mot · H102K394 · 2013-10-03 00:00:00 — DO koncentrerar sig dock i första hand på principiellt intressanta ärenden som kan bidra till att motverka diskriminerande strukturer.11 Fackförbunden driver av naturliga skäl endast ärenden som är kopplade till arbetsmarknaden och endast för sina medlemmar. får även ideella föreningar föra talan om enskild medger det och om föreningen uppfyller vissa uppställda krav. Antidiskrimineringsbyråerna uppfyller dessa krav, men har sällan de ekonomiska möjligheterna att driva ett diskrimineringsmål och riskera att få betala hela rättegångskostnaden vid en förlust. Byråerna har av ekonomiska skäl överhuvudtaget svårt att anställa och behålla kvalificerad personal med juridisk kompetens. Dessutom är systemet med rättshjälp och rättsskyddsförsäkringar utformat så att det är svårt för andra aktörer att processa diskrimineringsärenden. I praktiken finns alltså ganska små möjligheter att få sitt ärende prövat om man som individ känner sig utsatt för diskriminering. föreslår en rad åtgärder för att förbättra möjligheterna för människor som utsatts för diskriminering att få kompensation och upprättelse. anser att en fond bör inrättas, ur vilken enskilda och föreningar kan söka medel för att driva diskrimineringsmål i domstol. Syftet med fonden skulle både vara att påskynda utvecklingen inom rättspraxis inom diskrimineringsområdet och att ge talerätten för enskilda och ideella organisationer en reell innebörd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en fond för att driva diskrimineringsmål i domstol. 5.4Återinför hatbrott som prioritering regleringsbrev tog regeringen bort hatbrott som ett särskilt prioriterat område för och . polisanmäldes 5 900 hatbrott, en ökning med 2 350 anmälningar jämfört med föregående år. Ökningen beror till stor del på den utvidgade definitionen av hatbrott. Enligt hade en femtedel av de anmälda hatbrotten homofobiska motiv. har en drastisk ökning av anmälda hatbrott skett, något som delvis förklaras genom en faktisk ökning av hatbrotten med homofobiska motiv. Hatbrotten innebär en särskild otrygghet för alla i de utsatta grupperna och drabbar således indirekt många fler än de direkta brottsoffren. regleringsbrev bör prioriteringen vara återinförd och få i uppdrag att öka samtliga polisers kompetens kring hatbrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hatbrott åter bör bli ett prioriterat område för och . 6Rasism och diskriminering på arbetsmarknaden har en omfattande politik för att öka allas lika möjligheter på arbetsmarknaden, som redovisas i exempelvis partimotionen Drömmen om och i vår höstbudgetmotion. Arbetslösheten bland utrikes födda är högre än för inrikes födda. En av anledningarna till detta är den oflexibla arbetsmarknaden, där det ställs mycket höga krav på till exempel kunskaper i svenska för att bli anställningsbar. Andra färdigheter, till exempel kunskaper i andra språk eller kulturell kompetens, är inte särskilt högt värderade . Det avspeglas också i Arbetsförmedlingens verksamhet, som upplevs av många som inte särskilt relevant i sökandet efter arbete. Diskrimineringen på arbetsmarknaden är ett allvarligt samhällsproblem, som inte minst drabbar kvinnor med utländsk bakgrund, som är dubbelt utsatta. Enligt universitets Linnécentrum för integrationsstudier är av de invandrade med jobb i överkvalificerade för arbetet de har. efter att du gått ut gymnasiet hänger fortfarande ditt ursprung samman med dina chanser att få ett jobb.12 För att få fler personer i arbete krävs att matchningen på arbetsmarknaden fungerar bättre än . Det är av fundamental betydelse för matchningen att det finns en fungerande och effektiv arbetsförmedling. Fler än nödvändigt går arbetslösa som företagen alltmer tappat tilltron till den offentliga Arbetsförmedlingen och därför söker andra lösningar. Det är uppenbart att en alltmer specialiserad arbetsmarknad kräver en mer specialiserad och effektiv arbetsförmedling. Rekrytering behöver bli mer individanpassad och mindre enligt en färdigställd mall. Vi behöver åstadkomma en mer inkluderande och öppen attityd på arbetsmarknaden. Metoder för att underlätta för arbetssökande utan kontakter att få träffa arbetsgivare behöver utarbetas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge lämplig myndighet i uppdrag att införa ett bedömningsstödssystem som ger mer individualiserad hjälp till arbetssökande och fler fristående specialiserade arbetsförmedlare som ska konkurrera på lika villkor med Arbetsförmedlingens förmedlingsverksamhet. 6.2Sommarjobb – en första kontakt med arbetsmarknaden Sommarjobb är ofta ungdomars första egna kontakt med arbetsmarknaden. Tidig kontakt med arbetslivet ger både sysselsättning och bättre förutsättningar för att få ett jobb efter utbildning. Sommarjobb ger ungdomar möjlighet till egen försörjning och något meningsfullt att göra när möjligheterna till fritidsaktiviteter minskar . I förlängningen kan sommarjobb bidra till att minska rekryteringen till extrema organisationer och motverka social oro. Vi vill, i samarbete med kommuner, lokalt näringsliv och lokala myndigheter, säkerställa att unga mellan erbjuds sommarjobb. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillföra resurser till kommunerna så att unga mellan kan erbjudas ett sommarjobb. 6.3Förbättrade villkor för antidiskrimineringsbyråerna Med förbättrade villkor skulle antidiskrimineringsbyråerna kunna vara den resurs för enskilda individers upprättelse som saknas . Byråerna har en stark lokal förankring och skulle kunna besitta ytterligare kvalificerad juridisk kompetens. Jämte DO kan byråerna också jobba med främjandeinsatser på strukturell nivå. Det kräver dock ökade resurser och bättre möjligheter att planera sin verksamhet , då beslut om resurser görs årsvis och utbetalningar halvårsvis. Ökade resurser bör medföra krav på kvalificerad juridisk kompetens hos byråerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra villkoren för antidiskrimineringsbyråerna. 7.1Fler språk vid myndighetskontakter kan minoritetsspråken samiska, finska och meänkieli användas både muntligt och skriftligt i kontakten med en förvaltningsmyndighet som har ett geografiskt verksamhetsområde som sammanfaller med minoritetsspråkets förvaltningsområde. Det är ett resultat av arbetet med förstärkta rättigheter för nationella minoriteter. menar att denna rätt att använda sitt modersmål vid myndighetskontakter ska utvidgas till fler språk som är stora i , till exempel arabiska och somaliska, i de områden där det bor många med det aktuella språket som modersmål, med hänsyn tagen till myndighetens kapacitet. Det skulle underlätta vardagen och stärka självkänslan hos tusentals svenskar, inte minst lågutbildade kvinnor som ofta är hänvisade till sin man eller sitt barn som tolk, och dessutom utvidga arbetsmarknaden för flerspråkiga personer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvidga rätten för enskilda att använda modersmål vid myndighetskontakter. 7.2Vikten av kompetent tolkhjälp Det är viktigt för enskilda att ha tillgång till kompetent tolkning i offentliga situationer där man själv inte förstår eller kan göra sig förstådd. Inom sjukvården kan korrekt tolkning vara en fråga om liv och död – och inom rättsväsendet är det avgörande för rättssäkerheten att det blir en kompetent tolkning åt båda håll. Rättstolkar har en central funktion för att skydda rättssäkerheten och finns där för alla inblandade parter i ett mål: för tilltalade, målsägande och vittnen lika väl som för de rättsliga aktörerna. Tolkarnas erfarenheter visar att det finns aktörer inom rättsväsendet som först och främst utgår från sina egna behov när det gäller tolk och inte ser till de behov som finns hos parten eller parterna som inte har svenska som modersmål. Risken för indirekt diskriminering är överhängande om polisförhör eller domstolsförhandlingar hålls utan tolk trots att det finns behov för det. Enligt Brå finns exempel där personer förhörts utan att ha förstått att man är misstänkt för ett brott eller inte förstått vilket brott man är misstänkt för.13 Enligt en studie vid har inte tolkanvändningen hängt med i utveckling till ett multikulturellt land. Inom rättsväsendet är det brist på tolkar i vissa språk, till exempel somaliska och mongoliska. Merparten av de tolkar som finns saknar auktorisation, det vill säga formell kompetens. Tolkar arbetar under otrygga anställningsformer och till en låg lön.14 Mångfalden av språk som används i har enligt vår mening inneburit att tolkuppdraget försummats i resursanvändning och villkor, när det borde vara tvärtom; nämligen att tolkarnas status behöver höjas i ett mångkulturellt samhälle. Självklart ska tolkar arbeta under goda arbetsvillkor och till en skälig lön. håller med Statskontoret, som utrett frågan, att tolkar behöver bättre möjligheter att validera och få ett intyg på sin kompetens. Ett hinder mot att fler auktoriserar sig är att det i många fall saknas möjligheter och att det är glest mellan proven.15 Tolkutbildningen behöver bli bättre så att fler fullföljer den. Resurserna bör i första hand satsas på att skapa en bättre balans mellan utbud och efterfrågan när det gäller de vanligaste språken. Tolkarbetet behöver integreras på ett bättre sätt och utvärderas inom ramen för rättsväsendets verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra tolkars villkor och organisering. 8Värna rätten att vara olika Rasism kan sägas bygga på en idé om att olika grupper har olika egenskaper. Man ser mer positivt och mångfacetterat på sin egen grupp och förenklar bilden av den andre. Rasismen kommer ofta till uttryck i ett vi-och-de-tänkande. har begreppet kultur fått ökad betydelse i rasistiska resonemang, istället för biologiska raser. Den här kulturrasismen bygger på stereotypa föreställningar om olika etniska gruppers kultur som fast och oförenlig med exempelvis den svenska kulturen. Rasism tar sig uttryck inte bara i sin extrema form, till exempel rasistiskt våld, utan också genom vardagliga saker som språkbruk, osynliggörande, särskiljande och fördomsfulla kommentarer.16 Inte minst på internet är det rasistiska språkbruket extremt närvarande. Kvinnor och hbt-personer är dubbelt utsatta för diskriminering och rasism. Diskrimineringen är både individuell och strukturell och har att göra med kön, sexuell läggning och etnicitet. Kvinnor med utländsk bakgrund, särskilt om hon bär slöja, har särskilt svårt på arbetsmarknaden, med sämre anställningsvillkor och större ohälsa.17 Utsattheten för våld från någon inom familjen är högre bland unga hbt-personer med utländsk bakgrund än andra unga hbt-personer. De kan bli utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck på grund av sin sexualitet, sitt könsuttryck eller sitt normbrytande beteende.18 Diskriminering och rasism som har samband med etnisk tillhörighet är en del av många personers vardag. Vardagsrasismen innebär för många människor i en påfrestning som kan leda till hälsoproblem, minskat förtroende för samhället och svårigheter att ta vara på sina rättigheter. Särskilt utsatta är nationella minoriteter (judar, romer, samer, sverigefinnar och tornedalingar), afrosvenskar och muslimer. Även personer som uppfattas tillhöra någon av dessa grupper faller offer för vardagsrasismen. Diskrimineringen av romer i och förföljelsen och fördrivningen av romer runt om i är också mycket oroväckande.19 anser att utsatta gruppers möjligheter att tillvarata sina rättigheter måste stärkas, men att också samhället måste ta sitt ansvar för att motverka vardagsrasismen. Vi tror att det är viktigt med en positiv ansats, så kallad positiv antirasism20. Det innebär för del att vi visar den stora vinsten med ett mångkulturellt och öppet samhälle där allas kompetens och möjligheter tas tillvara. Minoritetsgrupperna ska stå självständiga i förhållande till staten. Det innebär att efter att vissa demokratiska grundregler har uppfyllts ska organisationerna själva få bestämma vad resurserna används till. Stödet får användas exempelvis till att stärka gruppens identitet, kultur och språk, stärka gruppens inflytande i samhället samt motverkande av rasism och diskriminering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka och långsiktigt säkra stödet till utsatta gruppers och antirasistiska organisationers organisering. 8.2Islamofobi, antisemitism och antiziganism Svenska undersökningar om upplevelser av islamofobi visar samstämmigt att invandrare och muslimer från i hög grad har upplevt diskriminering i Sverige.21 En undersökning bland ungdomar visar att en fjärdedel av ungdomar med muslimsk bakgrund varit utsatt för kränkningar. Flickor har oftare utsatts för verbala trakasserier och pojkar oftare för våld. Genomgång av nyhetsmedia, populärkultur och läromedel som Forum för levande historia har gjort visar att de ofta är onyanserade i sina skildringar av islam och judendom. Trots en allt starkare närvaro av särskilt muslimska ungdomar i gymnasieskolan är ett vi-och-de-tänkande förhärskande i läromedlen i ämnet religion.22 anser att det behövs en ordentlig genomgång av läromedlen för att upptäcka omoderna och felaktiga skrivningar. Skolans roll i motverkandet av islamofobi, antisemitism, antiziganism och andra former av rasism är ovärderlig. Forum för levande historias undersökning visar att unga muslimer i hög grad är utsatta för islamofobi. Av dem som definierar sig som har angett att de blivit utsatta för någon form av kränkande beteende som hör samman med religionstillhörigheten.23 Antalet polisanmälningar med identifierade hatbrott ökade också jämfört med , till drygt 5 490. Den största ökningen fanns inom hatbrott med antireligiösa motiv. Av de antireligiösa hatbrotten var största andelen islamofobiska.24 En undersökning av unga personer med judisk tillhörighet visar att några känner oro för sin egen och sin familjs säkerhet och väljer att dölja sin judiska identitet. ser med stor oro på rapporteringen om judars situation i synnerhet i med de trakasserier och hot som tillhör vardagen för många. har de antisemitiska hatbrottsanmälningarna tredubblats. utmärker sig så mycket att Brå tog bort staden ur sin statistik för att statistiken annars skulle vara missvisande för landet i stort. Enligt både polisen och judiska församlingen i har hatbrotten fått större spridning på senare tid.25 avslöjades att polisen i har upprättat ett register över tusentals romer, bland dem helt oskyldiga medborgare, inklusive barn. Registret är en signal om hur utbredd och strukturell antiziganismen är i . Det kommer regelbundet rapporter om hur romer nekas inträde på campingar, hotell och andra anläggningar. De nekas hyra bil och blir särskilt övervakade i affärer. Dessa händelser är inte enskilda tillfällen, utan resultat av långvarig diskriminering och misstänkliggörande av romer i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stärkt arbete mot islamofobi, antisemitism, antiziganism samt islamofobiska, antisemitiska och antiziganistiska hatbrott. 8.3Särskild satsning för nationella minoriteter, afrosvenskar och muslimer vill ha en särskild satsning från statligt håll, exempelvis genom ett uppdrag till DO, att särskilt satsa på att motverka diskriminering och stärka ställningen i samhället för nationella minoriteter, afrosvenskar och muslimer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en särskild statlig satsning på att motverka diskriminering och stärka ställningen i samhället för nationella minoriteter, afrosvenskar och muslimer. Vi kan göra en hel del på riksnivå för att motverka främlingsfientlighet. Men om en vi-och-de-stämning, eller lokal närvaro av främlingsfientliga krafter, är stark på lokal nivå minskar förutsättningarna för ett sammanhållet samhälle, där alla människor är delaktiga och ses som individer. Delaktighet och inflytande i samhället är en av de mest grundläggande förutsättningarna för en god folkhälsa. Brist på inflytande och möjligheter att påverka den egna livssituationen har ett starkt samband med hälsa. Det finns också studier som visar att en ökad polarisering i samhället kan förstärka känslan av stigmatisering och diskriminering av utsatta grupper, vilket i sin tur kan underlätta radikalisering och underlätta rekrytering av enskilda till våldsbejakande miljöer. Insatser för att ge människor en reell möjlighet att påverka sin omgivning och framtid är avgörande för att motverka extremism.26 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillföra kommuner resurser för att skapa möjligheter att inrätta medborgarråd eller liknande, där alla invånare kan få ett reellt inflytande över sin lokala verklighet. 10Alla som föds i ska bli svenska medborgare I är det föräldrarnas medborgarskap som avgör vilket medborgarskap ett barn som föds här får. Är båda föräldrarna utländska medborgare, blir även barnet det. Ett barn till en svensk mor blir däremot alltid svensk medborgare, oavsett i vilket land barnet föds. Vi anser att alla barn som föds i ska bli svenska medborgare. Det är märkligt att barn som föds utomlands av svenska medborgare som kanske inte har bott i räknas som svenskar, medan barn födda på svensk mark räknas som utlänningar bara för att deras föräldrar inte har svenskt medborgarskap. Den statliga medborgarskapsutredningen27 presenterade ett förslag som delvis ville ändra det här, så att barn under vissa omständigheter ändå ska kunna bli svenska medborgare vid födseln. Principen om att man måste kvalificera sig till svenskt medborgarskap kvarstår dock, och det är det vi vill ändra på. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap på det sätt att alla som föds i blir svenska medborgare, oavsett föräldrarnas medborgarskap. Personer som är folkbokförda i och som är medborgare i något EU-land, eller har enligt gällande svensk lag rätt att rösta i kommunal- och landstingsval om de har varit folkbokförda , dvs. senast under ett valår. Medborgare från länder utanför EU måste dock ha varit bosatta i innan de får samma rätt som EU-medborgarna ges. Detta innebär exempelvis att en bulgarisk medborgare som flyttar till får rätt att rösta i kommunalvalet , medan en marockansk medborgare som flyttade till inte får samma rätt. Den här orimliga uppdelningen mellan medborgare inom och utom EU måste upphöra. Att värna om likabehandlingsprincipen är viktig; just därför ska vi inte diskriminera vissa grupper bara för att de råkar vara icke EU-medborgare. Med anledning av detta föreslår vi att ska besluta att ge personer som är folkbokförda i och har ett annat medborgarskap än EU, och samma rätt att delta i kommunal- och landstingsval som medborgare i EU, och som är bosatta i har. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att personer som är folkbokförda i och har ett annat medborgarskap än EU, och ska ges samma rätt att delta i kommunal- och landstingsval som medborgare i EU, och som är bosatta i har. 12En kommission för mänskliga rättigheter I likhet med vad och delegationen för mänskliga rättigheter har föreslagit anser att en kommission för mänskliga rättigheter bör tillsättas. beskriver vikten av att en fristående människorättsenhet inom svensk statsförvaltning skulle kunna reda ut frågetecken kring tolkningen av internationella MR-åtaganden, utarbeta vägledande instruktioner till kommuner och landsting samt hålla ett vakande öga på myndigheter som inte agerar i enlighet med internationella förpliktelser.28 Kommissionen bör alltså ha som uppgift att säkra att de mänskliga rättigheterna efterlevs i , och liknande institutioner finns redan i ett antal länder. 17 av 27 medlemsländer i EU har till exempel redan en . Kommissionen ska ha en heltäckande överblick över vilken kunskap som finns och vilka återgärder som behövs. Kommissionen ska föreslå åtgärder och samverka med regeringens andra myndigheter på detta område. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. , och , ; Sammanfattning av intoleransens pris (2013). ; Läroplan för de frivilliga skolformerna Lpf94. SOU 2012:74, Främlingsfienden inom oss, bilaga 3, s. 115. Uppgift från samtal med kommunalrådet samt (). , Bo, De som inte har, inte älskar och inte är, publicerad i Framtidsutmaningar: det nya . : , 2013, s. 177–188. , Bo, De som inte har, inte älskar och inte är, publicerad i Framtidsutmaningar: det nya . : , 2013, s. 177–188. Inte rasist, men, En kartläggning av vardagsrasism på nätet () Se bland annat Det blågula – strukturell diskriminering i , SOU 2005:56 s. 379 ff och , likas lag, 2006, samt Brås , Brå Rapport 2008:4. DO , Skrivelse: Bättre möjligheter att driva diskrimineringsmål. BRÅ, Diskriminering i rättsprocessen, 2008:4. DN , Dåliga tolkar hotar rättssäkerheten; Statskontoret 2012:2, En tolkningsfråga. Om auktorisation och åtgärder för fler och bättre tolkar. DO , Vardagsrasism, (red.) (2011) Perspektiv på kvinnors hälsa i arbetslivet. utredning HON*HEN*HAN (2010). DO , Vardagsrasism, Begreppet positiv antirasism myntades av och i deras bok med samma namn. Forum för levande historia, Antisemitism och Islamofobi – utbredning, orsaker och preventivt arbete (2011). Stycket baseras i huvudsak på denna källa. Forum för levande historia, Islamofobi – en studie av begreppet, ungdomars attityder och unga muslimers utsatthet (2006). Forum för levande historia;,Islamofobi – en studie av begreppet, ungdomars attityder och unga muslimers utsatthet (2006). Brå, pressmeddelande , Identifierade hatbrott ökade 2011 men har minskat . ; Många anmäler hatbrott (). Säkerhetspolisen, Våldsbejakande islamistisk extremism i (2010). SOU 2013:29, Det svenska medborgarskapet.