ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102XM1158 · 2013-10-01 00:00:00 — Etablera huvudkontor utanför storstäder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till att etablera statligt ägda företags huvudkontor utanför storstäderna, exempelvis i . Vattenkraften är avgörande för att elförsörjningen ska fungera i . Staten skulle kunna bidra till att utveckla norra genom att, som ägare till , placera huvudkontoret utanför . Ledningen för statliga borde göra detta på kommersiella grunder utan politiskt styrning. I många avseenden är en plats som är direkt olämplig för ett huvudkontor. Det finns stora möjligheter att rekrytera lojala och kompetenta medarbetare utanför , och det är ett viktigt skäl till att placera verksamheter där. Det förekommer omfattande trafikstörningar och boendepriserna för medarbetarna är väsentligt lägre utanför . Där finns mycket goda kommunikationer med omvärlden och tidsskillnaden från södra delarna av till jämfört med att åka från , , eller med flyg eller från med tåg är marginell. Som ägare av borde staten överväga att låta bolaget ha sitt huvudkontor nära sina produktionsenheter. Det vore mot bakgrund av ovanstående önskvärt om regeringen gjorde en översyn av huruvida det är möjligt att låta statliga företags huvudkontor lokaliseras utanför storstäderna.
mot · H102XM1323 · 2013-10-01 00:00:00 — Studiemedlets sammansättning och villkor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över fribeloppet för studiemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behandla studielån och studiebidrag som två separata studiemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över storleken på studielånen. För att finansiera studier vid gymnasieskola, komvux, folkhögskola eller universitet har studenter rätt till studiemedel från (). Studiemedlet är uppdelat på två delar: studiebidrag och studielån. Lånedelen är betydligt större än bidragsdelen. Studenten är efter avslutade studier återbetalningsskyldig till CSN när det gäller lånedelen. Studielånen är således en möjlighet för studenten att finansiera sitt uppehälle utan att ytterligare belasta skattebetalarna. är det inte möjligt att ta studielån utan att ta studiebidrag, studielån kan bara betalas ut som en del av studiebidragen. Därför kan studenter inte finansiera sitt uppehälle med studiemedel som inte belastar skattebetalarna. Detta är inte en rimlig ordning. Studenten bör frivilligt kunna avstå från studiebidraget. Studielån och studiebidrag bör behandlas som två separata studiefinansieringsformer. Många studenter arbetar vid sidan av studierna. Det ger en extra inkomst och goda meriter för att söka arbete efter avslutade studier. Dessa studenter lägger sin fritid på att arbeta och väljer därmed bort andra fritidssysselsättningar. Dessutom betalar de skatt på inkomsten. Ändå leder arbetet till att de riskerar att tvingas betala tillbaka hela studiemedlet, lån och bidrag, om inkomsten överstiger det så kallade fribeloppet. Fribeloppet, den bruttoinkomst studenten kan uppbära innan studiemedlet begränsas, har höjts i flera steg och föreslås i höstens budget att höjas till per kalenderår. Grundtanken bakom fribeloppet, att bidrag ska behovsprövas, är god. Lån, däremot, ska betalas tillbaka och det bör stå var och en fritt att låna pengar, under förutsättning att lånen betalas tillbaka. Vidare bör det övervägas att se över storleken på studielånen. Om studenten av olika skäl inte har rätt till eller inte önskar bidrag bör de kunna ersättas med större studielån.
mot · H102XM1377 · 2013-10-01 00:00:00 — Ökad livskvalitet för kvinnor med endometrios tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att studenter på vårdutbildningar och vårdpersonal upplyses om endometrios med sikte på tidiga och korrekta diagnoser och adekvat behandling. Ungefär var tionde kvinna i fertil ålder är drabbad av endometrios. Sjukdomen är gynekologisk, kronisk och delvis ärftlig och innebär att livmoderslemhinnan har spritt sig till platser utanför livmoderhålan. Endometrios kan sätta sig på äggstockarna, området mellan livmodern och ändtarmen, tjock- och tunntarmen, blindtarmen, ljumskarna, urinblåsan och mellangärdet. Det förekommer även att endometrios finns i operationsärr. Många av de kvinnor som drabbas av endometrios lider av cykliska eller kroniska smärtor som hindrar dem i deras vardag. De vanligaste symptomen är kraftiga menssmärtor, smärta vid samlag och även smärtor vid toalettbesök. Andra vanliga symptom är trötthet och energilöshet, någonting som bidrar till att många av kvinnorna känner sig begränsade i sina liv och möjligheter till utbildning och arbete. I vissa fall kan endometrios även leda till ofrivillig barnlöshet. Sjukdomen innebär ofta en stor påfrestning i relation till partner, övrig familj och vänner. Lindrigare fall av endometrios behandlas med p-piller eller andra hormonella läkemedel. De svårare fallen, som avser 7 000 10 000 kvinnor i , behandlas kirurgiskt. är den genomsnittliga tiden för att få rätt diagnos mellan sju och . En tid som ofta innebär upprepade besök hos olika vårdinstanser och inte sällan en känsla av att inte bli trodd. Att det tar så pass att ställa en diagnos skapar ett onödigt lidande för de drabbade kvinnorna som redan befinner sig i en utsatt situation. Många av dem som kommer i kontakt med kvinnor med endometrios, exempelvis skolsköterskor och allmänläkare, saknar tillräcklig kunskap för att kunna ge en korrekt diagnos. Det behövs därför ökad fokus på information om sjukdomen och dess symptom till fler yrkesgrupper inom sjukvården. En bredare kunskap om sjukdomen skulle utgöra en viktig del i arbetet med att säkerställa att diagnos ställs i ett tidigt stadium och att kvinnorna får adekvat behandling. Jag föreslår därför att regeringen bör överväga att arbeta för en ökad spridning av information om endometrios, dess symptom och effekter. Dessa insatser bör riktas mot vårdstudenter och till befintliga yrkesgrupper inom vården, men även till samhället i övrigt.
mot · H102XM1379 · 2013-10-01 00:00:00 — Information och samtycke vid förlossningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en översyn av hälso- och sjukvårdslagstiftningen vad gäller information och samtycke vid förlossningar. Enligt föder mellan av alla kvinnor i barn under sitt liv och i genomsnitt föds det 1,98 barn per kvinna. Det finns ingen förlossning som är den andra lik. I många fall går förlossningarna bra och känns positiva, ibland kan dock förlossningarna vara mer komplicerade och förlossningsupplevelserna istället vara negativa. Enligt hälso- och sjukvårdslagen har patienter rätt till individuellt anpassad information om bland annat de metoder för undersökning, vård och behandling som finns att tillgå. När det finns flera behandlingsalternativ, som står i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet, ska patienten ges möjlighet att välja det alternativ som han eller hon föredrar. Som huvudregel ska informationen istället lämnas till en närstående till patienten om den inte kan lämnas till patienten. Under förlossning kan, eller behöver, vårdpersonalen ofta sätta in olika typer av behandlingar. Detta för att till exempel lindra smärta eller påverka förlossningsförloppet. Det är av stor vikt att i första hand mamman och i andra hand en närstående, i fall då det är möjligt, är informerad och kan samtycka till olika behandlingar. Till exempel vill mammorna att vårdpersonalen säger till innan det är för sent att få ryggbedövning. Muntligen eller i ett förhand skrivet förlossningsbrev kan den gravida kvinnan informera vårdpersonalen om hur hon ställer sig till olika typer av behandlingar och hur hon ser på sin förlossning. Det kan till exempel röra sig om hennes inställning till olika former av smärtlindring, om hon godkänner att praktikanter närvarar under förlossningen och vem hon vill ska ta beslut om behandling för det fall hon har svårt eller är oförmögen att göra det själv. I praktiken är det dock inte självklart att hennes önskemål följs. Jag föreslår att regeringen ser över möjligheten att verka för att den nuvarande hälso- och sjukvårdslagstiftningen ses över för att trygga kvinnors situation vid förlossningar och att deras, eller deras närståendes, rätt till information och samtycke i samband med förlossningar stärks.
mot · H102XM1561 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fribeloppet för studiemedel. Studenter har rätt till studiemedel för att finansiera sitt uppehälle . kan studenter vid universitet eller högskola få vid heltidsstudier, av vilka är bidrag och är lån. Studenter kan arbeta vid sidan av studierna, för att öka inkomsterna, för att komplettera studier och/eller för att få arbetslivserfarenhet. Yrkesarbetande kan också välja att studera för att skola om sig eller för att komma vidare i karriären. Inkomster vid sidan av studierna är tillåtna upp till ett visst belopp under ett kalenderhalvår utan att studiemedlen minskas. Detta kallas fribelopp. Fribeloppet har höjts i flera steg och i budgetpropositionen för föreslår Alliansregeringen att det höjs med ytterligare från dagens till per kalenderår. Alliansens höjningar har inneburit flera steg i rätt riktning mot att uppmuntra de studenter som vill och kan jobba vid sidan av studierna, på sommarlov och under terminerna. Fribeloppet innebär dock fortfarande stora marginaleffekter för de studenter som arbetar för mycket, förutom skatt på lönen tvingas studenten betala tillbaka stora delar eller hela studiemedlet. Studenter kan då i värsta fall istället välja att jobba svart eller att låta bli att jobba och därmed ställa sig utanför arbetsmarknaden trots att de har viljan och möjligheten att jobba. Avsaknad av arbetslivserfarenhet är en viktig förklaring till arbetslösheten bland akademiker. Det finns därför goda ekonomiska skäl att uppmuntra studenter till arbete vid sidan av studierna. Fribeloppet innebär, trots Alliansregeringens positiva sänkningar av detsamma, fortfarande ett hinder för studenter som vill arbeta. Regeringen bör därför överväga möjligheten att se över ett avskaffande av fribeloppet.
mot · H102XM1603 · 2013-10-01 00:00:00 — Upplysning om kommunismens brott tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en särskild satsning på upplysning om kommunismens brott mot mänskligheten inom ramen för om detta må ni berätta på Forum för Levande Historia. Det präglades av folkmord och terror i två fruktansvärda ideologiers namn: nazismens och kommunismens. Cirka sex miljoner judar dog i nazisternas förintelseläger. Även romer och polacker utsattes för folkmord av rasistiska skäl. Dessutom förföljde, fängslade och dödade Nazityskland miljontals andra, bland annat homosexuella och människor med funktionsnedsättning. I kommunismens namn har tiotals miljoner människor i världen, många av dem i våra grannländer, mördats, svultit ihjäl eller blivit förtryckta. De sista kommunistiska ockupationstrupperna lämnade , , , och östra så sent som . Kunskapen om kommunismens brott mot mänskligheten är oroväckande låg. En Demoskopundersökning (inga fler liknande undersökningar har ännu redovisats ) visade att av ungdomar kände till , ett relativt bra resultat som säkert till stor del hänger samman med det omfattande arbete som har gjorts för att sprida kunskap om Förintelsen. Dock är det viktigt att kännedomen inte minskar och helst ökar. Samma undersökning visade dock att i samma åldersgrupp inte hade hört talas om de sovjetiska koncentrationslägren, Gulag. Det är mycket positivt att Alliansregeringen har ändrat kursplanen för historia för årskurs 7-9 på så vis att undervisningen ska behandla nationalism, demokrati och diktatur i världen, de båda världskrigen samt Förintelsen och Gulag. Resultaten från Demoskopundersökningen innebär sannolikt att det behövs fler riktade insatser för att förbättra kunskapen om kommunismens brott mot mänskligheten. Många, särskilt ungdomar, har ingen eller dålig kännedom om kommunismens brott mot mänskligheten. Därför föreslår jag en särskild satsning på upplysning om kommunismens brott mot mänskligheten inom ramen för om detta må ni berätta på Forum för Levande Historia.
mot · H102XM1685 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra en översyn för att förbättra samordningen av äldrevården. Det är positivt att regeringen tar äldres hälsa på allvar och att stora satsningar har gjorts i syfte att höja kvaliteten i äldreomsorgen. Äldre är de största konsumenterna inom vårdsektorn och många av dessa har också mer komplexa hälsoproblem – dvs. det som kallas multisjuka. Tyvärr möts ofta äldre av en fragmenterad vård med flera inblandade vårdgivare, som en stor överförskrivning av läkemedel till äldre sker. Överförskrivning av läkemedel är en tydlig indikator på att det finns stora brister inom äldrevården. Forskning visar på att så mycket som en av tre akuta sjukhusinläggningar bland patienter beror på läkemedelsbiverkningar. Detta är naturligtvis ett stort slöseri med resurser men framförallt är det en stor personlig förlust för de patienter som kan förlora flera friska år. I flera uppmärksammade fall har äldre blivit friska från en demens som egentligen var symtom på en övermedicinering. En fragmenterad vårdkedja av dessa mer komplexa hälsotillstånd är naturligtvis både kostsam och bringar onödigt lidande för patienten. En helhetssyn är nödvändig för att undvika såväl onödigt lidande som ett slöseri med resurser. En samordning av äldrevård skulle bidra till en mer sammanhållen vårdkedja och ett bättre omhändertagande av sjuka äldre. I denna vårdkedja bör också särskild geriatrisk kompetens och kunskap kunna förmedlas då symtom och läkemedelstolerans hos äldre skiljer sig från yngre vid vanliga sjukdomar. Enkla mediciner som ögondroppar för starr kan ge biverkningar som fall, förvirring och hallucinationer. En väl sammanhållen vårdkedja för äldre patienter är därför önskvärt. Av den anledningen är det viktigt att de reformer som genomförs utvärderas och följs upp. Den äldres bästa måste alltid stå i centrum och organisatoriska hinder skall aldrig stå i vägen för äldre människors välbefinnande. Det är även viktigt att vården och insatserna kvalitetssäkras och är likvärdiga över hela landet. Detta är för att garantera en vård av högsta kvalité.
mot · H102XS18085 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reglerna för dispens för extra övertid. genomfördes förändringar i arbetstidslagen gällande extra övertid. Kravet på dispens från togs bort. Istället får att extra övertid tas ut med högst per arbetstagare under ett kalenderår, om det finns särskilda skäl och att situationen inte kunnat lösas på annat rimligt sätt. Exempel på särskilda skäl kan vara tillfälliga arbetsanhopningar som varit omöjliga att förutse, oförutsedda sjukdomsfall eller förlust av spetskompetens som inte går att ersätta . En huvudregel är att den allmänna övertiden först ska tas ut innan extra övertid tas ut. Att det finns möjligheter till extra övertid är i sig inget kontroversiellt. Det finns redan reglerat i många kollektivavtal. Men skillnaden mellan vad som finns i kollektivavtalen och i den av regeringen gjorda förändringen är att skyddsombuden tar över bevakningen och godkännandet från den fackliga organisationen. Därmed har regeringen tagit ytterligare ett steg i systemskiftet på arbetsmarknaden. På många arbetsplatser hamnar skyddsombudet i en omöjlig situation där man ska bedöma ett läge man saknar kompetens för. Därmed blir förändringen istället en maktförskjutning till arbetsgivarens fördel. Möjligheter till extra övertid i vissa situationer kan vara ett rimligt krav, men bevakningen och beviljandet av dispens bör ligga kvar på eller på den fackliga organisationen. i (S)
mot · H102XS18160 · 2013-10-01 00:00:00 — Arbetskraft från andra länder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om om gränsöverskridande arbetskraft. I takt med att det byggs mer i har vi även fått se baksidan av globaliseringen, utländska arbetare som jobbar i och lever under dåliga förhållanden. Sovplatser i en container eller i en lagerlokal är bara några exempel. Ett annat problem är att anställda har svårt att få ut sina löner och de känner ofta inte till vare sig sina rättigheter eller vart man kan vända sig för att få hjälp. Dessutom är svartjobben ett faktum i sammanhanget. Även om det inte är ett generellt problem är det helt oacceptabelt att många utländska arbetare tvingas jobba under dåliga förhållanden. är en del av den europeiska arbetsmarknaden. Människor har möjlighet att arbeta och bo var de vill. Det innebär bland annat att utländska företag kan etablera sig, permanent eller tillfälligt, i . Eftersom utländsk arbetskraft blir allt vanligare är det viktigt att våra svenska lagar och överenskommelser är kända och att de efterlevs av de utländska företagen, både för den enskildes välbefinnande och för att företag ska kunna konkurrera på lika villkor. Arbetsmiljöfrågorna är en viktig del av EU:s politik på det sociala området. Eftersom arbetsmarknaden utvecklas behöver vi hålla jämn takt med utvecklingen såväl i den nationella som den internationella arbetsmarknaden. Svårigheterna med gränsöverskridande arbetskraft som finns i vårt land måste synliggöras mer än vad som görs , och det är angeläget att frågan om gränsöverskridande arbetskraft tas upp på EU-nivå.
mot · H102XS18168 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gemensam vårdnad ska vara utgångspunkten oavsett om man är gift eller inte. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett tydligare utredningsansvar för tingsrätten. När föräldrarna till ett barn separerar så kan det uppstå konflikter. Konflikterna kan röra umgängesrätt, vårdnad och boende. I de allra flesta fall så kan föräldrarna hantera konflikterna och komma överens om vilka regler som ska gälla. Men det förekommer att föräldrarna inte kan hantera konflikterna utan måste driva frågan vidare för att få hjälp att hitta en gemensam överenskommelse. De allra flesta föräldrar vill sina barns bästa och vill ha umgängesrätt och vara delaktiga i sina barn. Barnens bästa måste alltid sättas i fokus vid vårdnadstvister. Det framgår exempelvis av . Föräldrarna måste behandlas lika vid vårdnadstvister vilket inte alltid sker. Alltför ofta så behandlas papporna mer negativt än mammorna vilket inte är rimligt om det inte finns en hotbild. Barnen har rätt till båda sina föräldrar. Självklart måste riskbedömningar göras i varje enskilt fall om det föreligger risk för våld, skada eller övergrepp. Flera exempel visar att så inte sker. Det förekommer att anmälningar om hotfulla miljöer och situationer blir liggande hos vilket kan medförde att hoten verkställs. måste ta dessa anmälningar på ett större allvar och reagera snabbt. För ogifta föräldrar är mamman ensam vårdnadshavare. Gifter sig föräldrarna efter barnets födelse får de automatiskt gemensam vårdnad om barnet. Ogifta föräldrar kan, i samband med att faderskapet fastställs hos socialnämnden, anmäla att de önskar gemensam vårdnad om barnet. Om mamman då inte medger gemensam vårdnad så måste pappan driva en process vid tingsrätten. Gemensam vårdnad borde därför vara utgångspunkten oavsett om man är gift eller inte. Om mamman verkligen vägrar gemensam vårdnad så kan det räcka att hon, ensam, är den som motverkar ett samarbete mellan parterna. Vilket gör att tingsrätten ofta dömer till fortsatt ensam vårdnad på grund av samarbetsproblem. I en sådan situation blir det nästintill omöjligt för pappan att få del i vårdnaden och vara delaktig i sitt barns liv. Tvisten kan även fortsätta efter att dom har fallit och någon av föräldrarna väljer att överklagar till nästa instans. Alltför ofta blir vårdnadstvisterna långdragna vilket är påfrestande för alla parter. En översyn bör ske av hur långt en vårdnadstvist ska kunna drivas. Barnens bästa måste sättas i centrum. En ökande trend visar att tingsrätten allt oftare inte förordnar om vårdnadsutredning, trots yrkande från parter. Ofta på grund av bristfälliga utredningar samt att de tar och därmed fördröjer processen. Tingsrättens utredningsansvar bör vara tydligare än .
mot · H102XS18174 · 2013-10-01 00:00:00 — Investeringsstöd för byggandet av hyresrätter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna till investeringsstöd till byggande av hyresrätter. Det svenska bostadsbyggandet är mycket lågt och bostadsbristen är stor i hela landet. Framför allt har byggandet av hyresrätter minskat kraftigt, trots en stor efterfrågan, särskilt i tillväxtorterna. Detta gäller även nyproduktion av studentbostäder. Enligt senaste bostadsmarknadsenkät redovisar 135 kommuner att det saknas bostäder. av landets kommuner har brist på hyreslägenheter, och 20 högskolekommuner har för få studentbostäder. Prognosen för bostadsbyggandet svarar inte upp mot beräknat behov som är minst 40 000 bostäder . Orsakerna till bostadsbristen varierar. I tillväxtområden ställer kraftig befolkningstillväxt stora krav på ett växande bostadsbestånd. innebär låga räntor och stigande inkomster bland hushållen att efterfrågan på bostäder ökar. Också förändringar inom befolkningsstrukturen innebär att vissa gruppers behov av bostäder ökat, exempelvis unga, studenter, äldre, stora barnfamiljer samt asylsökande och nyanlända invandrare. Även förändringar i den lokala näringslivsstrukturen skapa en annorlunda efterfrågan på bostäder, även om befolkningen i sig inte ökar. Anledningen till det låga bostadsbyggandet uppges bland annat vara alltför höga produktionskostnader, tidsödande överklaganden av detaljplaner och att tillgången till detaljplanelagd mark i attraktiva lägen är begränsad. Ett starkt bidragande orsak till bostadsbristen är att regeringen avskaffade investeringsstödet till bostadsbyggande . Också räntebidraget för ny- och ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus för permanent bruk, avskaffades genom successiv avtrappning . Studier visar att stöden har haft stor effekt och inneburit ett markant ökat byggande av hyresrätter och studentbostäder. Borttagande av stödet har därmed minskat byggandet av hyresrätter. Hyresrätter är en nödvändig förutsättning för rörligheten på arbetsmarknaden. Bostadsbristen är så allvarlig att den hämmar tillväxten på många orter . Staten bör därför se över möjligheterna för ett nytt investeringsstöd för byggandet av hyresrätter. En modern och framtidsinriktad arbetslinje förutsätter en aktiv bostadspolitik.