mot · H102MJ521 · 2013-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Regeringen föreslår en dramatisk nedskärning av landsbygdsprogrammet. Jämfört med anslaget blir det 2014, 2015 och sammanlagt –2017 (summan av anslagen 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur plus 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur). de gröna föreslår att landsbygdsprogrammet ökar med jämfört med regeringens förslag (anslag 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur). Av detta kommer från återföring av intäkterna från skatt på konstgödsel. vill vi ändra inriktningen och förbättra träffsäkerheten. Medlen ska gå i första hand till åtgärder för att främja övergången till framtidens ekologiska jordbruk och ersättningar för miljöåtgärder, i andra hand till andra ändamål som tillämpad forskning och metodutveckling för jordbruket. Utöver detta har vi särskilda satsningar i andra utgiftsområden på sammanlagt för verksamheter som regeringen har finansierat genom landsbygdsprogrammet (för bredband på landsbygden och för biogas, inom utgiftsområden 19 respektive 21). Vi föreslår att anslagsposten Åtgärder för ekologisk produktion återinförs med ett anslag på för vissa åtgärder för att öka produktion och konsumtion av ekologisk mat. Detta finansieras delvis genom neddragningar i anslagen 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor () och 1:20 Stöd till miljöförbättrande åtgärder i jordbruket (). Vi satsar på annat miljömålsrelaterat arbete inom jordbruksområdet genom anslag 1:8 (av en totalökning på ) och 1:24 (av en totalökning på ). För att behålla höga ambitioner kring forskning av biologisk mångfald vill vi satsa på Artdatabankens arbete med Nationalnyckeln inom SLU (anslag 1:24). har en nollvision för avverkning av de skogsområden av allra störst vikt för biologisk mångfald. För detta satsar vi 2014 sammanlagt mer än regeringen på anslag 1:1 () och anslag 1:2 Insatser för skogsbruket (). Satsningen trappas upp stegvis. Vi föreslår mer än regeringen till anslag 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. för åtgärder för att förebygga och kompensera rovdjursskador, och därmed förebygga konflikter kring rovdjurspolitiken. Vi ser stora behov att förbättra villkoren för djuren och föreslår därför ett djurskyddspaket på 2014, varav satsas inom utgiftsområde 23 (inom anslag 1:8 för arbete med föreskrifter, tillsyn och forskning, inom anslag 1:24 för Nationellt center för djurvälfärd, avser inrättandet av en djuretisk ombudsman och går till ett 3R-center för alternativ till djurförsök). anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2014 för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Avvikelse från regeringen (MP) Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Strukturstöd till fisket m.m. Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Inrättande av djuretisk ombudsman 3R-center för alternativ till djurförsök 4.1Dramatisk nedskärning av landsbygdsprogrammet Regeringen föreslår en dramatisk minskning av landsbygdsprogrammet. Jämfört med anslaget blir det mindre 2014, mindre 2015 och sammanlagt mindre –2017. Minskningen avser anslagen 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur plus 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Nedskärningen motsvarar 20–av programmets budget. 2014 börjar en ny programperiod. Regeringen anger i sin budget att EU:s bidrag till landsbygdsprogrammet minskar med 2007–2013 till för den nya programperioden –2020. Vid en växelkurs på per euro betyder det en minskning av EU-bidragen med ca . Den merparten av kommande års nedskärning beror alltså på regeringens beslut. 4.1.1Ett dråpslag mot landsbygden En sådan drastisk minskning kommer ofrånkomligen att få stora konsekvenser. Vilka dessa blir framgår inte av budgeten. Det har inte heller stått att läsa på t.ex. DN-debatt. Förmodligen vet inte regeringen själv. Alternativet är att man vet men mörkar. Regeringen anger i budgeten att Landsbygdsprogrammet är ett av regeringens flera viktiga verktyg för att bidra till att hela ska kunna leva och för att säkerställa utvecklingen i hela landet. Under den nuvarande programperioden har landsbygdsprogrammets pengar används för att finansiera miljöåtgärder, gårdsbaserad biogas, bredbandsutbyggnad och andra åtgärder som syftar till att ge bättre möjligheter att bo och försörja sig på landsbygden. Regeringen påpekar att huvuddelen av åtgärderna som finansieras under anslaget är ersättningsformer som bygger på fleråriga åtaganden om utbetalningar. Ett sätt att hantera neddragningen kan vara att skjuta på betalningarna till slutet av perioden. Merparten av de kommande årens nedskärningar beror på att regeringen förskjuter utbetalningen av EU-pengarna inom programperioden. Massiva neddragningar 2014–2017 kommer alltså att delvis matchas av ökningar 2018–2020. Denna instabilitet kommer dock att skapa osäkerhet och oreda såväl inom administrationen som hos mottagarna. Det kommer att leda till att ersättningarna stuvas om, försvinner för att återkomma fast då kanske i andra former. Det kommer att minska administrationens effektivitet och öka krånglet för mottagarna. Ovanpå vädermaktens nycker måste alltså bönderna nu också hantera regeringens ryckiga landsbygdsprogram. Skälen till regeringens jojo-spel med sänkningar följda av framtida höjningar av landsbygdsprogrammets anslag framgår inte av budgetpropositionen. Det kan därför inte uteslutas att det hänger ihop med regeringens skattesänkningar och trixande med utgiftstaket. De närmaste årens nedskärningar kommer att drabba landsbygden och många jordbrukare. De kan komma att gå ut över områden som bredbandsutbyggnad, viltstängsel för att förebygga konflikter när rovdjur letar sig fram till nya områden, gårdsbaserad biogas eller regeringsprogram för mat och skog. Kanske vissa aktiviteter kommer att finansieras av andra budgetposter i andra utgiftsområden. Det är inte otänkbart att regeringen försenar utbetalningar till lantbrukare, ett slags tvångsinlåning. Eftersom det enligt EU-besluten kommer att finnas en möjlighet att överföra medel från arealbidragen (eller gårdsstödet) till landsbygdsprogrammet kan också den frågan komma upp till diskussion. Redan nu är det klart att regeringens nedskärning kommer att gå ut över miljön. Enligt en uppskattning från Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (söker bidrag, 2013:6) har miljösatsningar uppgått till av satsningarna från det nuvarande programmet. skriver om betydelsen av landsbygdsprogrammet i sin senaste uppföljning av de nationella miljökvalitetsmålen: Utformningen av miljöersättningarna inom det framtida landsbygdsprogrammet är således en nyckelfråga för flera miljökvalitetsmål, medan andra jordbruksstöd delvis kan motverka miljömålen. Bakgrunden är att nuvarande styrmedel inte räcker för att nå 14 av de 16 av beslutade miljömålen (Rapport 6557). Fler än hälften av dessa missade miljömål påverkas av jordbruket, t.ex. Ett rikt odlingslandskap, Ett rikt växt- och djurliv, Ingen övergödning, Myllrande våtmarker, Levande sjöar och vattendrag, Hav i balans samt levande kust och skärgård och Grundvatten av god kvalitet. Den första konkreta konsekvensen kom dagen efter att statsbudgeten offentliggjordes då meddelade att följande ersättningar nu stoppas: Skötsel av våtmarker. Naturfrämjande insatser på . Natur- och kulturmiljöer i odlingslandskapet. Natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet. kommer också pressuppgifter om att stöd till viltstängsel stoppas. Det är således stora miljöproblem som övergödning och biologisk mångfald som påverkas. anser att framtiden för jord-, skogs- och vattenbruk ligger i hållbart brukande i samklang med naturen och inom de ekologiska ramarna. Dit är det alltför ofta långt. Jordbruket spelar en central roll för samtliga de områden där mänsklig aktivitet enligt forskningen överskrider planetära gränsvärden: klimat, biologisk mångfald och kväveomvandling. Jordbruket är helt dominerande för kväveomvandlingen. Inom jordbrukspolitiken står vi inför ett vägval: Å ena sidan en försämrad miljö och mindre ekosystemtjänster till följd av en ökad intensifiering av jordbruket med ökad användning av handelsgödsel och bekämpningsmedel, och användning av genmodifierade organismer och en alltmer koncentrerad storföretagskontroll över utsädesmarknad. Å andra sidan större förmåga att motstå klimatförändringar och andra störningar och mer ekosystemtjänster, tack vare ett ekologiskt anpassat jordbruk baserat på större mångfald och mer multifunktionalitet. Regeringen tycks ha valt väg med sitt fortsatta stöd till godkännande av nya genmodifierade grödor (GMO) i EU och sitt fortsatta naggande i kanten av stödet till ekologisk produktion. Det kommer dessvärre också signaler om att krafter inom alliansen är beredda att offra viktiga värden i det svenska och europeiska jordbruket för att få ett handels- och investeringsavtal med . Näringslivsintressen i vill använda handels- och investeringsavtalet som ett sätt att komma åt europeiska regleringar på områden som GMO, användning av hormoner och antibiotika vid köttproduktion och klorbehandling av slaktade kycklingkroppar. vill investera i framtidens jordbruk. Vi vill stödja en omställning till en hållbar livsmedelsproduktion med ökad ekologisk produktion, större mångfald och mer framtida ekosystemtjänster. Vi vill till exempel möta mjölkkrisen med ett offensivt stöd till omställning till ekologisk produktion med mindre beroende av världsmarknadspriset på foder. Vi vill värna åkermarken bl.a. genom att klassa den som riksintresse. Vår vision är ekologiskt. Vi utvecklar vår syn på behovet av en övergripande jordbruks- och livsmedelsstrategi i annat sammanhang. vill också satsa på bättre djurskydd. Ökad miljöhänsyn och ökad hänsyn till ekosystemtjänster bör vara utgångspunkten för översynen av landsbygdsprogrammet i och regeringens agerande i samband med utvecklingen och genomförandet av EU:s jordbrukspolitik och EU:s fiskepolitik. Forskningen och utbildningen om ekologiskt hållbara odlingssystem bör utvecklas, så att odling i högre utsträckning sker med kunskap om biologiska system och dess begränsningar. Jordbruk och fiske står för en åttondedel av utsläppen i , . Det är en liten minskning då utsläppen var . Minskningen beror främst på att antalet nötkreatur har minskat. Fram väntas utsläppen minska med en miljon ton . Inom jordbrukssektorn är det särskilt tydligt att utsläppen i inte speglar svenskarnas verkliga klimatpåverkan. som antalet nötkreatur i har minskat ökar importen av kött och andra livsmedel. Totalt sett har klimatpåverkan av svenskarnas matvanor ökat, men utsläppen sker i andra länder, ofta sådana som saknar åtaganden att minska sina utsläpp. Därför är det viktigt att inte bara arbeta mot utsläpp i det svenska jordbruket, utan även minska importen av klimatpåverkande mat från andra länder. vill minska utsläppen i genom att ge ett stöd till de jordbruk som vill producera biogas genom rötning, ett s.k. metanreduceringsstöd. Det ger dubbel miljönytta eftersom man tar hand om gödsel och annat avfall som annars hade gett utsläpp, som biogasen används i arbetsmaskiner eller fordon där den ersätter diesel och bensin. Stödet är på eller totalt utöver regeringens budget 2014–2017 och går genom ett nytt anslag Stöd biogas gödsel inom utgiftsområde 21 Energi. Där finns också ett stöd till biogas i mackar på (se bl.a. motion 2012/13:N404). Jordbruket använder konstgödsel som tillverkas utanför och orsakar i utsläpp av växthusgaser i tillverkningen. Vi vill införa en skatt på konstgödsel och föra tillbaka pengarna till jordbruk som minskar sina utsläpp, ökar jordens upptag av koldioxid eller genomför andra miljö- och klimatinsatser. Detta utvecklas närmare nedan. För att börja genomföra en del av förslag och andra åtgärder avseende framför allt odlad mångfald och husdjursgenetiska resurser föreslår vi ökningar av anslaget 1:9 med . Vi föreslår också att anslaget ökas med ytterligare för arbetet med djurskydd (se nedan). I åkerlandskapet riskerar småbiotoperna, artrikedomen och förekomsten av sådana arter som är hotade att minska. påpekar att arters möjlighet till anpassning till klimatförändringar försvåras. För att motverka detta har rådet föreslagit ett nytt delmål avseende åkerlandskapet och en rad åtgärder, bl.a. utökat stöd till bioträda (mångfaldsträda), information och uppföljning. För att kunna genomföra förslag från och senare förslag avseende den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena i åkermarken föreslår vi en ökning av landsbygdsprogrammet genom anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur med mer än regeringen satsar. Detta finansieras genom återföring av en del av intäkterna från en återinförd skatt på konstgödsel (se nedan). Därutöver lägger vi ytterligare för att upprätthålla miljöersättningarna i landsbygdsprogrammet trots EU:s neddragningar. Sammanlagt blir det en ökning med jämfört med regeringens förslag. vill vi se en ändrad inriktning och bättre träffsäkerhet i landsbygdsprogrammet. Vi vill i ökad utsträckning fokusera på åtgärder för att ställa om jordbruket till framtidens ekologiska produktion, samt miljöersättningar. Vi vill t.ex. att ersättningar riktas till djurhållning som är av vikt för biologisk mångfald i stället för det generella bidraget eller ko-peng som landsbygdsministern föreslagit. Vi vill också stödja tillämpad forskning, metodutveckling och rådgivning, särskilt inom ekologisk produktion. Tydliga prioriteringar och bättre träffsäkerhet blir särskilt angeläget till följd av regeringens kraftiga anslagsminskningar, långt utöver EU:s neddragningar. Brist på kunskap om naturen och biologisk mångfald anförs ofta som ett hinder mot åtgärder för att i enlighet med nationella miljömål och internationella förpliktelser hejda förlusten av biologisk mångfald. Som ett led i kunskapsuppbyggnaden om biologisk mångfald satsade regeringen på ett långsiktigt projekt för att kartlägga de arter som förekommer i . Regeringens beslut att riva upp den långsiktiga satsningen är kortsynt och oförenligt med projektets karaktär. Vi utvecklar vår syn på regeringens förslag om vidare i motion 2012/13:MJ280. Vi vill satsa på Artdatabanken på SLU (anslag 1:24 ) för att trygga det fortsatta arbetet. Det ekologiska lantbruket bidrar till att flera miljömål nås. Dessutom bidrar det till att markens produktivitet bevaras . Regeringen har slopat det särskilda anslaget för stöd till det ekologiska lantbruket med motiveringen att pengarna fördes till andra budgetposter. Det står nu klart att stödet till det ekologiska lantbruket i praktiken har minskats med mer än hälften, om än på ett osynligt sätt. Dessutom har villkoren för stödet försämrats. Inom landsbygdsprogrammet har dessutom flera förändringar av villkoren för ersättningen till ekologisk produktion lett till kraftiga minskningar av utbetalningarna till ekostödet redan innan de kraftiga minskningar som aviseras i landsbygdsprogrammet. Vidare är nivåerna för stöd till ekologisk produktion i allmänhet låga, särskilt i förhållande till kraftigt höjda marknadspriser för konventionella produkter. Allt detta bidrar till att ekologisk produktion inte utvecklas i takt med efterfrågan, vilket i sin tur leder till både onödiga prisökningar för konsumenterna och uteblivna marknadsandelar för svenska jordbrukare. Den svenska stagnationen står i bjärt kontrast till utvecklingen i . vill införa ett omställningsstöd till certifierad ekologisk produktion. Det behövs för att delvis täcka extrakostnader som andra maskiner, skördebortfall , kostnader för certifiering m.m. Det statliga stödet till certifierat ekologiskt lantbruk och omställning till ekologisk produktion behöver ökas. Vidare bör regeringen göra en översyn av ersättningsnivåerna för certifierade producenter. Dessutom bör ett mål införas för , , att redovisa hur de kunskapsförsörjer det ekologiska lantbruket, ekologiska livsmedelsföretag, ekologiska handelsaktörer och konsumentorganisationer. För den långsiktiga utvecklingen är det också viktigt med åtgärder som främjar och underlättar konsumtion av ekologiskt producerade livsmedel, både i hushållen och i storkök och offentlig sektor. Stödet till denna verksamhet behöver återställas. föreslår att förs över från anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor och förs över från anslaget 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket till ett nytt anslag Åtgärder ekologisk produktion. Ytterligare medel tillförs från intäkterna från skatten på konstgödsel. Anslaget uppgår till . 5.4Skatt på kväve och kadmium i konstgödsel avskaffade regeringen skatten på kväve och kadmium i konstgödsel. Skatten syftade till att minska tillförseln av kväve till åkern och utsläppen av kväve till våra övergödda hav och vattendrag. Skatten fungerade också i praktiken som ett gränsvärde för kadmiumhalten i konstgödseln. Kadmium i våra livsmedel är ett folkhälsoproblem, som särskilt drabbar kvinnor. Regeringen har sent omsider insett problemet med att skatten avskaffades och gett Kemikalieinspektionen i uppdrag att försöka hitta andra lösningar. Det har visat sig vara svårt. Medlen från konstgödselskatten återfördes till jordbruket, i första hand i form av ersättningar inom landsbygdsprogrammet i anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, men även genom bland annat tillämpad forskning. Återföringen skedde med eftersläpning. Återföringen upphörde först . Därför föreslog regeringen en neddragning av landsbygdsprogrammet med i budgetpropositionen . Vi vill återinföra skatten på kväve och kadmium i handelsgödsel. Det är en åtgärd för bättre folkhälsa och mot övergödning. Intäkterna bör som tidigare återföras till näringen, i första hand i form av ersättning för miljöåtgärder. Vi vill satsa en del av intäkterna på ett nytt anslag Åtgärder för att främja ekologisk produktion och konsumtion. Merparten, , återförs som vi har föreslagit genom en ökning jämfört med regeringens förslag av anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur för landsbygdsprogrammet, i första hand för åtgärder som bidrar till att miljömålen nås. 5.5Nollvision för avverkning av nyckelbiotoper Kvarvarande skyddsvärda skogsområden räcker inte till för att hejda förlusten av biologisk mångfald även om de skulle få formellt skydd. Ytterligare områden behöver restaureras och återställas. Det är särskilt angeläget att förhindra att de allra viktigaste biotoperna avverkas. Vi föreslår därför en nollvision för avverkning av nyckelbiotoper. Uppgifter från och ger vid handen att detta skulle fordra ytterligare i ersättningar till markägare. Detta sker genom de instrument som disponeras av . Detta genererar också ökade kostnader för för bl.a. inventering av anmälda områden inför avverkning. Regeringens satsningar är otillräckliga. Vi föreslår att skyddsarbetet byggs upp etappvis . Det innebär en ökning, utöver regeringens förslag, av anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket med 2014 samt anslaget 1:1 med 2014 för att fortsätta öka. Detta är utöver satsningarna för skydd och skötsel av skog i utgiftsområden 20 Allmän miljö- och naturvård samt 1 . Vi föreslår en rad andra åtgärder för att värna om skogen i bland annat motion 2013/14:MJ506. 5.6Förebygga konflikter kring rovdjuren föreslog 2013 att skjuts till anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. för både ökade ersättningar vid viltskador och förebyggande åtgärder, som ett led i arbetet för att minska konflikter kring rovdjuren. Regeringen sänkte anslaget i stället , en sänkning som kvarstår. Konflikter kring rovdjur kan minskas genom att staten ger ersättning för viltstängsel och för tamdjur som skadas av rovdjur. Det är särskilt viktigt med bidrag till viltstängsel i områden där varg etablerar sig på nytt. Bidrag till viltstängsel är som nämnts ett område som drabbas av regeringens neddragning till landsbygdsprogrammet. höjer anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. med . Djuren har ingen rösträtt och är därför en grupp som är lätt för en ointresserad regering att strunta i. För oss gröna sträcker sig solidariteten över artgränserna, och vi ser därför stora behov att förbättra villkoren för djuren. Vi föreslår därför ett djurskyddspaket på 2014 och därefter med följande delar. Djurskyddskontrollerna har ända sedan omorganisationen 2009, då ansvaret flyttades från kommunerna till länsstyrelserna utan att tillräckliga resurser skickades med, varit otillräckliga. För att hinna med anmälningar som kommer in har de förebyggande kontrollerna fått prioriteras bort. Till exempel hade 2011 mindre än hälften av landets länsstyrelser gjort kontroller av djurtransporter, trots att har uppmanat att göra fler kontroller. Länsstyrelserna behöver därför få ytterligare resurser för att kunna upprätthålla en god tillsyn. Vi anslår för detta under utgiftsområde 1 anslaget 1:5 Länsstyrelserna m.m. Sedan den borgerliga regeringen lade ner som en av sina första åtgärder 2006 har det saknats en myndighet som företräder djurens perspektiv. För att inte slå sönder djurskyddsarbetet med ständiga omorganisationer föreslår vi inte att återinrättas, utan nöjer oss med en mindre förändring. Vi föreslår en djuretisk ombudsman – en DjurO. Den ska verka för en god etisk grund, utvärdera djurskyddskontrollen, göra djuretiska årliga revisioner samt ge djuretiska råd. ska fortsatt ha ansvar för att verka för ett gott djurskydd, fungera som en central kontrollmyndighet samt vara förvaltningsmyndighet för djurskyddet och meddela föreskrifter. Vi föreslår i ett nytt anslag Inrättande av djuretisk ombudsman. För att stärka djurskyddsarbetet på , så att myndigheten kan stärka stödet till de regionala tillsynsmyndigheterna och vässa arbetet med att uppdatera föreskrifterna för att bättre spegla djurskyddslagens intentioner att djur ska skyddas mot onödigt lidande och ges rätt att bete sig naturligt, krävs ett tydligt uppdrag och ökade resurser. Vi stödjer också förslag att inrätta ett vetenskapligt råd till stöd för verkets arbete med att uppdatera djurskyddsföreskrifterna. För detta föreslår vi att anslaget 1:8 utökas med ytterligare (utöver den ökning om som vi föreslår för miljömålsarbetet). Därtill föreslår vi att återfår medel för djurskyddsbefrämjande forskning som tidigare överförts till Formas. framhåller att överflyttningen försvårade kopplingen mellan de forskningsbehov som identifieras i anslutning till verkets arbete och finansieringen av forskningsprojekt, och att en återflytt skulle vara en fördel. För att inte behöva prioritera ned angelägen djurskyddsforskning föreslår vi att tillförs för djurskyddsfrämjande forskning, varav finansieras genom att Formas anslag till detsamma upphör. Sammantaget får för mer forskning och arbete med djurskydd. Ett viktigt arbete för att på vetenskaplig grund stärka djurens välfärd görs också vid Nationellt center för djurvälfärd (SCAW) vid SLU i , som utöver forskning arbetar med utbildning och rådgivning på djurvälfärdsområdet. Vi föreslår att anslaget 1:24 ökar med 5 miljoner riktat till verksamheten vid SCAW (utöver de andra satsningar vi gör på SLU). Utvecklingen av alternativ till djurförsök går framåt och kan i många fall erbjuda fördelar inte bara ur etiskt utan också ur vetenskapligt perspektiv.