mot · H102Sf220 · 2013-09-30 00:00:00 — 4Varför drivs människor på flykt?7 5Utvecklingen i den Europeiska unionen8 5.1Militariseringen av kontrollen av EU:s yttre gränser9 5.4Visumkrav som medel att utestänga flyktingar11 6.5Förföljelse på grund av kön, sexuell läggning och könsidentitet17 6.7Bestämmelsen om väpnad konflikt19 6.8Återtagandeavtal som slutits av Sverige19 6.9Bevisbördan och utredningsbördan beträffande tortyr20 6.12Rätten till muntlig förhandling22 6.13Rätt att överklaga beslut om avslag på ansökan om främlingspass23 6.17Bortre gräns i asylprocessen25 6.20Förordnande av offentliga biträden i utlänningsärenden26 6.21Utbildning av nämndledamöter och offentliga biträden27 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det är av största vikt att stärka svenska myndigheters respekt för asylrätten och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att Frontex avvecklas.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen måste verka för en djupgående förändring av inriktningen på Frontex verksamhet så att både asylrätten och skyldigheten att bistå skeppsbrutna respekteras.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen inom EU bör verka för att asyl- och flyktingpolitiken i grunden förändras och bygger på respekt för mänskliga rättigheter och människors lika värde. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen inom EU bör ta initiativ till att EU:s politik i fråga om återtagandeavtal förändras på ett sådant sätt att asylrätten inte inskränks. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till en översyn av Dublinförordningen med syfte att fördelningskriteriet för de asylsökande ska vara att dessas egna val ska vara styrande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen inom EU bör verka för att korta ned listan över visumpliktiga länder och för att visumkrav inte ska användas för att stänga ute flyktingar och därmed undergräva . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i Europeiska unionens råd bör avvisa det aktuella förslaget till förändrat asylprocedurdirektiv och kräva att rättssäkerhetsgarantierna förbättras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i Europeiska unionens råd bör avvisa det aktuella förslaget till förändrat direktiv om mottagandevillkor och kräva att kommissionens ursprungliga förslag tas upp till förnyade diskussioner i Europeiska unionens råd. begär att regeringen återkommer med förslag till en sådan ändring i utlänningslagen som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör genomföra en sådan förändring i förordningen (1984:936) att alternativt och övriga skyddsbehövande likställs med konventionsflyktingar när det gäller rätt till bidrag för anhörigas resor till . begär att regeringen återkommer med förslag till ändringar i utlänningslagen för att förändra rättsläget och i lagen stryka kravet på styrkt identitet som förutsättning för familjeåterförening. begär att regeringen genomför ändringar i 2 kap. 12 § och 13 § andra stycket utlänningsförordningen för att undanröja bristande passinnehav som hinder mot familjeåterförening. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om införande i utlänningslagen av en bestämmelse om att fri bevisprövning gäller i utlänningsärenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den som ansöker om familjeåterförening ska ha rätt till offentligt biträde. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till en översyn av lagen (2005:429) om god man för ensamkommande barn så att god man också kan förordnas för barn som på grund av att de inte själva får föra sin talan inte kan göra en ansökan om familjeåterförening med sina i bosatta föräldrar.2 begär att regeringen lägger fram förslag till en sådan ändring av utlänningslagen att försörjningskravet vid anhöriginvandring tas bort. begär att regeringen återkommer till med förslag till ändring i utlänningslagen med förbättrade regler om anhöriginvandring i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i utlänningslagen med innebörden att undantag ska göras från huvudregeln om ansökan från utlandet när utlänningen har barn i eller kvinnan i förhållandet är gravid. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se till att utlänningslagen tillämpas i enlighet med lagstiftarens intentioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i kommande regleringsbrev till bör ställa krav på att verket genomför de förändringar som krävs för att åstadkomma en likformig tillämpning i asylärenden där sexuell läggning och könsidentitet åberopas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till en sådan översyn av flyktingskapsbestämmelsen i utlänningslagen att dess tolkning bringas i överensstämmelse med gällande internationell rätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till en sådan översyn av bestämmelserna om skydd vid väpnad konflikt, urskillningslöst våld eller svåra inre motsättningar att skyddet blir mer heltäckande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör säga upp återtagandeavtal med och . begär att regeringen lägger fram förslag till en sådan ändring av utlänningslagen att uppfyller krav i fråga om bevis- och utredningsbörda i fråga om tortyr. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se till att det finns tillräcklig kompetens och resurser för att genomföra ett ökat antal tortyrskadeutredningar. beslutar om ändring i 5 kap. 6 § första stycket 1 utlänningslagen i enlighet med förslaget i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till en översyn av 12 kap. 19 § utlänningslagen för att bringa bestämmelserna i överensstämmelse med om de mänskliga rättigheterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag till en sådan lagändring att möjlighet ges för polisen att återlämna ett verkställighetsärende till och för att återta ett till polisen överlämnat verkställighetsärende. beslutar om ett nytt tredje stycke i 16 kap. 5 § utlänningslagen i enlighet med förslaget i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag till en sådan ändring i utlänningslagen att det införs en rätt att överklaga beslut av om avslag på ansökan om främlingspass. begär att regeringen återkommer med förslag till om en sådan ändring i utlänningslagen att ändringsdispens på ansökan av den enskilde införs hos Migrationsöverdomstolen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tidsfristen i utlänningslagen för frivillig återresa börjar löpa den dag utlänningen delgivits beslutet på samma sätt som gäller för EES-medborgare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om ändrad lydelse av utlänningslagens preskriptionsbestämmelse 12 kap. 22 § för att dess tillämpning ska återställas till det som ursprungligen var avsikten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om införande av en bortre gräns i asylprocessen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift att lägga fram förslag om en procedur för utfärdande av asylvisum. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift att se över utlänningslagens regler om förvarsgrunder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag till att se till att sjukvårdspersonal finns på förvaren i större utsträckning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör lägga fram ett förslag till ändring i utlänningslagen så att det införs ett förbud mot att placera en person i kriminalvård med hänvisning till att hen utgör en allvarlig fara för sig själv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör lägga fram förslag om en sådan ändring i utlänningslagen att det blir möjligt att förordna offentligt biträde i ärenden som handläggs enligt Dublinförordningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör införas en ny bestämmelse i utlänningslagen som gör att det vid förekomsten av särskilda skäl blir möjligt att förordna offentligt biträde i ärenden där ansökan om uppehållstillstånd görs via en svensk ambassad. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör lägga fram förslag om återgång till den tidigare ordningen att , alternativt förvaltningsrätten, bör förordna offentliga biträden i utlänningsärenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge ett uppdrag till att ge förslag på organisering av utbildning av personal, migrationsdomstolarnas nämndledamöter och offentliga biträden samt förslag på vem eller vilka som bör vara huvudmän för en sådan utbildning. 1 Yrkandena 2 och 3 hänvisade till JuU. 2 Yrkande 16 hänvisat till CU. vill skapa en mänsklig och generös flyktingpolitik i och . Alla ska ha möjlighet att söka skydd undan förföljelse och alla ska få sina asylskäl prövade på ett rättssäkert sätt. För att det ska bli verklighet måste EU släppa in dem som söker skydd så att de kan få sina asylskäl prövade. Så ser det inte ut . I stället byggs murarna runt EU allt högre och nästan alla legala möjligheter att ta sig till EU har täppts till. De som ändå lyckas ta sig hit får inte själva bestämma vilket land de ska söka asyl i. och övriga EU-länder kränker systematiskt asylsökandes och flyktingars mänskliga rättigheter. För att ändra på det vill vi riva murarna runt EU och låta de asylsökande själva bestämma vilket land de vill söka asyl i. Dessutom krävs en rad ändringar i utlänningslagen för att säkerställa att skyddsbehövande och migranter får sina mänskliga rättigheter tillgodosedda och att de ges en rättvis och rättssäker prövning av skyddsskäl eller andra skäl för uppehållstillstånd. I är migration naturligt och självklart. Här kan människor på flykt hitta en , andra kan återförenas med sin släkt, studera eller påbörja ett liv med den de älskar. Vårt sätter mänskliga rättigheter i främsta rummet. 4Varför drivs människor på flykt? Enligt finns det omkring 214 miljoner migranter i världen. Av dem är 35,4 miljoner flyktingar, statslösa, internflyktingar m.fl., som utgör persons of concern för UNHCR, . Majoriteten av världens flyktingar har flytt från politiskt förtryck, krig och våld. Den direkta orsaken till att nio av tio fördrivna människor tvingats fly är politiskt förtryck och väpnade konflikter. Dessa konflikter utkämpas till största delen med vapen som tillverkats i de rika industriländerna. Vapenhandeln har genererat stora vinster för vapenindustrin som den orsakar död, förstörelse och massflykt. Även bidrar aktivt till att människor tvingas fly genom att exportera vapen till länder som kränker grundläggande mänskliga rättigheter och till länder som för krig. växer gruppen klimatflyktingar på grund av att klimatet förändras och slår sönder människors möjligheter att leva i sin hembygd. Men också genom att ökad konkurrens om minskande naturresurser skapar och förstärker väpnande konflikter. Även när det kommer till klimatflyktingar har vi i ett stort medansvar genom våra utsläpp av koldioxid. Det görs ofta, också bland ledande politiker som borde veta bättre, gällande att flertalet asylsökande inte har några verkliga asylskäl utan att det snarare är fråga om en ekonomisk och social migration, att människor söker sig en bättre framtid i och . Men den som hävdar något sådant bör närmare studera från vilka länder de asylsökande kommer. Nästan alla kommer från länder där det antingen pågår krig, väpnad konflikt eller grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Det finns ingen som helst koppling mellan ursprungsländers fattigdom och ett migrationstryck mot . har skrivit under , även kallad , som säger att den som är förföljd har rätt att söka och få asyl. Flykting är enligt konventionen den som har skäl att frukta förföljelse p.g.a. sin ras, sin nationalitet, sin religiösa eller politiska uppfattning, sitt kön eller sin sexuella läggning eller p.g.a. att hen tillhör en viss samhällsgrupp. Ett lands asylpolitik fungerar som ett lackmustest för dess inställning till försvaret av mänskliga rättigheter. Om inte de mänskliga rättigheterna respekteras för de människor som har minst möjligheter och resurser att föra sin talan, kommer andra gruppers rättigheter att angripas längre fram. Därför är det av största vikt att stärka svenska myndigheters respekt för asylrätten och . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5Utvecklingen i den Europeiska unionen kan vi se resultatet av den harmonisering av flyktingpolitiken inom EU som startade med Amsterdamfördraget. EU har byggt murarna runt Fästning allt högre i stället för att genom mellanstatligt samarbete ta ansvar för de flyktingar som söker skydd undan förföljelse. har medverkat till att sätta ur spel, t.ex. genom transportörsansvaret och genom att acceptera att asylansökningar från EU-medborgare ska anses uppenbart ogrundade. Systemet med minimiregler har inneburit en harmonisering nedåt i riktning mot den sämsta tillåtna nivån på rättssäkerhet och behandling. Den har, i det stora hela, inte utnyttjat möjligheten att behålla eller införa mer generösa bestämmelser. har och rådet enats om de sista texterna för de två återstående lagstiftningsakterna i det gemensamma europeiska asylsystemet, asylprocedurdirektivet och mottagandedirektivet. Avsikten har varit att komma till rätta med de avgrundsdjupa skillnaderna i medlemsstaternas tillämpning av de existerande direktiven. Någon förändring av detta förhållande kommer inte att ske genom att det gemensamma europeiska asylsystemet träder i kraft. saknar nämligen helt vilja och förmåga att uppfylla sin i fastslagna roll som övervakare av att medlemsstaterna tillämpar de antagna direktiven. Genom Lissabonfördraget har hela området för asyl- och invandringspolitik, yttre gränskontroller, villkor för inresa och bosättning, viseringar och uppehållstillstånd blivit överstatligt. Den restriktivitet och militarisering som redan tidigare karakteriserat asyl- och invandringspolitiken har därmed eskalerat ytterligare. De flesta direktivförslag från , som i sitt ursprungliga skick syftade till att tillförsäkra asylsökande och migranter minimirättigheter, har efter en utdragen behandling av och dess arbetsgrupper blivit tömda på nästan allt positivt innehåll. Däremot har man snabbt kunnat enas om genomförande av repressiva åtgärder riktade mot flyktingar och migranter från tredje land. Det gäller förstärkta gränskontroller vid EU:s yttre gränser, hårda krav riktade mot de nya medlemsstaterna för att förhindra att flyktingar tar sig in i EU via dessa, steg mot en gemensam gränspolis för EU och hot mot tredje länder för att tvinga dessa att ta emot inte bara egna medborgare, utan även tredjelandsmedborgare. Denna utveckling visar tydligt det olämpliga i att göra asylpolitiken till föremål för överstatliga beslut inom EU. I det följande specificerar vi vår kritik både vad gäller det överstatliga samarbetet och den svenska flyktingpolitiken. 5.1Militariseringen av kontrollen av EU:s yttre gränser I syfte att hantera den migration som når EU:s yttre gränser har EU skapat Frontex, en byrå för yttre gränskontroll, som bl.a. organiserar patrullering och övervakning av den afrikanska och centrala . De alltmer avancerade övervakningssystem som används har fått till följd att fler väljer längre och farligare vägar. Tusentals människor har omkommit under flykten till . Frontex mandat har i allt väsentligt varit inriktat på att skydda EU:s gränser och saknat en explicit mekanism för att tillförsäkra skydd för asylsökande eller andra utsatta grupper. Frontex har därför haft ödesdigra effekter på EU:s politik för mottagande av flyktingar och andra skyddsbehövande. Den fria rörligheten i EU utvecklas på bekostnad av den fria rörligheten i EU:s grannstater. pressas att införa en hårdare politik för att bekämpa migration, baserad på den europeiska modellen med gränskontroller, kriminalisering, frihetsberövande och utvisning. EU:s gränskontroll förläggs på detta sätt på tredje länders sjöterritorium. I praktiken stämplar EU en individ som irreguljär migrant redan innan hen lämnar sitt land och kommer in på EU-territorium. Dessa förebyggande aktioner tar ingen hänsyn till att personen kan vara potentiell asylsökande eller flykting. Detta förhandsantagande om illegalitet och förebyggande gränskontroll omöjliggör ett fullständigt respekterande av mänskliga rättigheter och tillträde till en reguljär asylprocess med en individuell bedömning av asylärendet som föreskrivs i flyktingkonventionen. Enligt Frontexförordningen ska grundläggande mänskliga rättigheter och asylrätten respekteras i verksamheten liksom skyldigheten att bistå dem som befinner sig i sjönöd. Tyvärr saknas effektiva övervakningsmekanismer beträffande Frontex iakttagande av dessa skyldigheter. En rapport till påpekar att Frontex måste respektera och skydda de mänskliga rättigheterna. En skyldighet som blir än viktigare när Frontex nya gränsbevakningssystem Eurosur tas i bruk . Bland de problem rapporten pekar på finns avsaknaden av system som gör det möjligt för att granska Frontex och för migranter som anser sig ha blivit felaktigt behandlade att framföra sina klagomål. Regeringen bör verka för att Frontex avvecklas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Fram till dess att det är genomfört bör regeringen skyndsamt verka för att inriktningen av Frontex verksamhet ändras på ett djupgående sätt så att både asylrätten och skyldigheten att bistå skeppsbrutna respekteras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen bör inom EU verka för att asyl- och flyktingpolitiken i grunden förändras och bygger på respekt för mänskliga rättigheter och människors lika värde. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. EU hade träffat återtagandeavtal med 13 länder, bl.a. , och . Genom avtalen görs dessa länders myndigheter till agenter för EU-länderna när det gäller utvisning av tredjelandsmedborgare från EU. Ett exempel på de ödesdigra konsekvenserna av återtagandeavtalen är migrationsavtalet mellan och . Regeringen i har åtagit sig att utarbeta och sätta i verket en global strategi för att styra migrationsströmmarna, vilken förutsätter en förstärkning av gränskontrollerna och en anpassning av lagstiftningen. För att leva upp till EU:s krav syftande till att minska migrationstrycket arresterar och deporterar de mauretanska myndigheterna godtyckligt människor som misstänks vilja ta sig till . har det rått fri rörlighet för personer mellan och dess grannländer, med en betydande arbetskraftsmigration till . Allt detta har EU raserat genom sin politik med att förlägga sin gränskontroll långt utanför . Återtagandeavtal med ingicks . Detta är särskilt allvarligt eftersom endast skrivit på i ursprunglig form – och inte tilläggsprotokollet . Det innebär att flyktingar från länder utanför , t ex , och , inte får sin asylrätt prövad i och att skyddsbehövandes rättigheter därmed kränks. pågår förhandlingar mellan och om återtagandeavtal. Detta är djupt oroväckande med tanke på bristande respekt för de mänskliga rättigheterna. Regeringen bör inom EU ta initiativ till att EU:s politik beträffande återtagandeavtal förändras på ett sådant sätt att asylrätten inte inskränks. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Dublinförordningen bygger på huvudregeln om att asylansökan ska göras i det första EU-land den sökande rest in i. Det leder till att flyktingarna koncentreras till de länder som gränsar mot områden varifrån många flyktingar kommer. Det får som logisk konsekvens att dessa länder som motåtgärd söker göra sina gränser så ogenomträngliga som möjligt. En grundförutsättning för att tillämpa en sådan princip för fördelning av asylsökande mellan EU:s medlemsstater som Dublinförordningen bygger på är att rättspraxis vid tillämpningen av skyddsreglerna för asylsökande och de materiella mottagningsvillkoren är desamma i EU:s medlemsstater. För att söka uppnå detta har flera direktiv antagits som t.ex. skyddsgrundsdirektivet och direktivet om mottagningsvillkor. I verkligheten råder emellertid avgrundslika skillnader mellan medlemsstaterna i dessa avseenden. Dessa skillnader har successivt ökat . Ett tydligt exempel utgörs av , där det i det närmaste är omöjligt att få skydd för flyktingar och andra människor som är i behov av internationellt skydd. Den enda rimliga principen för att avgöra vilket land som ska handlägga en asylansökan är att låta den asylsökande själv fatta beslutet. Det skulle också spara stora belopp för skattebetalarna i EU-länderna eftersom de s.k. Dublinförfrågningarna länderna emellan är synnerligen tidsödande och kostsamma som de förlänger handläggningstiderna på ett orimligt sätt. Även har i sitt yttrande över om ett gemensamt asylsystem gett uttryck för att man skulle föredra att Dublinförordningens principer ersattes med att den asylsökandes egna val av asylland ska vara avgörande. Den bör därför ta initiativ till en översyn av Dublinförordningen med syfte att fördelningskriteriet för de asylsökande ska vara att egna val ska vara styrande. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.4Visumkrav som medel att utestänga flyktingar Visumkrav riktade mot länder där det pågår krig eller omfattande kränkningar av mänskliga rättigheter är en viktig del av EU:s utestängningspolitik mot flyktingar och andra skyddsbehövande. Detta är ett allvarligt hot mot asylrätten. Regeringen bör därför inom EU verka för att korta ner listan över visumpliktiga länder och för att visumkrav inte ska användas för att stänga ute flyktingar och därmed undergräva . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det nya asylprocedurdirektivet om miniminormer för medlemsstaters förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus har antagits av och rådet . Det behöver arbetas om i grunden för att tillförsäkra de asylsökande hållbara rättssäkerhetsgarantier. Regeringen bör i Europeiska unionens råd kräva att rättsäkerheten för skyddsbehövande förbättras rejält och inte försämras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Även Europeiska kommissionens omarbetade förslag till direktiv om mottagandevillkor innehåller flera försämringar. Tidsbegränsningarna för förvar har urvattnats, det blir tillåtet att förvara asylsökande i fängelser, det tillåts att göra undantag från miniminivåerna för mottagandevillkoren, det blir tillåtet att göra undantag från kravet att förvarstagna barn ska ha lekmöjligheter, från att förvarstagna familjers privatliv ska respekteras och från att kvinnor ska ha rätt att hållas separerade från män i förvaren. Kravet på likabehandling med medborgare när det gäller socialt stöd och hälsovård är borttaget.