mot · H102Ub318 · 2013-10-04 00:00:00 — Uppstramning av riksinternatens villkor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att dra in tillstånden för två internatskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upphöra med det extra statliga stödet till riksinternatskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram regelverk som syftar till att förplikta internatskolor att inte ta ut elevavgifter för internatverksamheten som är högre än snittet för internatavgift på en folkhögskola. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att internatskolor inte får ta ut elevavgifter i övrigt. Det finns tre riksinternatskolor i : Lundsbergs skola, Grennaskolan och Humanistiska . De är gymnasieskolor som kom till för att ge utlandssvenskars barn möjlighet att gå i och bo på skola i . Statistik från visar dock att förhållandena är ändrade nu och att andelen riksinternatelever med föräldrar utomlands uppgår till . Den siffran har varit ganska . Enligt den senaste statistik som finns att hämta hos exempelvis Grennaskolan så har endast 43 elever, av totalt 205 elever, föräldrar utomlands, vilket utgör . Detta betyder att alla de elever, vars föräldrar är utomlands, och som går i alla tre internatskolorna tillsammans skulle kunna inrymmas i en av dessa internatskolor. Därmed är det klart och tydligt att det inte finns behov av tre skolor om avsikten är att ge elever, vars föräldrar är utomlands, möjlighet till skolgång och internat i . Till detta kommer alla skandaler/lagbrott som har uppkommit i vissa internatskolor. Med anledning av ovan yrkar vi på att regeringen ska dra in tillstånden för två av riksinternatskolorna och låta endast en av dem vara kvar då den räcker för att tillfredsställa behoven. Regeringen får undersöka vilka två skoltillstånd som ska dras in. bör ge regeringen detta tillkänna. En vanlig gymnasieskola dit alla ungdomar kan gå finansieras genom den kommunala skolpengen: lika mycket per elev för alla skolor. En vanlig gymnasieskola får inte ta in avgifter, men riksinternatskolorna tar in medel till skolan på minst tre olika sätt: Från staten motsvarande skolpengen, och elev, för elever vars föräldrar är utomlands. Från staten i form av extra stöd, och elev i form av stöd till internatboende för de elever som bor på skolan och vars föräldrar är utomlands. Dessutom får skolorna och elev som extra stöd för skolverksamheten för varje gymnasieelev. Från föräldrar, vissa föräldrar betalar för att deras barn ska gå där. Avgiften betalas för logikostnaderna, heter det. En av riksinternatskolorna drar enligt uppgift in i kommunala bidrag i form av skolpeng, cirka 40 miljoner i avgifter från föräldrarna, och därutöver i bidrag från staten. Vi tycker att det är orimligt att staten ska betala till dessa skolor när inga andra skolor får extra pengar. Därför yrkar vi på att det extra statliga stödet, utöver det som motsvarar skolpengen, till riksinternatskolorna ska upphöra. uttryckte utbildningsministern sig på följande sätt: Min utgångspunkt är att det har varit konstigt att man under generationer har haft särskilda regler för de här riksinternatskolorna. De har gått i en gräddfil både när det gäller lagstiftning och bidrag från det allmänna och jag tycker att det naturliga är att de här riksinternaten behandlas som vilka friskolor som helst. De riksinternatskolor som finns har logiverksamhet kopplade till skolan så att elever kan bo där. För det tar skolorna avgift av elevernas föräldrar; avgiften är mycket hög. Exempelvis tar en av internatskolorna i årsavgift för en elev som ska bo på skolan ifall föräldrarna är utomlands, och ifall föräldrarna är folkbokförda i och arbetar i så är årsavgiften . Det är väldigt mycket pengar och innebär att många föräldrar inte har någon möjlighet alls att skicka sina barn till sådana skolor. Dessa skolors årsavgift blir tydlig när vi gör en jämförelse med folkhögskolornas årsavgift för internatverksamhet. Årsavgiften för en elev som bor på internat på en folkhögskola uppgår till i snitt. Det är riktigt att en internatskola har behov av viss personal och då det kan handla om ungdomar på internaten. Men dessa marginella kostnader, sett till skolans hela verksamhet, kan inte motivera de skyhöga kostnaderna. Det är således fel att riksinternatskolorna har så höga avgifter. bör ge regeringen tillkänna att ingen elev ska behöva betala högre årsavgift för internaten än det snitt som gäller för internatboende på en folkhögskola. Detta oavsett om internatverksamheten anordnas av skolan eller utomstående aktör. Internatskolor ska inte få ta ut andra elevavgifter än den internatavgift som nämns ovan.