mot · H102T348 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att förlänga till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återuppta persontrafiken på Lysekilsbanan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att åtgärda den låga höjden i tunnlarna norr om för att godstrafik med exempelvis SECU-boxar ska vara möjlig på banan. beslutade riksdag att bygga , ett klokt och långsiktigt beslut. är en del av infrastruktur, en bra och smart del av vår infrastruktur. inser de flesta att klimatfrågan är en stor och övergripande fråga. Att den pågående klimatförändringen inte kan tänkas bort. Att alla har ett ansvar för att medverka till att minska våra utsläpp av klimatpåverkande växthusgaser. En faktor är på vilket sätt vi transporterar oss och på vilket sätt vi transporterar det vi konsumerar, allt från råvaror till färdiga produkter. Om transporterna skulle stå för sina klimatutsläpp så skulle samhällets flöde av produkter förmodligen se helt annorlunda ut. Delvis kanske vi hade haft mer av närproducerade produkter, eftersom kostnaderna för att frakta inte minst mat mellan produktion, förädling och förpackning sannolikt inte skulle se ut som det gör . En konkret del i att minska klimatutsläpp från transportsektorn är att förflytta mer av transporter från väg till järnväg. I finns den mycket trevliga som fraktar människor från i norr till i söder, och vice versa. En likalydande motion har lagts i rad under allmänna motionstiden i riksdag, besked om företagsetableringar har tillkommit, klimatfrågan är lika aktuell och utvecklingen för att möta framtidens transporter ännu mer angelägen, vilket gör att motionen om dessa järnvägssträckor är lika aktuell . Man har vid ett flertal tillfällen, ända sedan banan byggdes, haft funderingar på att förlänga från in i , men detta har tyvärr aldrig blivit av. Intresset finns kvar, och flera som intresserat sig för utveckling och den potentiella möjligheten som finns med tillväxtregionerna runt och runt . är ett exempel på en möjlighet till en hållbar transportlänk mellan och men även i sin förlängning. Det finns ingen logik i att biltrafik ska ledas den snabbaste och rakaste vägen genom , och tågtrafiken ska ta omvägen över . Flera möjligheter vilar i en järnvägsutveckling, inte minst hållbar turismutveckling. är det som dominerar som transportled och mycket kretsar runt denna väg. Drömmar om köpcentra lyfts med jämna mellanrum i kommun efter kommun. Förutom den stora betydelsen för mellersta att få en snabb järnvägsförbindelse till och och , skulle en förlängning av till ha en stor betydelse för godstrafiken. Backen från till Tistedal är väldigt brant och gör att godstågen inte kan köra med full last. Helhetsansvar för hållbara transportlösningar hamnar i skymundan. Det är dags att utreda möjligheten för en utveckling av att sträcka sig till . ligger all transport på sträckan mellan och nere, en dyster verklighet . Efter beslut från om att övergå till så kallade SECU-boxar, har möjligheten till tågtransporter till och från hamn med dessa boxar blivit omöjligt då tunnlarna norr om , inte klarar höjden för dessa stora boxar. pågår dessutom ingen persontrafik på Lysekilsbanan, eftersom man har haft svårigheter att köra i en hastighet överstigande på sträckan. Enligt information är det dock fullt möjligt att trafikera Lysekilsbanan efter smärre åtgärder med en hastighet på med exempelvis , vilket gör persontrafik mer intressant, speciellt då turismen ofta skapar bilköer utefter vägnätet mellan och Hallinden och ut till . Flera år i rad har politiker och intresserade/engagerade människor deltagit på tågarrangemang för Lysekilsbanans framtid, och målet är en tågförbindelse –––. Visionen är att kunna köra på sträckan och att komma till . var tredje året som tågarrangemanget hölls i ett samarbete mellan Arbetsgruppen för och Järnvägsfrämjandet Väst. åkte cirka 250 personer på resorna ––. Framtidens behov och möjligheter finns i och med att den befintliga banan ligger på en sträcka som leder till kusten, med stora möjligheter för transporter från och till en djup hamn. I samband med att det så kallade svaveldirektivet införs i EU blir det ännu mer intressant ur ekonomisk synvinkel att köra malm från på järnväg till stora fartyg vid djuphamn i . Teknikkonsultföretaget har gjort en utredning om de tekniska möjligheterna att använda befintlig järnväg från till Lysekilsbanan och vilka investeringar som behövs. I utredningen konstateras bland annat att det största underhållsbehovet finns på sträckan –. Här behöver det mesta bytas ut av räls, slipers med mera. På något , efter 2015, kan kapacitetsbehovet komma att öka och då skulle djuphamn i kunna bli aktuell. Behovet att rusta Lysekilsbanan är akut eftersom hamn är intressant för etablering av verksamheter, verksamheter som skulle kunna nyttja banan för godstrafik. Diskussionen om att skeppa ut stora mängder sten och timmer via hamnen pågår. Vid en sådan expansion behövs en kraftig upprustning. På lite måste befintlig banvall bytas ut till makadam och betongslipers och helsvetsad räls. Sker detta kan även persontrafik återupptas med en hastighet av . Befintlig kontaktledning är byggd för denna hastighet och behöver ej bytas ut. Sker detta och en upprustning av delen –och en uppdatering av Älvsborgsbanan –kan vi få en restid ––på . Detta skulle betyda mycket för och hamn. Det finns alltså två angelägna åtgärder som den här motionen vill fokusera på avseende Lysekilsbanan. Att återuppta persontrafiken , samt att utreda möjligheten att åtgärda den låga höjden i tunnlarna norr om så att även godstrafik som transporteras med boxar med lastprofil blir möjlig. Vidare behöver en längre del av rustas. Delsträckor ska och kommer att åtgärdas men att inte rusta resten av banan när staten genom byggt ny järnväg på för , är ekonomisk slöseri. Det går inte att utnyttja de korta sträckorna för högre fart om inte också en längre del rustas.