tror det finns en potential för polisen att utveckla sin datainformationsinsamling och bearbetning på lokal och nationell nivå. För att skapa bättre möjlighet för personer som befinner sig i kriminella miljöer att bryta med kriminaliteten kan det behövas ett omfattande stöd från samhället. Det kan handla om förändrade levnadsförhållanden för hela familjen och geografisk flytt. Vi tror att det skulle underlättas genom att det fanns upparbetad nationell exitverksamhet där sådant stöd kunde erbjudas. En sådan verksamhet bör regeringen utreda. Skärpta åtgärder mot illegala vapen Svensk polis måste vara för att följa med samhällsutvecklingen. Den organiserade brottslighetens utbredning och kriminellas tillgång till illegala vapen är ett konkret hot mot medborgarnas trygghet och tilltron till att rättsväsendet har förmåga att bekämpa kriminalitet. har det skett flera kriminella uppgörelser med skjutvapen som har haft dödlig utgång. En rapport från (Brå) visar att det dödliga våldet som kategoriseras till kriminella konflikter har ökat med . Det rör sig helt enkelt om kriminella gäng som skjuter på varandra med illegala vapen. Dessvärre har alliansregeringen inte tagit utvecklingen på tillräckligt stort allvar. Det innebär att svensk polis ligger efter vad gäller verktyg för att komma åt illegala vapen i samhället. Den nu gällande vapenlagen tar inte i tillräckligt hög grad sin utgångspunkt ifrån rådande förhållanden, där illegala vapen i första hand inte längre kommer från stölder ur mobiliseringsförråd eller är stulna jaktvapen, utan istället smugglas in i från andra länder. Det behövs en fokusförändring i svensk vapenlagstiftning, från kontroll av legala vapen till bekämpning av illegala vapen. Regeringen har , trots flera utredningar, och trots att problemet med illegala vapen varit uppmärksammat , ännu inte kunnat presentera några kraftfulla förslag för att komma åt illegala vapen. Istället har regeringen riktat in sig på hanteringen av legala vapen. Men det är inte där problemet finns. måste det komma förslag som ger polisen bättre möjligheter att bekämpa illegala vapen. Vi socialdemokrater vill skärpa minimistraffet för grovt vapenbrott från till . Det är inte rimligt att ha en så låg straffsats för grovt vapenbrott som när vi ser hur vapen används hos organiserade kriminella grupperingar. Telefonavlyssning är mycket effektivt när det gäller grov organiserad brottslighet. Hemliga tvångsmedel har visat sig vara både nödvändiga och effektiva för att lösa grova brott. Vi ser behov av att utöka möjligheterna att använda telefonavlyssning vid grovt vapenbrott, men även vid vissa narkotikabrott. Man bör även se över möjligheten att ställa krav på att registrera kontantkort till mobiltelefoner. Detta bör utredas. En annan åtgärd som skulle kunna göras är att tullen får i uppdrag att prioritera vapensmugglingen. Det borde ske . Vi föreslår även att tullen ska få kontrollera id på dem man tar in för tullkontroll, för att kunna söka igenom kända kriminellas fordon noggrant, och att man ska få öppna alla kurirförsändelser från utlandet. Stärkt säkerhet i rättsprocessen Utvecklingen med fler våldsbrott och ett ökat inslag av grov organiserad brottslighet i samhället innebär ett betydligt hårdare samhällsklimat . Att det finns en rättstrygghet är grundläggande för att rättssystemet ska fungera. Under har vi kunnat se att antalet anmälda övergrepp i rättssak ökat kraftigt. Många av de som arbetar inom rättsväsendet drabbas av hot och trakasserier och allt fler känner otrygghet och osäkerhet vid domstolsförhandlingar. förekommer det incidenter vid domstolar och farliga föremål tas kontinuerligt i beslag. Polisen vittnar om att det är svårt att få vittnen att vittna. För att öka skyddet för dem som vittnar behövs även ett förbättrat vittnesskyddsprogram. Här skulle ett ökat nordiskt samarbete kunna hjälpa till. Det finns även ett starkt behov av att förbättra säkerheten vid domstolar. Inriktningen i säkerhetsarbetet på domstolarna bör vara att gå mot permanenta säkerhetskontroller vid domstolarna. Säkrare rättegångar och bättre vittnesskydd är viktigt för att öka rättstryggheten. För att öka säkerheten mot olika hot, bör det övervägas om olaga hot ska kriminaliseras på försöksstadiet. Många hot kommer inte till den hotades kännedom, utan stannar till exempel hos säkerhetsansvariga. Om olaga hot kriminaliserades på försöksstadiet så skulle polisen kunna agera oftare. Utred straffreduktion för dem som hjälper till att utreda brott de är inblandade i Ett problem, både för rättssäkerheten och effektiviteten, är stora komplicerade mål som pågår . Det ligger i samhällets, men även målsägandens intresse att brott upp. Svårigheten att få människor att vittna eller att på annat sätt bidra till ökad brottsuppklarning är ett problem För att öka effektiviteten i rättsprocessen menar vi att misstänkta personer som hjälper till att utreda brott de är inblandade i ska kunna få straffreduktion. Tanken är att samarbete ska gynna samhället. Detta bör regeringen utreda. I arbetet med att upptäcka och bekämpa brott kan det vara nödvändigt att använda sig av särskilda spaningsmetoder. Infiltrationsoperationer har på detta område fått ökad betydelse. I saknas dock, till skillnad från flera andra länder, bestämmelser om hur infiltrationsoperationer ska gå till. Det medverkar till att det finns en osäkerhet om vad en polisman får göra under infiltrationsprocessen. Frågan har utretts genom betänkandet SOU 2010:103 Särskilda spaningsmetoder, som föreslagit en lagreglering. Regeringen har emellertid ännu inte presenterat en sådan lagstiftning och fram till dess en lagstiftning kommer, innebär det en stor osäkerhet för polisen hur man ska verka i infiltrationsprocesser. Detta hämmar polisens arbete. Vi menar därför att regeringen skyndsamt måste presentera en lagstiftning som ger polisen möjlighet att kunna arbeta med infiltration under rättssäkra former. har terrorismen blivit ett allt större hot mot samhället. Flera terroristdåd har drabbat vår omvärld. Också i har hotbilden förändrats. Terrorn utförs inte bara av grupper, utan även av personer som agerar på egen hand. Det gör utvecklingen mera komplex och svårbedömd. Den svenska hotbilden påverkas i stor utsträckning av vad som händer i vår omvärld och kan förändras snabbt. Terrorismen sprider fruktan och skräck, destabiliserar eller förstör grundläggande politiska, konstitutionella, ekonomiska eller sociala strukturer. Ny teknik och nya medier skapar större möjligheter för terrorister att visa sina budskap, men också att kommunicera och inspireras av varandra. Ny teknik gör det även lättare att planera, rekrytera, finansiera och utföra olika dåd. Kampen mot terrorismen måste föras både internationellt och i . Vår förmåga att förebygga och bekämpa extremism och terrorism måste ständigt förbättras. Det kräver att våra brottsbekämpande myndigheter får resurser och verktyg för detta. Det måste till ett fortsatt samarbete mellan stater och internationella organisationer, t ex FN och EU. Förberedelser till terrorbrott kan vara svåra att upptäcka, och det utvecklas ständigt nya mönster. Det finns tydliga kopplingar mellan terrorism och den grova organiserade brottsligheten, eftersom terrorism inte sällan finansieras genom andra brott kopplade till bland annat narkotika, rån och kidnappningar. Därför är det viktigt att myndigheter som har till uppgift att förebygga och upptäcka terrorism arbetar på flera plan och har en effektiv samverkan. Vi måste sträva efter förbättrad samverkan. De brottsbekämpande myndigheterna är i behov av tidig information för att kunna förhindra att grova brott sker. Att de brottsbekämpande myndigheterna har förmåga att under rättssäkra former skaffa underrättelser till exempel via signalspaning kan vara avgörande för att förhindra terrordåd. För Säkerhetspolisens del handlar det om att bl a kartlägga företeelser, förhindra och bekämpa terroristbrott eller att kartlägga främmande underrättelseverksamhet mot svenska intressen. I detta arbete kan information som inhämtats genom signalspaning vara helt avgörande för att kunna fastställa och avslöja hot, men också för att avföra hot. I kampen mot terrorismen måste rättssäkerheten gentemot den enskilde individen vara tydlig. Både i och internationellt måste det vara tydligt att de mänskliga rättigheterna också ska gälla i kampen mot terrorism. En avgörande del i det förebyggande arbetet mot terrorism måste vara att minska enskilda och gruppers vilja att begå eller stödja terroristbrottslighet. För att nå framgång med en strategi mot terrorism krävs en grundlig samhällsanalys som tar ett brett perspektiv. En av de viktigaste åtgärderna för att bekämpa terrorismen är att fokusera på orsakerna till att människor väljer en extremistisk bana där våld används som metod för att nå politiska mål. Vår grundsyn är att väldigt få människor under normala omständigheter väljer att bli kriminella eller våldsbejakande extremister. Däremot är det alltför många som upplever att de inte är en önskvärd del av samhället och därför väljer att vända sig från det på olika sätt. Det är tydligt att den ökade polariseringen i samhället utgör ett hot när det gäller extremism. Ett växande problem är att unga svenskar reser utomlands för att få träning och för att delta i illegala våldshandlingar. På det viset riskerar de att utgöra ett hot mot de länder de reser till.