mot · H102Sf392 · 2013-10-02 00:00:00 — Ett öppet och humant 3.5Skapa lagliga vägar in i EU11 3.5.1Inför ett europeiskt asylvisum11 3.5.3Öka mottagandet av kvotflyktingar12 3.6Värna den fria rörligheten13 3.10Satsa på stöd till närområdet15 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna mänskliga fri- och rättigheter, som utgångspunkt för det svenska arbetet i migrationsfrågor och gränskontroll inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbeta för en mer human migrationspolitik i EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram en samlad redovisning av de totala kostnaderna för EU:s gränskontroll.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statistik om och kontroll på EU-nivå av vilka personuppgifter och andra data som samlas in, inom ramen för EU:s gränsskyddsarbete.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att EES och RTP inte ska genomföras.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Frontex arbete ska reformeras för att säkerställa att medlemsstaterna behandlar asylsökande på ett sätt som är förenligt med mänskliga fri- och rättigheter.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att såväl Frontex som dess medlemsländer bör upprätta klara regler och rutiner för ansvarsfördelning och ansvarsutkrävande.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa Frontex mandat att i vissa fall ingå avtal med tredjeland.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om användandet av Frontex samlade resurser.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förändrad inriktning av Eurosur.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn för bättre integritetsskydd inom EU.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett svenskt initiativ för att upphäva Swift- och PNR-avtalen med USA.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i EU ska arbeta mer kraftfullt för att minska diskrimineringen av romer och öka inkluderingen i samhället.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade resurser till stöd till flyktingar i konflikters närområden.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stödja länder i EU:s närområde.3 1 Yrkandena 3–10 och 12 hänvisade till JuU. 2 Yrkandena 11 och 13 hänvisade till KU. 3 Yrkandena 14 och 15 hänvisade till UU. är medlem av Europeiska unionen, vilket medför att en mycket stor andel av de lagar och regler som styr vårt dagliga liv, kommer därifrån. I takt med att unionen vuxit i ansvar och befogenheter, har också möjligheterna för enskilda medlemsländer att anpassa EU-reglerna efter lokala förhållanden och önskemål, kommit att minska. En av de grönas största farhågor mot ett medlemskap i , var att unionen skulle utvecklas till en fästning som med höga murar mot omvärlden som mycket strikt skulle reglera vem som får resa in och ut ur unionen. är Fästning en verklighet. EU:s migrationspolitik syftar i hög utsträckning till att hålla människor utanför EU. Även om högutbildad arbetskraft från länder utanför EU i större utsträckning än tidigare uppmuntras byggs murarna allt högre för så kallade irreguljära migranter. Människor som söker sig till EU för att fly undan förföljelse eller fattigdom har inga möjligheter att lagligt kunna ta sig till EU, trots att rätten att söka asyl är en mänsklig rättighet. EU:s yttre gränser patrulleras för att förhindra att människor tar sig in i unionen för att söka asyl. Allt mer militäriska medel används för gränskontroller, såsom satelliter och drönare. Övervakningen av personer som reser in och ut ur unionen, eller önskar göra detta, ökar, tillsammans med insamling och spridning av dessa personers personuppgifter. Uppgifterna sprids även utanför unionens gränser och ofta för ändamål som riksdag saknat kunskap om när EU-lagstiftningen en gång godkändes. Vi ser hur enskilda medlemsländer inte förmår bedriva sitt gränskontrollarbete med ens de minimiregler för skydd av mänskliga fri- och rättigheter, som EU fastställt. Vi ser hur asylsökande hålls fångna i läger, finansierade av EU, under omänskliga villkor. Fängelseliknande läger upprättas i länder där rättssäkerhet och rättstrygghet inte ens alltid tillförsäkras de egna medborgarna. Militariseringen av unionens yttre gränser ökar för . Ett staket har byggts mellan och , och drönare och satelliter köps in för att övervaka att ingen otillåtet tar sig in över gränsen till unionen. Situationen inom unionens medlemsländer är också ytterst varierande beroende på ekonomi och andra faktorer, vilket gör att regeringars vilja att delta i ett solidariskt och humant flyktingmottagande påverkas. I har flyktingmottagandet havererat, vilket lett till att EU:s medlemsländer inte längre återsänder asylsökande dit i enlighet med Dublinförordningen. Främlingsfientligheten breder ut sig i den ekonomiska krisens spår. Situationen i landet har ytterligare försämrats genom invalet av det radikala nynazistiska partiet Gyllene gryning i parlamentet. Hatbrott mot såväl migranter som Hbtq-personer ökar. Det finns flera medlemsländer som visar på brister när det gäller asylprövning och flyktingmottagande. ökar rasismen och främlingsfientligheten. Här har unionen en viktig roll att fylla: den bör arbeta mot rasism och diskriminering och öka respekten för mänskliga rättigheter. ska vara pådrivande för att så sker. I den här motionen pekar ut ett antal krav vi vill ställa från svenskt håll vid arbetet inom EU och i andra internationella och nationella fora. Det här är våra utgångspunkter för hur Fästning ska avskaffas och ersättas med ett öppet och humant . EU:s migrationspolitik är djupt inhuman. Utgångspunkten för engagemang i frågor om EU:s gränskontroll ska vara att säkerställa att mänskliga rättigheter inte åsidosätts. Det ska vara lättare att röra sig över gränser, och asylrätten måste respekteras av EU. EU:s arbete med gränskontroll och migration måste reformeras. Huvudsyftet kan inte vara att hålla människor ute utan att respektera mänskliga fri- och rättigheter. Detta innebär att direktiv, förordningar och annan lagstiftning som sker inom unionen eller , ska bedömas utifrån vilken inverkan de får för enskilda individers rättigheter. Vår utgångspunkt är att värnandet om mänskliga fri- och rättigheter ska ha en väsentligt starkare ställning än . bör tillkännage för regeringen vad som här anförts om att värnandet av mänskliga fri- och rättigheter ska vara utgångspunkten för det svenska arbetet i migrationsfrågor och gränskontroll inom EU. Skapandet av det gemensamma europeiska gränskontrollsystemet är förenat med stora kostnader , både ekonomiskt och mänskligt. Exempelvis har skapandet av Smart Borders med det gemensamma inrese- och utresesystemet EES och systemet för registrerade resenärer (RTP) beräknats kosta , när det beräknas vara på plats . Hur mycket pengar som använts för det gemensamma gränskontrollsystemet med dessa olika delar (exempelvis VIS, SIS, Eurodac med flera), kan inte ens uppskattas. Klart är dock att upprätthållandet av Frontex med flera myndigheter och genomförandet av olika uppdrag inom deras ansvarsområden, kostar mycket stora belopp. Vi anser därför att det inom EU ska tas fram en samlad redovisning över de årliga kostnaderna för EU:s gränskontroll, inklusive Frontex och andra myndigheters arbete med exempelvis verkställandet av utvisningar. Bara Frontex hade 2010 en budget om . Vad som här anförts om att ta fram en samlad redovisning över de totala kostnaderna för den gemensamma gränskontrollen, bör som sin mening ge regeringen tillkänna. EU:s reglering av gränskontrollerna ökar ständigt. System byggs upp för att samla in och sprida uppgifter om de som reser över gränserna, de som önskar resa in i unionen och irreguljära migranter. Någon samlad kunskap om exakt hur mycket data som samlats in om resenärer och medborgare, finns inte. Inte heller någon tydlig kontroll över hur uppgifterna används och sprids inom unionens medlemsländer. Regeringen bör i EU arbeta för tydlig statistik och tydliga regler kring vilka data som samlas in om gränskontroll och hur uppgifterna används. bör tillkännage för regeringen som sin mening vad som här anförts om regler och statistik på EU-nivå om vilka personuppgifter och andra data som samlas in, inom ramen för EU:s gränsskyddsarbete. Då som migrerar människor, ofta av samma skäl som . Ändå har mycket förändrats. 1952 bildades EU, 1985 slöts och 2005 bildades den europeiska gränskontrollbyrån Frontex, en myndighet för att samordna EU-ländernas gränsbevakning. Den fria rörligheten har varit en grundläggande princip för unionen. innebär fri rörlighet mellan länder. Men innebar inte att kontrollerna mot omvärlden försvann. När Frontex bildades blev det startskottet för en överstatlig migrationsmyndighet och en militarisering av EU:s gränser. Human Rights Watch har rapporterat om Frontex uppdrag i . Det var en tidsperiod då asylsystem var extremt ansträngt till följd av princip att flyktingar ska söka asyl i det första land de kommer till. fick hjälp av EU i form av Frontex specialstyrkor och utrustning för att hantera krisen. Migranter behandlades och behandlas fortfarande inhumant och en är delaktig i detta. Frontex illustrerar med smärtsam tydlighet öppenhetens paradox i EU. De interna gränserna inom unionen öppnas successivt upp som de externa gränserna mot omvärlden hårdnar. Frontex har i huvudsak två uppdrag dels att övervaka gränser mot tredjeland för att förhindra tredjelandsmedborgare från att olovligen komma in i unionen, dels att återsända personer som fått avvisningsbeslut från medlemsstaterna, på olika sätt. Byråns arbete för att förhindra inresa, sker såväl till sjöss som till lands och vid unionens större flygplatser. hade byrån 26 helikoptrar, 22 lätta flygplan och 113 andra fordon. Andra verktyg byrån använder i sin kamp mot illegal invandring är mobil radar, värmekameror och hjärtslagsdetektorer. I arsenalen ingår även förarlösa flygplan (så kallade drönare). Det kan med andra ord sägas att Frontex kan utföra operationer som är jämförbara med militära operationer. Exempelvis användes under operation Poseidon 2009, 23 fordon med över , sex flygplan och fyra helikoptrar (). Allt detta gör att Frontex har möjlighet att utöva en gränskontroll som vida överstiger den som många enskilda medlemsländer inom unionen, har. I arbetet med gränskontrollen har enskildas mänskliga fri- och rättigheter kränkts. Exempelvis (Operation Nautilus IV) då 75 libyska asylsökande deporterades från ön av italiensk gränspolis understödd av tysk helikopter utan att de fått sin asylansökan prövad. Human Rights Watch beskriver detta som att The Italian Guard reportedly handed the migrants over to a Libyan patrol boat, which took them to where they were reported to have been handed over to a Libyan military unit.1 Frontex kommenterade det inträffade med att our agency does not have the ability to confirm if the right to request asylum as well as other human rights are respected in Libya2. Det inträffade medför att avtalet mellan Frontex och UNHCR av för att säkerställa att Frontex aktiviteter inte inskränker asylsökandes mänskliga fri- och rättigheter, saknar verkan. Vidare finns projekt (2009), ett projekt inom ramen för Frontex för att stödja grekiska myndigheter att identifiera asylsökande för att sedan kunna återsända dem till deras hemländer. Här anställdes bland annat tolkar för att bland annat säkerställa vilket land de asylsökande kom ifrån. Tolkarna försåg sedan Frontexpersonal med beslutsunderlag, som användes för att avslå ansökningar om asyl och att därefter återsända asylsökande. Lokala NGO:s i befarar därefter att principen om non-refoulement kränkts genom detta, genom att felaktiga uppgifter använts som underlag för beslut.3 Även UNHCR:s kontor i framförde kritik mot sammanblandningen av roller och framförde önskemål om tydligare reglering av ansvarsområdena mellan Frontex och de grekiska myndigheterna.4 Det uppstår även allvarliga problem inom ramen för Frontex så kallade Joint Return Operations. Kostnaden för denna verksamhet uppgick till och omfattade återsändande av över 1 600 personer. Återsändandeoperationerna leder ofta till att våld utövas på olika sätt. Exakt hur de går till är svårt att närmare beskriva, då de personer som berörs svårligen låter sig intervjuas av medier från EU-land. Det har emellertid återkommande framkommit uppgifter om att de asylsökande som återsänds utsätts för förnedrande behandling, aggressioner och kränkningar och även slag och annat utövande av våld när de förflyttats. och armar kan bli fastbundna eller kopplade, munnen övertäckt; ibland används spray för att få dem lugnare och tystare. Ett konkret exempel handlar om en transport från till , via och , där de transporterade slogs av personalen, sattes i handbojor under flygresan och en person som rapporterade om vad som hänt, mådde så dåligt att medicinsk personal avrådde från fortsatt transport. Trots detta fortsatte transporten och i började spansk personal slå honom, då han frågat dem om varför han behandlades så illa. Ett annat fall handlar om en transport från till via och . På planet fanns cirka 40 personer från , varav några barn. Samtliga var beslagna med såväl hand- som fotbojor med band mellan ben- och fotbojor. Låsen öppnades strax före ankomst till . Under resan, som tog cirka , serverades bröd och ost. De tvångstransporterade avsläpptes i fraktområdet på flygplats.5 Det förekommer vidare att länder som vill återsända personer tvångsvis ljuger eller annars far med osanning för dem, för att få dem ut ur landet.6 Det finns också skäl att misstänka att Frontex bedriver en verksamhet som är diskriminerande. Exempelvis Operation Hydra, som ägde rum vid 22 flygplatser i 17 medlemsstater med syftet att nå illegal luftburen kinesisk invandring och som ledde till att 291 kinesiska medborgare arresterades –. Detsamma gäller Operation Silence som specifikt handlade om personer från . När byrån så medvetet riktar in operationer på människor från vissa specifika länder, kan det finnas skäl att anta att diskriminering baserad på etnicitet sker eller har skett.7 Sammantaget visar det ovan anförda att Frontex inte fungerar som det är avsett att göra och att verksamheten måste inriktas på ett annat sätt.8 Vi vill att Frontex arbete ska reformeras så att det syftar till att rädda liv och främja respekt för mänskliga rättigheter, inte förhindra människor från att komma in i EU för att söka asyl här. Frontex arbete måste således inriktas på att säkerställa att medlemsstaterna behandlar de asylsökande på ett sätt som är förenligt med deras mänskliga fri- och rättigheter. Vad som här anförts om att Frontex arbete ska inriktas på att säkerställa att medlemsstaterna behandlar asylsökande på ett sätt som är förenligt med mänskliga fri- och rättigheter, bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Vad som beskrivits ovan visar på ett behov av att såväl inom Frontex som dess medlemsländer upprätta klara regler och rutiner för ansvarsfördelning och ansvarsutkrävande. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Frontex har också i ett alltmer ökande antal fall, ingått avtal med tredjeland om samarbete med dem.9 Enligt uppgift har Frontex ingått samarbetsavtal med 17 länder och för förhandlingar med ytterligare 8 länder, däribland . Avtalen är hemliga.10 Frågan uppstår om vilket resultatet blir när samarbetet utökas till att omfatta länder som inte fullt ut kan garantera enskilda skydd för deras mänskliga fri- och rättigheter eller garantera förhållanden som inte är förenliga med unionens eller dess medlemsstaters internationella åtaganden. Det ska inte vara möjligt för vare sig medlemsländer eller Frontex att ingå avtal om utlämnanden till tredjeland, utan att skyddet för mänskliga fri- och rättigheter kan garanteras för de som utlämnas. Möjligheten för Frontex att ingå avtal med tredjeland måste begränsas och avtalen måste vara transparenta. Om det i efterhand visar sig att de som utlämnats utsatts för grym eller omänsklig behandling eller annars fått sina mänskliga fri- och rättigheter kränkta, bör unionen straffa det land som använt sig av avtalet för utlämning och vidta åtgärder mot Frontex. Frontex måste ställas under parlamentarisk kontroll. Vad som här anförts om att avskaffa Frontex mandat att i vissa fall ingå avtal med tredjeland, bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Frontex samlade resurser ska styras om till att arbeta för en human och rättssäker asylprocess inom medlemsstaterna och för att säkerställa att asylsökande såväl via land som via sjö och flyg, får sin ansökan om asyl behandlad på ett rättssäkert och korrekt sätt. Medlen ska också användas för att hjälpa medlemsländer som inte har välfungerande asylmottagningssystem, att utveckla dessa. ska inom EU verka för detta. Vad som här anförts om användandet av Frontex samlade resurser, ska som sin mening ge regeringen tillkänna. En förändrad inriktning på Frontex arbete medför ett behov av att förändra Europeiska gränsövervakningssystemet (Eurosur) och dess funktionssätt, särskilt användandet av Frontex resurser till lokalt operativt arbete. Vi gröna är kritiska till Eurosur överhuvudtaget, men vill åtminstone att Eurosurs övervakningssystem används till att hitta och hjälpa asylsökande/irreguljära migranter som är i sjönöd. Vad som här anförts om en förändrad inriktning av Eurosur, bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Inom ramen för den gemensamma gränskontrollen och den gemensamma migrationspolitiken finns ett stort antal olika informationsinsamlings- och utbytessystem. Det handlar om allt från viseringsuppgifter till uppgifter om passagerare på flygplan, biometriska data och andra personliga uppgifter. Dessa kan i mycket hög grad spridas vidare för att användas av polisiära myndigheter för olika ändamål. Någon enhetlig reglering om när insamlade data får lämnas ut eller inte, finns inte. Inte heller finns det någon gemensam EU-reglering om hur utlämnade uppgifter får hanteras. Vi anser därför att ett helhetsgrepp ska tas på det insamlande som sker av personuppgifter om personer som vill resa in eller ut ur EU. Det måste då utredas hur mängden insamlade uppgifter kan minskas, hur spridningen kan minskas och otillåten användning av uppgifterna försvåras och bestraffas. Vad som här anförts om behov av översyn för bättre integritetsskydd inom EU, bör som sin mening ge regeringen tillkänna. PNR-uppgifter () är passagerarinformation som flygbolagen samlar in. Dessa används sedan i vissa fall till brottsbekämpande arbete. Det är problematiskt när personinformation lagras och används vidare. Den som lämnar ifrån sig personuppgifter som kommer till länders myndigheter har skäl att anta att allt dessa länder får reda på om dig, kommer att spridas, återanvändas och bearbetas. Vi motsätter oss också okontrollerat utbyte av uppgifter med amerikanska myndigheter, till exempel av passageraruppgifter. Vi är även motståndare till de avtal som finns rörande uppgifter om finansiella transaktioner (Swift). Swiftavtalen har inte gett tillräckliga garantier om enskilda EU-medborgares rättssäkerhet. De överenskommelser som finns bör avbrytas eller genomgå en omfattande omförhandling. Detta bör ta initiativ till, vilket bör ge regeringen tillkänna. Det är möjligt att få både datalagringsdirektivet och utbytet av till exempel passageraruppgifter med tredjeländer prövat i för de mänskliga rättigheterna genom att en drabbad part lämnar in en personlig anmälan. Det är möjligt att samla en miljon namnunderskrifter i ett medborgarinitiativ i EU för att uppmana att lyfta upp en fråga. Vi ställer oss mycket positiva till initiativ för att riva upp integritetskränkande EU-lagar. Inom EU håller det nu på att byggas upp ett nytt gemensamt gränsövervakningssystem, för att hantera ansökningar från resenärer från tredjeland, som i vissa fall ska kunna få ett snabbare spår in i unionen. Systemet innebär då att unionen säger att personer från tredje land tydligt ska delas in i A- och B-lag, att vissa är viktigare än andra och därför ska ha snabbspår in i unionen. Det är uttryck för ett extremt nyttoperspektiv på migrationen som inte ser till unionens skyldigheter att skydda och tillvarata mänskliga fri- och rättigheter. Smart Borders riskerar leda till ännu mer insamlande av uppgifter om enskilda människor. Inom EES kommer varje person som inte är medborgare i ett EU-land behöva registreras med fingeravtryck när de ska resa in och ut ur unionen. Enligt planen ska alla tio fingrarnas avtryck registreras. Insamlade uppgifter ska inom Eurodac kunna användas av nationella polismyndigheter för att utreda brott och uppgifterna ska sparas upp till . För resenärer inom ramen för RTP (ett förenklat in- och utreseförfarande för betrodda resenärer) kommer det krävas utlämnande av ett mycket stort antal personuppgifter som kommer lagras i gemensamma EU-databaser. Sammantaget visar detta på en iver att kartlägga och samla in uppgifter om enskilda som är ytterst oroväckande. Vi anser att den svenska linjen i det fortsatta arbetet ska vara att EES och RTP inte ska genomföras. Skälet är att det är dyrt, saknar nytta för unionen, lagrar personliga uppgifter utan tillräckliga kompensatoriska säkerhetsåtgärder, läcker uppgifter till polismyndigheter och kommer användas för felaktiga syften. Vad som här anförts om att EES och RTP inte ska genomföras, bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 3.5Skapa lagliga vägar in i EU Konflikten i har kostat hundra tusen liv och tvingat mer än två miljoner människor på flykt till grannländerna. När härjas av en humanitär katastrof bör EU verka för att underlätta för migranter som söker skydd. I stället läggs allt större resurser på att hindra flyktingar från och andra länder att ta sig in i unionen. Inom unionen finns gemensamma regler om visum. Däri ingår ett krav för medborgare från att ha visum vid inresa till unionen. Vi vill att kravet på visum för flyktingar från ska avskaffas. Vi vill också att ska verka för att aktivera Temporary Protection Directive och ett storskaligt vidarebosättningsprogram för syriska flyktingar. Fler medlemsländer måste hjälpa de som tvingas fly. 3.5.1Inför ett europeiskt asylvisum Det finns få och smala lagliga vägar att ta sig till EU för att här söka asyl. Ju större sannolikhet att en person kommer lämna in en asylansökan, desto svårare är det för personen att få visum beviljat. Detta öppnar upp för den omfattande och pengaslukande verksamhet som flyktingsmugglingen innebär med risk för att de flyende i sin tur utsätts för än mer faror. Att asylsökande hotas, tillfångatas, utsätts för utpressning och får långvariga och stora skulder, är tyvärr inte ovanligt. Det innebär att människor som flyr tvingas ta längre, farligare och dyrare flyktvägar. Så länge det inte finns några lagliga sätt att fly till EU kommer flyktingsmugglingen att fortgå. Därför vill att det skapas lagliga vägar till EU för att söka asyl. Ett är att göra det möjligt för människor att på en ambassad eller annan diplomatisk beskickning som tillhör ett EU-medlemsland, ansöka om ett tillstånd att resa in till ett visst land i EU för att där kunna ansöka om asyl. Då skapas en laglig säker väg in i unionen och smugglarens lukrativa verksamhet försämras. Det bör vara möjligt att kunna söka asyl via EU-beskickningar utomlands. EU-beskickningar skall få möjlighet att utfärda visum till skyddsbehövande antingen när dessa befinner sig i hemlandet eller i tredjeland. Detta skall endast utgöra ett komplement till det traditionella sättet att söka asyl.