mot · H102So594 · 2013-09-29 00:00:00 — En jämlik och jämställd vård och omsorg för äldre 4En jämlik och jämställd äldreomsorg6 5Äldreomsorgen behöver mer resurser7 6Äldres vardag ska inte vara en handelsvara8 6.2Äldres valfrihet, inte företagens9 6.3Privatiseringar ger otryggare personal10 7Bygg fler vård- och omsorgsboenden12 8En bättre och rättssäker demensvård12 8.1Mer personal i demensvården13 9Valfrihet i vardagen på boenden14 10En hemtjänstmiljard för att utveckla och kvalitetssäkra hemtjänsten14 10.2Kedjan måste hålla från biståndsbeslut till utförd hemtjänst.15 10.3Det ska vara billigt att få hemtjänst16 10.4Gör det lättare att få hemtjänst17 10.5Inflytande och flexibilitet i hemtjänsten17 10.6Bra hemtjänst kräver kontinuitet18 11Satsa på förebyggande insatser18 12Ett äldreomsorgslyft med kompetenssatsning och utbildningsvikariat19 13Maten ska vara god och måltiden en glädjestund19 14Moderna tillgängliga lägenheter för äldre20 14.1Trygghetsboenden där folk har råd att bo21 15En äldreomsorg för alla21 15.1Stärk möjligheten att få äldreomsorg på egna modersmålet22 16Säkra den medicinskt ansvariga sjuksköterskans oberoende25 18Anpassa vården efter äldres förutsättningar26 19Öka kunskaperna om åldrandet och äldres sjukdomar28 20Stoppa felanvändningen av läkemedel29 21Minska den psykiska ohälsan hos äldre30 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska avskaffa lagen om valfrihet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att upprätta statistik om personal och arbetsvillkor inom äldreomsorgen, uppdelat på offentliga utförare, icke-vinstsyftande enskilda utförare samt vinstsyftande enskilda utförare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör permanenta verksamheten vid Svenskt Demenscentrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att i samarbete med Svenskt Demenscentrum kartlägga situationen och behoven för unga demenssjuka. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att se över hur vård och omsorg i det ordinära boendet kan kvalitetssäkras så att de äldre får en god vård och omsorg med hög personalkontinuitet och med den tid och de insatser som beviljats. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör införa ett tak på hemtjänstavgifter om i timmen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att i samarbete med SKL ta fram metoder och kunskaper för hur kommuner kan arbeta för att öka personalkontinuiteten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att kartlägga arbetet med nutritionsfrågorna i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge Inspektionen för vård och omsorg, , i uppdrag att särskilt göra tillsyn över hur arbetar för att äldre med hemtjänst inte ska drabbas av undernäring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör göra om investeringsstödet för trygghetsboenden så att det enbart riktas till hyresrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge eller annan lämplig instans i uppdrag att utvärdera investeringsstödet för trygghetsboenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram en nationell strategi för att ge äldre med annat modersmål än svenska möjlighet till äldreomsorg på det egna modersmålet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge ett särskilt uppdrag att utveckla tillsynen när det gäller tillgången till äldreomsorg på nationella minoritetsspråk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram en nationell strategi för att se till att det finns möjlighet till äldreomsorg på nationella minoritetsspråk i en större del av landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se till att ett system införs med äldrevägledare för äldre döva och dövblinda som är regionalt spridda över hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra åt att utfärda riktlinjer för att ge alla personer inom gruppen döva och dövblinda rätt till äldreomsorg på teckenspråk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att kartlägga äldre hbtq-personers situation inom hälso- och sjukvården samt äldreomsorgen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att utarbeta ett utbildningsmaterial för personalen inom äldreomsorgen om hbtq-frågor samt, i samarbete med SKL, sprida kunskaper om goda exempel i kommuner och landsting. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över lagen som styr arbete för att stärka hens oberoende ställning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett lagförslag som innebär att rapportering och anmälan om missförhållanden enligt lex går till en oberoende part. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta kraftfulla initiativ så att alla äldre som behöver en fast kontakt som samordnar deras behov av sjukvårdsinsatser får detta. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att få fler akutmottagningar att utveckla snabbspår för de mest sjuka äldre. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta ett aktivt initiativ för att öka antalet geriatriker. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att öka inslagen av geriatrik och gerontologi på såväl grundutbildningarna som specialist- och vidareutbildningarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att läkarnas insatser på de särskilda boendena ses över och förbättras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag som innebär att läkare ska kunna anställas direkt av kommunerna för att kunna ingå i det teamarbete som behövs för en god medicinsk vård och en bra hemsjukvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på hur uppföljning och utvärdering av läkemedelsbiverkningar för den enskilde patienten kan förbättras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge lämplig instans i uppdrag att både utforma information om äldres munhälsa och rätt till tandvård och se till att informationen på lämpligt sätt når fram till målgruppen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör arbeta för att det tas fram nationella riktlinjer för samverkan mellan folktandvården, primärvården och äldreomsorgen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att särskilt uppmärksamma hur stödet till anhörigvårdare med utländsk bakgrund utvecklas. 1 Yrkande 6 hänvisat till FiU. I är det en självklarhet att vi ska känna en trygghet i tillvaron och få den omsorg vi behöver när vi blir äldre. Dagens och framtidens äldreomsorg berör oss alla. Antingen är vi själva äldre och befinner oss i äldreomsorgen eller så kommer vi i de flesta fall förr eller senare att hamna där. Kanske vi arbetar där under stressiga arbetsförhållanden och med låga löner. Säkert har de flesta av oss familjemedlemmar eller släktingar som bor på ett boende för äldre eller har hemtjänst. En bra äldreomsorg är inte bara en välfärdsfråga, det är också en viktig jämställdhetsfråga. Kvinnor är klart överrepresenterade både bland personalen och bland de anhöriga som tar ett stort ansvar för äldre familjemedlemmar. En utbyggd och välfungerande äldreomsorg är en förutsättning för att många kvinnor ska kunna delta på arbetsmarknaden och därigenom ha en egen inkomst. Kvinnor utgör också majoriteten i den äldre befolkningen p.g.a. att de generellt sett lever än män. Kvinnor som har levt sina liv ihop med män lever ofta ensamma i livet, bl.a. p.g.a. kvinnors längre livslängd och det faktum att kvinnor i ofta är yngre än sin partner. Lägg därtill kvinnors lägre pensioner och att kvinnor ofta kommer från ett arbetsliv med högre risk för arbetsskador, så blir det tydligt att en god och välutbyggd äldreomsorg är avgörande för kvinnors livskvalitet. 4En jämlik och jämställd äldreomsorg Vi vill ha en jämlik och jämställd äldreomsorg med hög kvalitet där de äldre har ett stort inflytande över insatserna och sin vardag och där personalen har bra arbetsvillkor. Ädreomsorgen ska vara skattefinansierad och fördelas efter behov. Äldreomsorgen berör många. var av befolkningen som är , motsvarande ca 312 800 personer, beviljade hemtjänstinsats i ordinärt boende eller en plats i permanent särskilt boende. De flesta av oss som får leva långt upp kommer under vårt liv att ha insatser från äldreomsorgen. var kommunernas kostnader för vård och omsorg av äldre . Av dessa gick till vård och omsorgsboende och till . Den lilla återstående andelen gick till det förebyggande arbetet. Det finns ett tydligt mönster i utvecklingen av kommunernas äldreomsorg. Kostnaderna för särskilt boende har minskat p.g.a. allt färre platser. har antalet äldre i särskilt boende minskat med 3 200 som fler äldre får omfattande hemtjänstinsatser (ekonomiska analyser och lägesrapport ). bor oftast både de med låg pension och de med goda inkomster på det särskilda boendet och ger service och omsorg till många äldre med vitt skilda ekonomiska villkor. Regeringens RUT-avdrag och investeringsstöd till trygghetsboenden i form av bostadsrätter kommer långt ifrån alla äldre till del och bidrar till ökade klass- och könsskillnader. Det är främst äldre kvinnor med låga pensioner som är och kommer att vara beroende av kvalitetsnivån på den solidariskt finansierade äldreomsorgen eller, om den inte fungerar, att de har döttrar eller andra anhöriga som kan hjälpa dem. De mer välbeställda köper privata tjänster. Den ökande andelen äldre – är av befolkningen – ger också näring till diskussionen om behov av privata försäkringar istället för en solidarisk skattefinansiering. För är det självklart att alla äldre oavsett inkomst ska ha rätt till en äldreomsorg av god kvalitet. Vårt mål är en jämlik och jämställd äldreomsorg. För att nå dit behöver äldreomsorgen tillföras mer resurser, arbetsvillkoren för äldreomsorgens personal förbättras och vinstintressena i äldreomsorgen tas bort. Äldreomsorgen är liksom barnomsorgen en viktig del av välfärdens infrastruktur. Bara om det finns välutbyggda och väl fungerande omsorgstjänster kan kvinnor och män i alla sociala grupper förvärvsarbeta under hela livet. 5Äldreomsorgen behöver mer resurser gör lägesrapporter där det redogörs för utvecklingen inom de verksamheter som har att följa. I lägesrapporten anges: Resurstillgången i kommunernas vård och omsorg om äldre har begränsats så att äldres säkerhet och trygghet inte alltid kan tillgodoses. Det finns starka skäl att ifrågasätta om alla äldre personer får den vård och omsorg de behöver för att uppnå en skälig levnadsnivå. Det finns också anledning att ifrågasätta om personer med stora hjälpbehov, för vilka alternativet är särskilt boende, får hemtjänst i tillräcklig omfattning. Samma budskap ger de anställda inom . De är för få, måste stressa och hinner inte hjälpa de äldre med det som dessa behöver. Biståndsbedömningen är ibland alldeles för snål. Det finns inte tid att förflytta sig mellan vårdtagarna. Den dokumentation som ska göras måste ordnas på de äldres tid. En väl utvecklad hemtjänst är basen för en god äldreomsorg och en förutsättning för att äldre ska kunna leva kvar hemma så länge de vill och kan. minskade antalet personer som bor på vård- och omsorgsboende med drygt 20 000 och med ytterligare 3 200. Antalet äldre som fått hemtjänst med har ökat, men antalet årsarbetare inom har i stort sett varit oförändrat . Kort sagt har kommunerna rationaliserat i äldreomsorgen genom att minska antalet äldreboendeplatser och istället satsat på att fler ska bo hemma med hemtjänst utan att ge de resurser som behövs. Det leder till att alltmer av ansvaret för vård och omsorg flyttas från den gemensamma välfärden till fruar och döttrar. ser vi hur de få äldre som har råd köper privata RUT-tjänster för att kompensera för omsorgens brister. Förutom att anslår mer pengar än regeringen till kommunerna, öronmärker vi även pengar för mer personal inom äldreomsorgen. Vår satsning innebär till och ytterligare för ökad bemanning på äldreboenden. Detta presenteras närmare i vår budgetmotion 2013/14:So539 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. 6Äldres vardag ska inte vara en handelsvara Den borgerliga regeringen har sedan den tillträdde 2006 konsekvent drivit på för ökad kommersialisering av äldreomsorgen. Det har därför blivit allt vanligare med privata utförare av äldreomsorg. Av de kvinnor och män som har hemtjänst i får sådan i privat regi. Det innebär mer än en fördubbling jämfört med . När det gäller vård- och omsorgsboenden är det genomgående en ungefär lika stor andel som får insatser i privat regi. I riket som helhet är det (2013 f). De vinstsyftande företagen växer och 2012 utgjorde de av de privatdrivna äldreboendena. Nästan hälften av dem () drevs av de två stora aktörerna Attendo Care och Carema Care (som byter namn till Vardaga). Aleris är den tredje största aktören. köptes alla tre bolagen upp av privata riskkapitalbolag. I vissa borgerligt styrda kommuner är mer eller mindre hela äldreomsorgen på väg att privatiseras. I bl.a. kommun och vissa stadsdelar i saknas helt och hållet. Kommunen förlorar därmed viktig kompetens. I utfördes i regi jämfört med 378 464 i privat regi 2012. Av de 7 552 platserna i särskilda boendeformer drevs 4 793 av enskilda utförare (rapport och personer med funktionsnedsättning – regiform ). Alla har rätt till ett gott liv med självbestämmande. Den rättigheten upphör inte när man på grund av hög ålder behöver extra stöd och omsorg för att klara vardagen. Många har upplevt att den kommunala äldreomsorgen varit alltför institutionaliserad och att man utlämnas åt regler och rutiner som någon annan bestämmer. Men i de delar av landet där man haft möjligheten att välja utförare har det inte märkts av någon ökad valfrihet i vardagen. Den äldreomsorg som bedrivs i privata företag utmärker sig generellt sett inte på något positivt sätt jämfört med den offentliga. I forskningsantologin konsekvenser, Vad händer med svensk välfärd? från och Samhälle (SNS), finns inga belägg för att privatiseringarna inom välfärden medfört kvalitets- och effektivitetsvinster. Det är ett ideologiskt vägval hur man ser på ägande och makt över viktiga samhällsfunktioner. Vägvalet handlar om att det antingen är marknaden som ska styra planeringen av var och hur äldreomsorg bedrivs, eller om vi ska fatta demokratiska beslut om detta. Det handlar om äldre ska vara medborgare med rättigheter, eller om äldre ska vara kunder som ska tvingas göra val på en marknad som de sällan kan överblicka själva. En marknad där de själva får ta ansvar för om de valt den bästa äldreomsorgen eller om de gjort ett sämre val. Dessutom har naturligtvis näringslivet intresse av att komma in och expandera på en säker växande marknad där stora pengar finns att tjäna. Regeringen anser att privatiseringarna medför en positiv konkurrens som leder till kvalitetshöjningar. Men när en äldre och hens anhöriga ska göra val inom äldreomsorgen begränsas valmöjligheten av faktorer såsom brist på äldreboendeplatser eller ett boendes läge, vilket ibland gör det omöjligt att få sin ansökan beviljad. Att byta utförare när man inte är nöjd sker oerhört sällan eftersom det är en så pass krävande omställning i livet när man kanske kämpar med dålig hälsa eller demens. I motion 2013/14:Fi212 Välfärd utan vinstintressen, presenteras konkreta förslag på hur vård, skola och omsorg ska avkommersialiseras. För äldreomsorgen innebär förslagen i korthet följande: Den grundläggande principen vid fördelning av skattemedel till äldreomsorgen ska vara att detta sker efter människors behov och inte efter företags möjligheter till lönsamhet. ska inte kunna bedriva verksamhet med skattemedel i kärnverksamheten inom äldreomsorgen. Bolag som vill fortsätta vara aktiva inom äldreomsorgen ska som huvudregel bedrivas med särskild vinstutdelningsbegränsning enligt 32 kap. aktiebolagslagen. Den mycket begränsade utdelning som denna bolagsform tillåter till ägarna motsvarar på sin höjd bankränta. Vinstintresset avlägsnas därmed som driftsmotiv för verksamheten och välfärden slutar läcka resurser. Vinst kan inte plockas ut genom att omvandla ett sådant bolag till annan form av bolag och det finns även bestämmelser som reglerar fusion, likvidation och interna överföringar inom koncernen. Det innebär ett slut för riskkapitalbolagens metoder att utan vanligt vinstuttag ändå slussa ut skattemedel från verksamheten. Ideella aktörer är fortsatt välkomna att bedriva äldreomsorg. Ta bort lagen om valfrihetssystem (LOV). 6.2Äldres valfrihet, inte företagens dominerade de ekonomiska frågorna debatten om privatiseringar. Privata företag skulle vara effektivare och därmed minska samhällets kostnader för omsorg. Detta har visat sig inte stämma. domineras privatiseringsdebatten i stället av argument om valfrihet och mångfald. Omsorg läggs fortfarande ut på entreprenad, men det som öppnat upp för den senaste vågen av privatiseringar är lagen om valfrihetssystem (LOV) som infördes . Den möjliggör för kommuner att införa kundvalsmodeller för vissa av sina verksamheter. Äldre som får en biståndsbedömning om rätt till en viss insats ska kunna välja mellan olika utförare. Tvärtemot vad man kan tro så handlar det inte om fri konkurrens mellan privata och kommunala aktörer. Privata aktörer får nämligen mot en avgift erbjuda tilläggstjänster utöver de biståndsbedömda insatserna, något som de kommunala inte får. De privata aktörerna kan erbjuda mer service och bli därmed ett mer attraktivt val. På äldreomsorgens område är det i första hand inom som LOV finns . Beträffande vård- och omsorgsboenden är LOV än så länge sällsynt och bara infört i åtta kommuner. Enligt kommuner och Landsting (SKL) fanns valfrihetssystem i 143 kommuner. Ytterligare 36 kommuner hade beslutat om att införa LOV, 37 hade inte fattat beslut medan 41 kommuner beslutat att inte införa LOV. Det lokala politiska styret avgör i väldigt hög grad vilket vägval som görs avseende införande av LOV eller inte. har konstaterat att LOV-system framförallt har införts i borgerligt styrda kommuner med många invånare. Regeringen propagerar för LOV i alla tänkbara sammanhang och kommuner som beslutar att införa LOV belönas med en särskild statlig stimulanspeng. Det tycks dock vara så att tålamodet med de kommuner som fortfarande säger nej börjar tryta och regeringen driver på alltmer för att alla kommuner snart ska ha infört LOV frivilligt. Om så inte sker har regeringen hotat med tvångslagstiftning. Regeringen har även tillsatt en utredning som ska utvärdera införandet av LOV. Utredningen ska utifrån resultaten överväga om det kan vara lämpligt att utvidga LOV till att omfatta fler områden inom . Utredningen ska också titta på för- och nackdelar med att göra LOV obligatoriskt i hela landet och hur systemet ska kunna användas i högre utsträckning när det gäller vård- och omsorgsboenden. Utredningen ska vara klar . anser att LOV handlar om valfrihet för företagen att etablera sig där det är mest lönsamt och inte om valfrihet för den äldre. Det borde vara en självklarhet att äldreomsorgens resurser fördelas utifrån behov och att besluten tas av våra demokratiskt valda företrädare. Äldre människor ska självklart kunna välja vilket äldreboende de vill bo på och påverka vilken person de får hjälp av, när de får hjälp och med vad samt hur insatserna utförs. Detta är tillsammans med tillräckliga resurser verklig valfrihet i vardagen. LOV ska därför avskaffas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.3Privatiseringar ger otryggare personal präglas stora delar av välfärden av ofrivillig deltid och visstidsanställningar. Särskilt inom äldreomsorgen är denna problematik utbredd. Dåliga arbetsvillkor är alldeles för vanliga både inom offentligt och privat driven välfärd. En väsentlig skillnad är dock att vi gemensamt kan besluta om förbättrade villkor för personalen inom offentlig verksamhet. I en avkommersialiserad välfärd slipper vi vinstintressets press nedåt på arbetsvillkor och löner. Det är ingen slump att andelen personal som bara har timanställning är mer än dubbelt så stor i den privat drivna jämfört med den kommunala. Borgerliga politiker hävdar ofta att privatisering av vård och omsorg är en jämställdhetsreform eftersom kvinnor har större möjlighet att bli företagare. I den diskussionen glömmer de alltid bort de kvinnor som arbetar som vårdbiträden och undersköterskor inom äldreomsorgen och som i och med privatiseringarna får sämre och otryggare arbetsvillkor. Att personalen i allmänhet får högre löner inom den privata omsorgen är inte sant. Det är klart att de kvinnor som får en ägarposition och kan plocka ut vinster eller får en ny chefsposition och därmed högre lön, höjer sina inkomster. Det är detta som ligger bakom de siffror på inkomstökningar som ibland visas upp. För den vanliga undersköterskan eller vårdbiträdet syns inga ökningar. I den privata är det också relativt vanligt att kollektivavtal saknas. En undersökning som tidningen har gjort visar att fyra av tio företag inom hemtjänstbranschen saknar kollektivavtal. Samma tidning har också rapporterat om att som konkurrerar med privat, tvingas att minska på personalens raster och beräknade restider mellan brukarna. Detta skapar en ohållbar och stressig arbetssituation för de anställda. Enligt har privata verksamheter påtagligt lägre personaltäthet än kommunala verksamheter, vilket självklart leder till ökad stress i ett yrke där känslan i allmänhet är att man inte är tillräckligt många och räcker till. Personaltätheten inom privat verksamhet är lägre än i offentlig, vilket kallar anmärkningsvärt. Att privata verksamheter har mindre personalvolymer än kommunala ger också en sämre anställningstrygghet. I ett valfrihetssystem är man sårbar och beroende av brukarnas efterfrågan. Det leder till fler deltider och mer osäkra anställningar. I en mindre personalstyrka finns också färre möjligheter till omplacering, exempelvis om någon p.g.a. sjukdom eller skada får svårt att klara sitt jobb. Risken är istället att personen ifråga tvingas att sluta. Personalens arbetsvillkor är viktiga och påverkar äldreomsorgens kvalitet. Det gäller exempelvis förhållandena mellan andelen fast anställd personal och andelen månadsanställda vikarier respektive andelen timanställningar. Det handlar också om hur många som arbetar heltid respektive deltid. Personaltäthet och utbildningsnivå är faktorer som också är helt centrala för kvaliteten. Äldreomsorgen är en ytterst kvinnodominerad arbetsplats. Både utifrån ett jämställdhetsperspektiv och utifrån att äldreomsorgen behöver vara en attraktiv arbetsplats finns det anledning att föra bättre statistik avseende äldreomsorgens personal och deras villkor.