mot · H102Fi282 · 2013-10-01 00:00:00 — Enligt uppgifter från IFAU är det en relativt stor andel av fas 3-deltagarna som upplever verksamheten som meningsfull på det personliga planet.70 Hela 2/3 av deltagarna gör dock bedömningen att verksamheten inte förbättrar eller till och med försämrar deras möjlighet till att få ett vanligt arbete. En relativt stor del av verksamheterna har också en begränsad allmän samhällsnytta. ambition är att antalet deltagare i fas 3 gradvis skall minska och att verksamheten successivt skall fasas ut. I syfte att närma oss denna målsättning föreslår vi genom denna budget en rad åtgärder för att skapa fler utbildningsplatser, lärlingsjobb, fler anställningar inom offentlig sektor, stimulans till gröna näringar på landsbygden och åtgärder för förbättrat företagsklimat, ökad tillväxt och ökad anställningsbenägenhet hos små och medelstora företag. Som ett ytterligare led i vår strävan efter att öka samhällsnyttan och bekämpa långtidsarbetslösheten och ungdomsarbetslösheten vill vi även göra en satsning på så kallade föreningsjobb. Det finns mängder av samhällsnyttiga föreningar, som är i stort behov av utökade arbetsinsatser, men inte själva har ekonomiska möjligheter att bekosta detta. Vare sig det gäller en hästgård, ett fotbollslag, en pensionärsförening eller ett kulturarvsprojekt, så finns uppgifter som skulle kunna utföras bättre med hjälp av fler händer. I har en liknande verksamhet bedrivits lokalt med direkt inriktning på arbetslösa ungdomar, vilket givit positiva reaktioner.71 vill dock inte begränsa detta projekt till enbart ungdomar, eller till enskilda orter. Vi avser att avsätta i stimulansbidrag till kommunerna för detta ändamål. Målsättningen är att via lönesubvention kunna erbjuda kollektivavtalsenliga löner upp av heltid. 7.11.1 Arbetsskador och stress Arbetsmiljön inom den offentliga sektorn kan inte sägas ha gått åt rätt håll . Arbetsbelastningen har ökat och tar sig uttryck i tunga och/eller oergonomiska lyft, i tidsbrist, stress och i omöjligheten i att ge patienter och vårdtagare den uppmärksamhet de behöver och förtjänar. grundrecept för att förbättra denna situation är att tillföra fler händer till vården och till omsorgen. Med fler anställda förbättras inte bara kvaliteten och servicen för vårdtagarna utan hela arbetsplatsen blir mindre stressfylld – också för de anställda. En högre personaltäthet för minskad arbetsbelastning och minskande arbetsrelaterad ohälsa. 7.11.2 Hot och våld Enligt är hot och våld på arbetsplatserna tyvärr ganska vanligen förekommande. Det tycks också vara så att kvinnor i högre utsträckning upplever hot och våld på arbetsplatserna, mot för männen.72 Situationen tycks också ha förvärrats . konstaterar vidare att även om själva situationen med våld och hot på arbetsplatserna, såsom själva omfattningen, vilka grupper som är i riskzonen, vilka riskfaktorerna är och så vidare är tämligen väl utredd, så är forskningen kring olika åtgärder för att förebygga och motverka våldet desto mer begränsad. vill att skall ges de nödvändiga resurser som krävs för att kunna fortsätta arbetet med att utveckla denna forskning och vill naturligtvis också verka för att de åtgärder som enligt forskningen bedöms som mest verksamma för att trygga våra arbetsplatser sedan också blir verklighet. Vi skjuter av denna anledning till mer resurser till . målsättning är att minska riskerna för ohälsa och olycksfall i arbetet samt att förbättra arbetsmiljön, såväl fysiskt och psykiskt som socialt och arbetsorganisatoriskt. Det är ett viktigt uppdrag som vill fördjupa och vidareutveckla. Omfattningen av arbetsorsakade besvär har ökat och uppger av kvinnorna samt av männen att de haft besvär till följd av arbetet . Detta innebär att uppskattningsvis 860 000 sysselsatta har haft arbetsorsakade besvär.73 var det även 45 personer som omkom på sin arbetsplats. Förutom tidigare nämnda åtgärder för att förbättra den offentliga sektorn som arbetsgivare, väljer vi även att skjuta till ytterligare resurser till för deras helhetsarbete för de svenska arbetsplatserna, offentliga liksom privata. avser att återställa anslagen till nivå, det vill säga innan den av regeringen inledda neddragningen, vilket motsvarar en höjning på från dagens nivå. 7.11.4 Fortbildning av ombud Efter att den borgerliga regeringen tillträdde 2006 fråntogs fackföreningarna det ekonomiska stöd för fortbildning av skyddsombud som de fram till dess hade rätt till. saknar vartannat aktivt skyddsombud utbildning och antalet skyddsombud har minskat kraftigt. 74 Inom LO-sektorn finns ca 60 000 skyddsombud – en minskning – och totalt på arbetsmarknaden saknas det närmare 100 000 ombud.75 En trygg arbetsmiljö kommer inte av sig själv. omkommer en anställd på grund av arbetsolyckor.76 vill intensifiera arbetet mot olyckor på arbetsplatserna och återställer det statliga stödet till fortbildning av skyddsombud. 7.11.5 Trakasserier och mobbning säger statistiken att upp emot var 10:e arbetstagare upplever sig mobbad eller trakasserad av kollegor eller chefer.77 Det är alltid svårt att räkna på hur många som verkligen drabbas. Det finns sannolikt ett stort mörkertal. Vad de flesta dock tycks överrens om är att de största riskbranscherna finns inom vård- och omsorgsyrken där den offentliga sektorn är den största arbetsgivaren. har tagit fram en för att försöka komma tillrätta med detta ökande problem.78 Det finns följaktligen metoder en arbetsgivare kan arbeta efter för att minska mobbning och trakasserier på arbetet. I likhet med vårt föreslagna stadsbidrag för fortbildning av skyddsombud vill vi även göra det möjligt för fackförbunden att söka bidrag för att utbilda arbetsgivare. För detta ändamål avsätter vi som fackförbund med tydliga ramar och god kunskap gällande åtgärder mot mobbning kan söka och hålla utbildningar för arbetsgivare. Merparten av landets företagare bedriver ett bra och ansvarstagande arbetsmiljöarbete. I vissa fall har dock trakasserier och mobbning på arbetsplatsen lett till att den drabbade sagts upp, istället för att ledningen agerat och tagit itu med problemet. Den anställde kan naturligtvis överklaga uppsägningen i arbetsdomstolen och om arbetsgivaren fälls, kan denne i enligt med LAS bli skyldig att betala skadestånd. Dock får inte den uppsagda per automatik tillbaka sin anställning. finner denna ordning vara oacceptabel och anser att arbetstagare som blivit uppsagda på osakliga grunder skall få det lagstadgade valet att återgå till sin anställning om denne så önskar. 7.11.6 Nationellt för arbetsmiljö bildades på regeringens initiativ . Enligt en av deras utredningar skulle gynnas av ett nationellt för arbetsmiljö.79 Centrets uppgift bör vara att bevaka, vårda och förmedla kunskap om arbetsmiljö till de grupper i samhället som har ett inflytande på hur arbetsmiljön ser ut, exempelvis politiska beslutsfattare, arbetsmiljöansvariga i näringslivet och lärare på arbetsmiljöutbildningar. Trots krav från både fackförbund och arbetsgivare har regeringen ännu inte fattat beslut om att följa utredningens rekommendationer.80 främsta mål är att tillse att arbetsmiljölagarna efterlevs. Ett centrum som fokuserade på forskning och utveckling inom arbetsmiljöfrågor skulle gynna såväl arbetstagare som arbetsgivare. skjuter till resurser för ett nationellt . anser att politiken har en aktiv roll att spela i skapandet av tillväxt liksom i skapandet av förutsättningar för tillväxt. Det kan finnas ett ömsesidigt positivt samspel mellan det offentliga och det privata och utmaningen ligger inte i att fördela en kaka utan i att få den att växa. anser att skapandet av en uthållig, bärkraftig och miljövänlig tillväxt fordrar teknologiska landvinningar. Olika styrmedel såsom regleringar, skatter och subventioner kan mildra vissa problem på kort sikt, men kan inte lösa de stora utmaningarna på . Vår målsättning är att skapa förutsättningar för en kraftig men hållbar tillväxt, där återigen står som en stark industri- innovations- och kunskapsnation. I detta kapitel beskriver vi våra ambitioner för landsbygden, forskning, energi och miljö samt bostäder. lanserade i den ekonomiska vårmotionen detta år en gedigen satsning på den svenska landsbygden, där 1,4 miljoner svenskar bor och verkar. Tyvärr är många landsbygdskommuner också avfolkningskommuner. Visserligen har urbaniseringstrenden naturliga förklaringar men vi avser föra en politik för hela . Nuvarande regering har slagit in på fel linje i flertalet frågor som rör landsbygdens villkor. ser att det finns näringar som kan blomstra på landsbygden och att avfolkningstrenden kan motverkas genom att skapa optimala förutsättningar för tillväxt och sysselsättning i landsbygdsmiljöer. Många företag kan antas må bättre i landsbygden än i tätort. Exempel på detta är företag som inte har samma nytta av de skalfördelar som uppstår i urban miljö liksom företag som inte har nytta av att befinna sig i närheten av sin marknad förutsatt att goda kommunikationer finns. Det rör sig också om företag som arbetar med vidareförädling av råvaror. Utmaningen ligger i att skapa förutsättningar för näringar som drar nytta av de fördelar som landsbygden erbjuder inom exempelvis skog, jordbruk, vattenbruk, besöksnäring, gruvor och mineraler samt natur- och kulturmiljöer. presenterar i detta budgetdokument kraftfulla satsningar för att landsbygden ska kunna leva, växa och frodas. Tillsammans skapar vi förutsättningar för 25 000 nya jobb på landsbygden. Skogs-, jord- och fiskebruk Ökad finansiering EU:s landsbygdsprogram I har skogen brukats på industriell skala sedan 500–före . sysselsätter skogsindustrin direkt och indirekt 200 000 människor. är världens näst största exportör av papper, pappersmassa och trävaror. Utgångspunkten för skogspolitik är två övergripande och jämställda mål: miljömålet och produktionsmålet. Enligt har miljöhänsynen inte alltid levt upp till en acceptabel nivå. vill skjuta till ytterligare resurser till för att enklare och oftare kunna bistå med rådgivning till markägarna. Skogsnäringen är beroende av bra transporter. vill ge och tvärbanorna ett rejält lyft. behöver bland annat klara av högre axeltryck, få ett modernt trafikledningssystem och elektrifieras i samtliga delar, som avsevärda förbättringar i underhållet behövs. Även tvärbanorna behöver elektrifieras. Därutöver behövs bättre terminaler anpassade för skogsråvara samt fler tågtider. En upprustning och modernisering av är inte enbart en skogspolitisk åtgärd; banan fungerar som redundans för hela järnvägsnätet. Skulle stambanan bli oframkomlig kan alltså fungera som reserv. skjuter till avsevärda resurser till banhållningen samt ger i uppdrag att modernisera och tvärbanorna. Därutöver vill vi göra en inventering av Ostkustbanan och för att kostnadskalkylera en upprustning och modernisering. vill också öka anslagen till både och Linnéuniversitetet, som agerar huvudman för skogs- och träprogrammet. Tillika ska , som utbildar jägmästare och ansvarar för examina av skogsmästare, få ökade anslag. Intresset för en framtid inom näringen ökar i takt med att politiken väljer att prioritera en näringslivsvänlig inriktning för skogen, och är en av de ledande nationerna inom skogsforskning. Textilier, bioplaster, superstarka kompositer, kolfibermaterial och en ny generation drivmedel utvecklas och produceras redan på laboratorier och i fabriker. skjuter till medel till forskning inom skogsnäringen. vill göra en grundlig utredning av att klassa torv som biodrivmedel utifrån ett miljö- och sysselsättningsperspektiv. Torvland utgör av landyta men utvinning bedrivs på enbart av den ytan. Om miljöaspekterna är negligerbara i förhållande till de sysselsättningsskapande effekterna bör sedan SGU (geologiska undersökning) uppdras att inventera torvmarkerna för att utröna var samt i vilken utsträckning som brytning är lämplig. 8.2.2 Vattenbruk och fiskodling har nästan 100 000 sjöar och över kust. Trots det är utnyttjandet av dessa resurser väldigt blygsamt. har potential att bygga upp ett hållbart och omfattande vattenbruk med ökad sysselsättning som följd. odlades det i vårt land fisk. I vårt grannland är motsvarande siffra närmare en miljon ton. vill utöka antalet fiskodlingar och skjuter till resurser för att öka odlingen av matfisk till , speciellt genom landbaserade odlingar. Trots en utredning som redogör för de positiva sysselsättningsskapande effekterna har regeringen uppvisat en närmast flagrant passivitet.81 är starkt kritiska till flera av de direktiv som EU beslutat om och som får långtgående återverkningar på det svenska jordbruket. Vi vill i grunden omförhandla flera av avtalen för det svenska EU-medlemskapet. Bland annat avser vi omförhandla handelsavtalen och förbjuda import av chark- och mejeriprodukter som tillverkats på ett sätt som inte är förenligt med den svenska djurskyddslagstiftningen. Detta medför att våra bönder slipper utsättas för en konkurrens som inte bygger på lika villkor utan ger konkurrenter en fördel enkom för att de inte sätter samma värde och fokus på djurens väl. Tillika ämnar vi reformera lagen om offentlig upphandling, som är reglerad i , för att förtydliga att livsmedel kan och bör upphandlas lokalt, något som i princip inte är förenligt med . En dylik reform kan antas medföra långtgående fördelar för mindre jordbruk där lejonparten av den lokala eller regionala marknaden utgörs av det offentliga. vill också kompensera svenska bönder för merkostnader som uppkommer till följd av att de lever upp till intentionerna i den svenska djurskyddslagstiftningen genom att införa ett särskilt djurvälfärdsbidrag. Vi vill dessutom kraftigt öka återbetalningen av dieselskatt till bönderna. Många lantbrukare inom animalieproduktion har en på många sätt utsatt position. För att underlätta vardagen för personer med djurbesättningar att vid sjukdom kunna vara sjukledig eller ta ut en kortare semester vill återinföra de statliga subventionerna för avbytartjänster, vilket konkret innebär att brukaren får en del av lönekostnaden betald när ersättningsarbetskraft sätts in. Skandalerna med fusk inom livsmedelsindustrin duggar tätt och vi menar att myndigheterna saknar resurser för att på ett fullgott sätt kontrollera att det kött som handlas med är det som faktiskt står på förpackningen. Vi avsätter därmed resurser till fler livsmedelskontroller. En viktig del av vårt kulturarv är de byggnader som bedöms vara av kulturhistoriskt värde. De fyller inte minst funktionen av att lyfta fram kulturarvet i det svenska vardagliga samhället. vill införa ett särskilt riktat ROT-avdrag för renoveringsarbete på byggnader av kulturhistoriskt värde. Vi vill också höja anslagen till kyrkoantikvarisk ersättning samt införa en helt ny kulturarvsfond för att bevara och stimulera den svenska kulturmiljön. 8.2.5 Turism och besöksnäring omsatte den svenska besöksnäringen och hade cirka 165 000 anställda. En av största turistorganisationer har satt upp som mål till 2020 att öka omsättningen till . vill öka anslagen bland annat till mindre flygplatser med lönsamhetsproblem samt till viss trafik av samhällsintresse. vill tillika underlätta regelverken för uppförande av nya anläggningar, såsom hotell eller skidliftar i fjällmiljö. har entreprenörer nekats tillstånd på alltför vaga och omotiverade grunder. Tillgången till kompetent personal är viktig. vill tillsammans med Turismakademin och Myndigheten för utbilda för näringens behov och anslår medel för detta. Den svenska gruvnäringen är allmänt oomtvistad. Efterfrågan från tillsammans med EU:s ambitioner om att bli mer självförsörjande driver upp priserna. Den svenska gruvnäringen har därtill långa anor; exempelvis började brytas redan i förkristen tid och stod den för två tredjedelar av samlade kopparproduktion. budgeterar för en kraftig upprustning av med dubbelspår på de mest överbelastade sträckorna, i princip –samt –. Den omfattande gruvverksamheten i och kommer att skapa kapacitetsproblem då malmtransporterna där i princip inte har några alternativ till järnvägstransporter. Tågen behöver gå mot eller hamn varför kapacitetsförbättringar måste till på dessa sträckor. Utöver detta behövs kapacitetsförbättringar på sträckorna –, –samt –, vilka samtliga är viktiga sträckor för gruvnäringen. Det behövs också satsningar på utbildningar kopplade till näringen, såväl längre civilingenjörsutbildningar som KY-utbildningar till exempelvis maskinoperatörer. Vi avsätter därmed resurser till Myndigheten för , till samt till , vilken är huvudman för högskoleutbildningarna i , . Syftet är att öka antalet utbildningsplatser med inriktning mot gruv- och mineralverksamhet. förespråkar ett återinförande av den allmänna värnplikten. På kortare sikt, , budgeteras för att 6 000 ungdomar tas ut för genomförande av grundläggande militär utbildning (GMU). Målsättningen är att hälften av dessa vid godkänd utbildning ska kontrakteras för krigsplacering vid brigaderna. På lång sikt är målsättningen att huvuddelen av de unga männen i varje årskull ska genomföra värnplikt. vill återöppna ett antal nedlagda regementen och flottiljer samt mycket kraftigt förstärka Förvarsmaktens närvaro på . Den sysselsättningsskapande effekten bör inte negligeras i sammanhanget. 8.2.8 EU:s medfinansiering av landsbygdsprogrammet För programperioden –2020 så har EU:s medfinansiering för landsbygdsprogrammet sänkts. För att detta inte ska få en negativ inverkan på landbygden och dess näringar så vill öka den svenska medfinansieringen så att landsbygdsprogrammets totala budget håller en likvärdig nivå som . Regeringen har valt att kompensera en liten del av de förlorade stöden, dock inte allt. har inför budgetförhandlingarna krävt kompensering med en utökat nationell finansiering på 500 miljoner . Regeringen valde dock att bara ge 129 miljoner för ändamålet. skjuter därför till mellanskillnaden. är oroade över regeringens oförståelse för att många människor är direkt beroende av bilen för att ta sig till och från jobbet. Många människor i vårt land bor helt enkelt på ett sätt där det överhuvudtaget inte finns några kollektiva färdmedel att välja bland. De höjda bränslekostnaderna har orsakat stora problem för många delar av landsbygden. Eftersom vi eftersträvar en arbetslinje väljer vi därför att höja milersättningen för reseavdrag med totalt per mil. Milersättningen har legat still som bensinpriset stigit med per liter. Detta förslag bidrar till att skapa en rörligare arbetsmarknad som sänker trösklarna in på arbetsmarknaden för människor på landsbygden. För en person som pendlar per arbetsdag skulle detta innebära i ökat reseavdrag . 8.3 Forskning och utveckling Den forskningsverksamhet som bedrivs på svenska universitet och högskolor är oerhört viktig för att landet ska kunna underhålla och återskapa den spetskompetens som är nödvändig för att skapa nya innovationer. ska vara en framträdande kunskapsnation och vi avser därför utöka forskningsanslagen inom högskolorna och universiteten under den kommande budgetperioden. Vi ska ligga i framkant i områden som kärnfysik, genteknik, nanoteknik, informationsteknik, rymdteknik, mineralogi, geovetenskap och skogsforskning. Om åter ska bli ett land med världsledande konkurrenskraft i högteknologiska och avancerade sektorer kan vi inte endast förlita oss på att marknaden tillskjuter det efterfrågade kapitalet. Staten finansierar och driver redan grundforskning och privat forskning på olika plan. Vi ser det som en självklarhet att också öka anslagen till statlig forskning för att bredda och vitalisera redan befintlig forskning i landet. Även här ser vi en enhet bestående av utbildning, forskning, företagande och arbetsmarknad. ser ett behov av en marknadskompletterande riskkapitalfond, där fonden prioriterar de företag som har små möjligheter att söka kapital på den ordinarie riskkapitalmarknaden. En ökad tillgång på riskkapital bedömer vi vara av vikt för att stärka landets konkurrenskraft. Vi föreslår en extra vinstutdelning från på under förutsättning att vinstutrymmet finns. För att ska kunna upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard vill föra en energipolitik som säkerställer en prisvärd och tillförlitlig energiförsörjning för såväl hushåll som näringsliv. Det är viktigt för en nation att ha kontroll över sin egen energiförsörjning, men detta utesluter inte att energisystem kan delas och utvecklas genom samarbete mellan nationer i vårt närområde. En hög grad av självförsörjning är dock att föredra för att säkerställa att vi uppnår målen med vår energipolitik. strävar därför efter att bibehålla och utveckla landets energisystem, med fokus på leveranssäkerhet och miljöansvar. *Bedöms medföra kostnader först efter budgetperiodens utgång. Tillgång till energi är en grundförutsättning för att vi ska kunna behålla och utveckla vårt välstånd. Näringslivets konkurrenskraft får inte försämras till följd av en osäker inhemsk energiprissituation eller energiproduktion. Elpriserna måste sammantaget sänkas och kapaciteten för elproduktionen måste öka så att hushållen kan hålla sina boendekostnader på en rimlig nivå. Energieffektivisering är ett av flera områden som har en betydande potential och som måste utnyttjas. Den offentliga sektorn ska sträva efter en energieffektiv verksamhet, detta genom upphandling av ny och innovativ energieffektiv teknik inom alla led, från produktion till slutanvändning. ser positivt på dagens konkurrensutsatta och öppna nordiska elmarknad, men detta kräver också att myndigheter bevakar eventuella missbruk av exempelvis produktionsmonopol. Vi ställer oss negativa till en gemensam EU-elbörs. står ett fåtal bolag för den klart största delen av elproduktionen i . Det finns därför skäl att fortlöpande granska och utvärdera den avreglering av elmarknaden som har skett. För att undvika undanträngningseffekter av mer kostnadseffektiva energislag och motverka ett bestående framtida högre elpris bör en utvärdering av elcertifikatsystemet genomföras. eftersträvar en situation där har en elproduktion som klarar av efterfrågan och motverkar de pristoppar som riskerar att uppstå . bör förbli i statlig ägo och ska ha som sin främsta uppgift att förse svensk industri och svenska folket med tillförlitlig och prisvärd el. bör flytta fokus från expansion i utlandet till att värna den svenska elförsörjningen ur ett långsiktigt perspektiv. I detta värnande ingår bland annat ansvar för produktionsanläggningar och inte minst elnät. ska ha som mål att avveckla miljöskadlig kolkraft. är inte principiella motståndare till att sälja av bolagets verksamheter utanför . arbetar för att överbrygga politisk oenighet med målsättningen att marknaden ska vilja investera i långsiktigt hållbara energilösningar. Kärnkraften står för nästan hälften av elproduktion och kommer inom en överskådlig framtid att utgöra grunden för svensk energiförsörjning. En nedläggning av svensk kärnkraft skulle utgöra ett direkt hot mot svensk basindustri och svensk ekonomi. Hushållen skulle dessutom riskera att bli drabbade av högre elpriser och ökad import av elektricitet som i många fall produceras med fossila energikällor. Kärnkraftverken börjar dock bli ålderstigna och det finns ett stort behov av att ersätta befintliga reaktorer med nya. ser därför positivt på en satsning i form av forskning och utveckling av svensk kärnkraft. Vi vill satsa på kärnkraft i den omfattning som krävs för att upprätthålla och säkerställa en trygg elförsörjningssituation för i första hand . Gränsen på tio kärnkraftverk bör omprövas för att undvika överlappningsproblem mellan gamla och eventuella nya verk. Statliga kan vara en av flera betydelsefulla aktörer när det gäller att ersätta befintliga kärnkraftreaktorer och även bygga nya kärnkraftverk. För att stimulera byggandet och skapa incitament för att förnya reaktorer slopar vi den orättfärdiga effektskatten, vilken är en direkt straffskatt på kärnkraft och som inte utgår på övriga energislag. Ingen effektskatt kommer att utgå på reaktorer som installeras efter .