ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Ub442 · 2013-10-02 00:00:00 — Avgifter för utomeuropeiska studenter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avgifter för utomeuropeiska studenter. ska studenter från länder utanför EU/EES och , som inte deltar i utbytesprogram, betala avgifter för högskolestudier i . Alla internationella sökande måste nu betala förutom en anmälningsavgift också en studieavgift, som vanligtvis varierar per läsår, men i vissa fall kan vara så hög som . Detta har lett till att antalet utländska studenter som söker en utbildning i har minskat och på vissa håll . Detta är ett stort hot mot det internationella utbyte som sker mellan universitet och högskolor. De möten och dialoger som sker inom ramen för den högre utbildningen är en lika väsentlig del av lärandet som att läsa kurslitteratur. Därför är det viktigt att värna utbyten mellan studenter från olika delar av världen för att skapa möjligheter till nytänkande, ökad kunskapsspridning, innovation och förståelse för andra kulturer. Avgiftsfria studier oberoende av betalningsförmåga är en viktig konkurrensfördel för . Med de nuvarande höga avgifterna kommer svenska universitet inte kunna hävda sig i jämförelse med likvärdiga universitet i engelsktalande länder. är ett litet exportberoende land med stora behov av kontakter med omvärlden. Möjligheten för studenter att komma till och studera sätter på kartan och möjliggör framtida utbyten. Färre utbytesstudenter sänker även den generella nivån för svenska studenter eftersom det krymper kursutbudet. Lärosätena får betalt för hur många studenter de antar; när nu antalet utländska studenter sjunker kraftigt minskar också lärosätenas anslag. Man kan befara att detta är ett förtäckt sätt att sänka anslagen till landets universitet och högskolor. Införandet av en studieavgift för utländska studenter kan vara ett första steg till generella studieavgifter för alla studenter. I samtliga europeiska länder, som infört studieavgifter för internationella studenter , har detta sedan lett till att landet i ett andra steg infört avgifter även för de egna studenterna. I och med att universitet och högskolor tvingas prissätta kurser och program så möjliggör det för en borgerlig regering att enklare införa generella avgifter. Införandet av ett utökat stipendiesystem har gynnat studenter som kommer från studievana hem. Om man anser det problematiskt med alltför många utomeuropeiska studenter så vore det bättre med högre antagningskrav eller kvoter för utländska studenter, då avgör kompetens och inte dina ekonomiska förutsättningar. Ska konkurrera med kunskap och inte med låga löner ska högre utbildning vara avgiftsfri. Det ska även gälla utomeuropeiska studenter. Regeringen bör återkomma till med förslag om hur vi kan avgiftsbefria utomeuropeiska studenter.
mot · H102Ub444 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tandläkarutbildningen. De allra flesta svenskar, såväl unga som äldre, har en bra tandhälsa, tack vare goda och uthålliga satsningar på detta område under en mycket lång följd av år. Utifrån WHO:s mål ligger vi bra till i . Ett bibehållande av den goda tandhälsan är mycket viktigt ur hälsosynpunkt. På många håll i landet har det emellertid under en lång följd av år rått stor tandläkarbrist och trots olika satsningar och ansträngningar från landstingens sida har Folktandvårdsklinikerna i framförallt skogslän och glesbygd ett flertal vakanser. Problemen ser inte ut att minska. Tandläkarbristen löser man hjälpligt genom att aktivt arbeta med rekrytering av tandläkare från andra länder i , exempelvis från och . Men denna metod löser bara problemen temporärt och innebär inte att alla patienter inom rimlig tid kan få komma till tandläkare. kommer det dessutom att bli många pensionsavgångar inom tandläkaryrket i och med att 50-talisterna går i pension alternativt går ner i arbetstid. Detta medför i sin tur, att behovet av nya tandläkare kommer att öka väsentligt, och ett stort antal nyrekryteringar kommer att behöva göras inom såväl Folktandvården, som när det gäller privattandläkarsidan. Det kan konstateras, att framförallt många vuxna har svårt att få tandvårdstider vid vissa kliniker på grund av tandläkarbristen, vilket är en mycket olycklig utveckling. Behovet av tandläkare och utbildningsplatser är i obalans och måste därför ses över, för att vi ska kunna möta rekryteringsbehovet av nya tandläkare . Med hänvisning till ovanstående är det av största vikt att regeringen ser över behovet av en utökning av antalet utbildningsplatser för tandläkare vid våra tandläkarhögskolor.
mot · H102Ub445 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om yrkeshögskoleutbildning. Reformen som startade med kvalificerad yrkesutbildning och som utvecklats till yrkeshögskoleutbildningar har som mål att tillgodose arbetslivets behov av kompetens. I utbildningsutskottets betänkande 2011/12:UbU7 står följande: Vuxenutbildningen ska inte enbart ses som ett sätt att möta de utmaningar vi ställs inför utan också i ett framtidsperspektiv, vilket innebär en beredskap för kommande utmaningar i samhälls- och arbetslivet. Med anledning av ovanstående kan vi konstatera att antalet platser inom , trots extra satsningar, inte räcker till. Myndigheten beskriver situationen på följande sätt: har antalet sökande till ökat med fantastiska . sökte 44 800 personer till och 2011 var siffran uppe i 64 400, enligt en studie från myndigheten. Trots ett ökat söktryck har antalet studerande som kunnat beredas plats i utbildningar ökat med , från 38 600 till 44 300. Det beror på att antalet tilldelade studieplatser inte motsvarar det starka och växande intresset för att studera på yrkeshögskola. Fördelningen av platser har skett utifrån kriterier som bidrar till att storstadsregionerna blir vinnare och landsbygden förlorare. Platser förs från landsbygdsregioner till storstadsregioner. Detta bidrar till att tillväxtmöjligheterna för regioner utanför storstäderna blir sämre. Regeringen bör därför överväga en långtidsplanering för utbyggnad av yrkeshögskoleutbildningar och se över kriterierna för fördelning av platser så att hela landet får goda utvecklingsmöjligheter.
mot · H102Ub446 · 2013-10-01 00:00:00 — Underlätta för ungdomar att ta körkort tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta för unga att ta körkort för att komma in på arbetsmarknaden. Ungdomsarbetslösheten har bitit sig fast på en oacceptabelt hög nivå. Svenska arbetsgivare listar körkort som ett av de viktigaste kraven för anställningsbarhet, har andelen ungdomar som tar körkort minskat drastiskt . Sambandet mellan anställningsbarhet och körkortsinnehav är tydligt. Ett körkort innebär också en frihet för många, att inte vara beroende av andra där det inte finns väl utbyggd kollektivtrafik. Orsakerna till varför allt färre väljer att ta körkort är många, men den tveklöst största är att man helt enkelt inte har råd. För dem som inte har föräldrar som kan bekosta körkortet krävs ett jobb som i sin tur ofta kräver att de redan har körkort – en omöjlig ekvation. Att minska ungdomsarbetslösheten är en nationell angelägenhet och staten bör därför också underlätta för fler ungdomar att ta körkort och därigenom öka deras möjligheter att ta sig in på arbetsmarknaden. Att ta lån hos () för att kunna utbilda sig ses som värdefull investering i sig själv och sin framtid. På samma sätt borde CSN kunna erbjuda bidrag och förmånliga lån för att bekosta körkortsutbildning som ett led i bekämpningen av ungdomsarbetslösheten. Med hänvisning till ovan motiverade skäl bör regeringen utreda möjligheterna för CSN att erbjuda lån till körkortsutbildning.
mot · H102Ub452 · 2013-10-01 00:00:00 — Kommunernas inflytande vid etablering av nya friskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommunerna ska ha ett avgörande inflytande vid etablering av nya friskolor. Elevernas möjlighet att fritt välja skola förstärker segregationen och ökar klyftan mellan resursstarka och resurssvaga elever. Detta måste motverkas genom att samhällets resurser fördelas så att alla elever ges lika möjlighet till kunskap och personlig utveckling. Sammanhållna skolor, där barn från olika miljöer och med olika bakgrund möts i gemensamt arbete, är ett viktigt verktyg för ett jämlikt samhälle. Kommunerna ska ha ett avgörande inflytande över nya skoletableringar. Kommunerna ska som ansvariga för skolan få möjlighet att aktivt planera när och var nya skolor ska etableras. Det råder en överetablering av skolor som vi kan se en minskning av antalet elever. Detta har fått till följd att flera skolor har tvingats att lägga ned sin verksamhet. Att det saknas samordning mellan de kommunala och de fristående skolorna leder till att skolans resurser inte används på det bästa sättet för eleverna och att elever kan tvingas byta skola mitt under pågående utbildning. Elever, och deras föräldrar, ska kunna veta att när de påbörjar en utbildning ska de också kunna slutföra den på ett bra sätt. Det ska därför krävas ett samarbetsavtal med kommunen för att etablera en ny fristående skola.
mot · H102Ub454 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommuner som inte tillhandahåller en öppen förskoleverksamhet. En öppen förskolas uppgift är att erbjuda barn en god pedagogisk gruppverksamhet i nära samarbete med de vuxna besökarna. I många kommuner samarbetar den öppna förskolan med och barn- och mödrahälsovården för att bidra till att föräldrarnas behov av medicinsk och social service tillgodoses. Samarbetet sker för barnens bästa och där man tidigt kan se ifall någon behöver extra stöd. Till skillnad från den vanliga förskolan är besökarna inte inskrivna utan avgör själva när och hur ofta de vill delta. Det har blivit en viktig aktivitet och mötesplats för många föräldralediga innan förskola. En verksamhet kan inte ersätta familjen, som är viktig men ibland inte närvarande. Det är då den öppna förskolan kan ge ett stöd. Med en plats för nya föräldrar att få stöd, råd eller bara kunna prata och umgås med andra föräldrar blir ett ibland komplicerat föräldraskap lite enklare. Den informella samvaron och möjligheten att ställa frågor och att få sällskap under långa föräldraledighetsdagar som öppna förskolan erbjuder är bra för föräldrarna, bra för barnen och i förlängningen bra för samhället. Att det finns tillgång till en öppen förskola är inte obligatoriskt för kommunerna men där de finns har de en viktig funktion att hjälpa och stödja föräldrar. Det bör övervägas om kommuner som väljer att avstå från att driva eller ekonomiskt stödja en öppen-förskole-verksamhet tydligare ska redovisa hur de arbetar att upptäcka och hjälpa dem som behöver stöd.
mot · H102Ub457 · 2013-10-03 00:00:00 — God kompetens inom adhd och dyslexi tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om god kompetens inom adhd och dyslexi. Barn som har adhd eller dyslexi får inte alltid den rätta pedagogiken i våra förskolor och skolor. Vi ser att många elever kommer ända till gymnasieskolans individuella program innan bra undervisningsmodeller anpassade för eleven sätts in. Då har man ofta stora kunskapsluckor som kan vara svåra att hinna fylla på . Datorer som ofta är till stor hjälp i språkundervisning och språkpedagogik används heller inte regelmässigt till alla barn med dyslexi trots att det är bra hjälpmedel. Att det ibland brister i pedagogiken eller undervisningen för dessa grupper beror till viss del på bristande kompetens hos våra förskolelärare och lärare. Det är inte självklart att anpassad pedagogik för dessa barn ingår i lärarutbildningen för dessa båda yrkesgrupper. Det är heller inte så att alla under sin lärarkarriär får arbeta med barn från den här barngruppen, och därför är kompetensen varierande bland landets förskolelärare och lärare. Oavsett om man arbetar med små barn i förskolan, barn i eller ungdomar i gymnasiet behöver ansvariga lärare få en höjd kompetens inom området. Det ska vara en självklarhet att alla lärare vet att dyslexi och adhd ibland kräver andra undervisningsmetoder och pedagogik. Med anledning av ovanstående bör regeringen överväga att se över hur man kan möjliggöra att alla förskolelärare och lärare innehar god kompetens om adhd och dyslexi.
mot · H102Ub458 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa praktikveckor för alla gymnasieelever. Vi vill att alla gymnasieelever, oavsett program, ska få möjlighet till praktik under sin utbildning. Praktiken kan exempelvis förläggas till på höstterminen och på vårterminen. Praktiktiden kan få eleverna att erövra dels nya kunskaper om olika yrkeskategorier, dels mer generella kunskaper om hur yrkeslivet fungerar i stort. Vi anser att det är angeläget att alla elever på gymnasiet får tillfälle att praktisera under sin utbildningstid. är det främst de yrkesinriktade utbildningarna som får möjlighet till praktik. En praktik som sträcker sig . Genom sin praktik får eleverna insikt i hur arbetslivet generellt fungerar samt får möjlighet att fördjupa sina kunskaper inom det området som de har valt att utbilda sig. Eleverna skaffar sig därmed en viss yrkesvana och utvecklar sin sociala förmåga, vilket kan vara till nytta när de ska ta klivet ut på arbetsmarknaden. De får även möjlighet att se om de har valt rätt väg eller inte, vilket kan påverka deras senare studie- eller yrkesval.
mot · H102Ub462 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fribeloppet när det gäller den del i studiemedlen som utgörs av lån. Antalet unga som vill studera ökar i . Det är en bra investering både för den enskilde och för vårt land. Många studenter har det dock svårt att få ekonomin att gå ihop. I den studiesociala utredning som tillsattes analyserades bland annat det svenska studiestödet. Kommittén lyfte bland annat upp att fyra av fem studenter upplevde att studiemedlen inte täcker levnadskostnaderna , varför många väljer att arbeta vid sidan av sina studier. En student som väljer att arbeta som denne tar studielån bidrar till statens inkomster genom skatteintäkter men får, om denne arbetar mer än vad fribeloppsgränsen medger, ett lägre studiemedel för resten av terminen. Många studenter som väljer att arbeta gör det för att delfinansiera sitt studieliv men också för att etablera sig på arbetsmarknaden, vilket underlättar för studenten den dag hon eller han är klar med sina studier och ska söka arbete. Fribeloppet är därför ett stelbent regelverk som begränsar studenters möjlighet att delfinansiera sina studier, och utgör ännu ett hinder på en redan trög arbetsmarknad. Varje student bör själv få välja hur mycket denne anser sig kunna arbeta utöver sina studier. Det finns också tydliga regler om vilka studieresultat som måste uppnås för att vara berättigad till studiemedel och det är positivt att regeringen har höjt fribeloppet 2011, och föreslås ytterligare en höjning i budgeten . Vi anser dock att regeringen bör överväga möjligheten att se över hur man kan avskaffa fribeloppet avseende den del i studiemedlen som utgörs av lån.
mot · H102Ub465 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort möjligheterna till undantag från reglerna om legitimation och betygssättning i fråga om lärarlegitimationen. Att det nya legitimationssystemet för lärare kommer att innebära flera fördelar ser vi som mycket troligt, inte minst vad gäller att kvalitetssäkra verksamheterna och öka rättssäkerheten för eleverna. Däremot är vi inte lika säkra på att systemet med legitimation per automatik kommer att leda till en utökad rekryteringsbas. Det återstår fortfarande att se. Enligt beslut ska endast lärare och förskollärare som har legitimation få anställas utan tidsbegränsning. Trots detta väljer regeringen att undanta flera lärargrupper från kravet på lärarlegitimation. Det är viktigt att poängtera att ett av huvudmålen med skol- och utbildningspolitik är att skapa en likvärdig och rättvis skola. Därför är vi mycket tveksamma till att vissa lärargrupper tillåts undervisa utan tidsbegränsning, även i de fall det saknas legitimation. Vi har förståelse för att det kommer att vara svårt att hitta legitimerade lärare med rätt kompetens inom vissa delar av skolväsendet, inte minst lärare som undervisar i modersmål eller yrkesämne. Att som regeringen valt att göra och bygga in flera undantag i det nya systemet är inte hållbart, då vi ser dessa undantag som ett hot mot den likvärdiga och rättvisa skolan. uppfattning är att inga undantag från kravet på legitimation skall tillåtas, annat än under en kortare övergångsperiod, och därför menar vi att denna möjlighet skall tas bort. Vidare är vi starkt kritiska till att lärare i modersmål och yrkesämnen skall få sätta betyg även i de fall det saknas legitimation, av samma skäl som framförs ovan, och därför menar vi att även denna möjlighet ska tas bort.
mot · H102Ub467 · 2013-10-02 00:00:00 — Ökade anslag till den högre utbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade anslag till den högre utbildningen. Det är övertygelse att möjligheter att också kunna konkurrera i en alltmer globaliserad värld är beroende av förbättringar inom utbildningsområdet. Vad gäller högskolor och universitet vittnar rapporter om kurser med så få lärarledda lektioner och så pass stora studentgrupper att den viktiga interaktionen mellan lärare och elev i det närmaste är helt eliminerad. Lärare vittnar om många timmar obetald arbetstid, arbetsgivare vittnar om svårigheter med att behålla kompetent personal på grund av bristande konkurrensfördelar rörande såväl lön som arbetsmiljö, och studenter och deras organisationer vittnar om allt större undervisningsgrupper och allt färre lektioner. Kostnadsnivån har vida överstigit anslagsnivån för den högre utbildningen, i synnerhet vad avser naturvetenskapliga ämnen. Den så kallade grundbultens beräkningar om minsta godtagbara undervisningsnivå – det vill säga att komma åter till 1994/köpkraft – indikerar ett tillskottsbehov till de högre lärosätena . SULF () har tidigare krävt ett tillskott på avsedda för områdena samhälle, humaniora, teologi och juridik samt för områdena naturvetenskap och teknik för att nå upp till 1994/köpkraft. Höj anslagen till lärosätena föreslår därför ett ökat anslag med totalt för att komma tillrätta med bristerna och för att säkerställa kvaliteten inom den högre utbildningen, som kommit att urholkas alltmer.
mot · H102Ub468 · 2013-10-02 00:00:00 — Ökat stöd till Myndigheten för tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka stödet till Myndigheten för . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka stödet till CSN och öronmärka denna summa till studenter på . vill öka stödet till Myndigheten för , vilken analyserar arbetsmarknadens behov och därefter avsätter medel till lärosäten som anordnar de av marknaden efterfrågade utbildningarna. Myndigheten har aviserat att den har organisatorisk kapacitet att bygga ut verksamheten utöver regeringens satsning på området. efterfrågar många arbetsgivare att deras anställda har någon form av eftergymnasial utbildning, men inte nödvändigtvis en längre universitetsutbildning. Många ungdomar vill också vidareutbilda sig men ser inte nödvändigtvis universitetsstudier som sitt förstaval. Där är de ett- och tvååriga utbildningar som erbjuds via yrkeshögskolor ett bra alternativ. För såväl arbetsgivare som arbetstagare är därmed utökat stöd till Myndigheten för att betrakta som positivt. Det är inte minst en satsning för bättre matchning på arbetsmarknaden och lägre arbetslöshet. Myndighetens egen bedömning är att fler personer än kan utbildas och få ett arbete, givet ökade medel. Eftersom ser det utökade stödet till som en av de viktigaste arbetsmarknads- och utbildningspolitiska satsningarna , och då vår bedömning är att matchningen på arbetsmarknaden kan öka avsevärt genom ökade medel, väljer vi att skapa utrymme för ytterligare 5 000 utbildningsplatser , vilket ger 20 000 utbildningsplatser . För denna satsning anslår vi dessutom medel till CSN till följd av utökade kostnader för studiestöd. Totalt satsar vi för ändamålet , varav är avsedda för CSN.
mot · H102Ub473 · 2013-10-03 00:00:00 — Dessa problem kan vara exempelvis fukt, dålig luftkvalitet, flimmerbelysning, akustikproblem eller stor risk för legionella. I en rapport från och uppskattades upprustningsbehovet till . vill att staten tar ett större ansvar för landets skollokaler, och öronmärker en satsning på motsvarande hälften av det totala behovet, givet att kommunerna själva skjuter till den återstående hälften. , , DN, , Var tredje lärare utsatt för våld eller hot/, Hot och våld i skolan nr 4 2007. , , Anmäld mobbning fördubblad.
mot · H102Ub475 · 2013-10-03 00:00:00 — rätt att utnämna lektorer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätt att utnämna lektorer. har beslutat att enskilda huvudmän för utbildningsanstalter skall få utse lektorer, i stället för . skall det utgå statsbidrag för lektorstjänsterna. Det är alltså enskilda huvudmän som skall utse lektorerna medan staten betalar för den inrättade tjänstegraden. Detta är mindre lyckligt då vi som bekant har en flora av friskoleföretag . Självklart skall initiativet till en utnämning komma från den enskilda huvudmannen, men vi menar att det slutgiltiga godkännandet även fortsättningsvis skall ligga hos . Detta för att säkerställa kvalitén angående lektorstjänsten samt förhindra missbruk av utnämningar.
mot · H102Ub483 · 2013-10-01 00:00:00 — En skola som främjar jämställdhet och likvärdiga livschanser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en skola som främjar jämställdhet och likvärdiga livschanser. Resultaten i den svenska skolan har sjunkit . minskar andelen elever som går ut med behörighet för gymnasiet. Denna negativa resultatutveckling sker som segregationen ökar och skolornas kvalitet blir allt mer ojämn. Detta är en utveckling som inte kan fortsätta. En sammanhållen och likvärdig skola med höga förväntningar på alla elever, utan tidig sortering och stängda dörrar, är grunden för att skapa en likvärdig skola med goda resultat. Därtill krävs stärkta insatser för en jämställd skola med lika möjligheter för flickor och pojkar. Delegationen för jämställdhet i skolan rapporterade att svensk skola brister i jämställdhet i flera viktiga avseenden. En god och väl fungerande utbildning är av särskild betydelse för flickors livschanser, eftersom unga kvinnor går ut på en arbetsmarknad där de redan från början är diskriminerade och har sämre möjlighet till en god karriär och en bra löneutveckling än män. Goda formella utbildningsmeriter är i ljuset av den ojämställda arbetsmarknaden av synnerligen stor betydelse för att stärka kvinnors ställning och för att främja kvinnors möjlighet att självständigt forma sina liv. Flickor har generellt sätt bättre resultat i skolan än pojkar, men inte alla flickor lyckas väl i skolan, och sjunkande skolresultat i kombination med växande skillnader mellan olika skolor riskerar att ytterligare försämra situationen för de flickor, som är i allra störst behov av stöd i sin skolutbildning. Det är också oroväckande att flickor mår sämre i skolan än pojkar och att flickor oftare än pojkar utsätts för trakasserier. Det faktum att både pojkar och flickor i skolan hindras av traditionella könsroller är därtill ett stort problem, i ljuset av de låga löner och dåliga arbetsvillkor som råder inom traditionella kvinnoyrken. Den svenska skolan måste både ha kapacitet att ge alla elever optimalt stöd i sin sociala och kunskapsmässiga utveckling och även bättre kapacitet att bryta traditionella könsnormer. Detta krävs för att alla barn ska ges likvärdiga livschanser och för att ska kunna uppnå de jämställdhetsmål som har beslutat om.