ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102XS2136 · 2013-09-30 00:00:00 — Flexibla tidsgränser för studiestödstiden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flexibla tidsgränser av studiestödstiden för att flera studerande kunna slutföra sina studier. Att studera och lära sig ett nytt språk som vuxen är tidskrävande, det innebär att man ska klara både studier, familj och ekonomi. Språk är nyckeln till framtidens jobb och ger människor frihet att forma sina egna liv. Kursdeltagarnas utbildningsbakgrund spelar stor roll för hur snabbt de lär sig det nya språket och hur väl de lyckas i det nya landet. I det mångkulturella är det många vuxenstuderande på grundskolenivå som får studiestöd för studier på folkhögskola eller komvux. Det är många med utländsk bakgrund som har låg utbildningsbakgrund eller ingen alls. De får max för läs- och skrivträning på grundskolenivå. Eftersom kursdeltagarna/eleverna har olika skolbakgrund så det spelar roll för hur man lyckas med studierna. De räcker inte för en vuxenstuderande att fortsätta sina språkstudier. För att inte hamna i arbetslöshet är det viktigt att man ges möjlighet till längre studietid än det beräknade. Enligt en rapport från CSN, Om Studiemedel till studerande på grundskolenivå, har CSN iakttagit att vuxenstuderande på grundskolenivå tycks ha fler problem än andra att fullfölja sina studier och uppnå studieresultat. Många studerande avbryter studierna och andra uppnår inte godkända betyg. Orsakerna till den relativt dåliga genomströmningen varierar mycket, bland annat beroende på att studerandegruppen är mycket heterogen. Många studerar också relativt länge på grundskolenivå, vilket även gäller personer som har en eftergymnasial utbildning från ett annat land. Det riktas kritik mot att tidsgränserna inom studiemedelssystemet är för snävt tilltagna och att särskilt studerande födda utomlands har svårt att hinna färdigt med sina studier de kan få studiemedel. Mer än hälften av dem som tar studielån får betalningsproblem. Studerande på låga nivåer är också överrepresenterade bland de med en återkravsskuld som lämnas till . Kort sagt: de studerande når inte sina studiemål och de studeranden får ofta ekonomiska problem. CSN:s samlade erfarenhet är också att studiestödet fungerar mindre väl för just denna studerandegrupp och att orsakerna till problemen därför mycket väl till del kan finnas i studiestödet. Denna rapport visar en analys av många olika bakomliggande orsaker till problemen. Det tycks dock finnas ett huvudproblem med studiemedlen antalet studiemedelsveckor som finns tillgängliga för studier är ofta för få. Studerande som får helt avslag på sin ansökan om studiemedel på grund av att studiemedelsveckorna är slut kan ofta inte genomföra sina studier. Det är framförallt studerande med rätt till studiemedel i 40 eller som har problem med att slutföra sina studier inom tidsramarna. För dessa studerande skulle mer flexibla tidsgränser kunna innebära att fler studerande kan slutföra sina studier.. Shadiye Heydari (S)
mot · H102XS2139 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskningsinstitut i . Matematik och naturvetenskap är två av skolans viktigaste ämnen. Dess betydelse har historiskt sett ökat . Samhället har under det senaste halvseklet teknologiserats på ett närmast ofattbart sätt. Det är därför av största vikt att erbjuda en mycket hög utbildningskvalitet och skapa förutsättningar som för starka studieresultat i nämnda ämnen. Trenden går just nu åt det andra hållet. Av undersökningar som gjorts framgår att eleverna i svensk skola inte presterar tillräckligt goda kunskaper i matematik. Ska utvecklingen vändas krävs konkreta insatser. Den enskilt största betydelsen för kvaliteten i skolan är lärarnas kompetens. Det tycks alla vara överens om. Ser vi oss omkring i vår omvärld och noterar vilka länder som i internationella tester uppvisar bäst resultat i matematik och naturvetenskap är rikligt representerat, men även vår nordiska granne ligger med i topp. framgångsrecept bygger i hög grad på att man fått forskningen och lärarnas yrkesvardag att vara tätt kopplade till varandra. Till lärarnas undervisande kompetens adderas en vetenskaplig och forskande sida som i sin förlängning kommer eleverna till del. Forskningen äger på samma gång ett intresse för skolans pedagogik; hur förmedlas kunskapen, hur tas den emot av eleverna och hur omsätts ett vidgat vetande till bra skolresultat. En tät samverkan mellan forskning och skola är att förorda. Det ligger ett stort värde i att utröna vilka element som styr läroprocessen. Den yrkesgrupp som bäst kan studera lärandets mysterium är naturligtvis de som är på plats i skolan i . Det vill säga lärarna. Tanken är att inrätta ett institut vars uppgift bör vara att lärare – i än högre grad än vad som är fallet – erbjuds möjligheten att vara med och styra forskningen, som länken mellan forskning och lärare blir enklare och tydligare. Forskningen och spridningen av forskningens resultat kan därmed bli avsevärt bättre. i har framhållit att ett forskning måste instiftas. Skolan skulle gärna se att etableringen sker just i . Den starka viljan och lärosätets omvittnat höga kompetens visar att man är rustade att bära det ansvaret.
mot · H102XS2189 · 2013-09-30 00:00:00 — Ge yrkesvux långsiktig stabilitet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att investera i en mer permanent och långsiktigt hållbar struktur för yrkesvux. Yrkesvux är en satsning på yrkesinriktad vuxenutbildning. Syftet med satsningen är enligt att motverka brist på arbetskraft med yrkesutbildning, och att nå de grupper som saknar gymnasieutbildning alternativt har en gymnasial yrkesutbildning som behöver kompletteras. Detta är en lovvärd satsning som det finns behov av i . Emellertid har regeringens tilldelning av platser till yrkesvux varit alltför svajig. , då yrkesvux hade 5 414 platser, har antalet tilldelade platser varierat från över 20 000 åren 2010–2011, till 5 2012. har det utbetalade statsbidraget, som utgår med per plats, varierat mellan 250 miljoner och 1,1 miljard. aviserade regeringen, det kärva arbetsmarknadsläget till trots, bara 1 000 platser till yrkesvux, vilket skapade en stor osäkerhet kring framtiden för alla de utbildningar inom yrkesvux som vuxit fram i samarbete mellan företag, utbildningssamordnare och kommuner. Inför budgetpropositionen aviserade dock regeringen ytterligare 9 400 platser till yrkesvux och 6 150 platser aviseras . aviserar regeringen återigen en neddragning till 375 platser och inga platser alls. I jämförelse med 2010–2011 innebär satsningen på yrkesvux 2013 i praktiken en sänkning av statsbidraget med . behöver en stabil struktur för kompetensförsörjning. Bra yrkesutbildningar som leder till jobb kräver både skickliga yrkeslärare och moderna medel, maskinparker och fordon. Regeringens tilldelning av statsbidrag speglar en projektbaserad syn på utbildning som inte motsvarar det behov som finns av stabila förutsättningar för kompetensförsörjning i . När yrkesvux som utbildningsform nu visat sig lyckad, och fungerande strukturer för kompetensförsörjning vuxit fram, vore det oklokt att inte skapa långsiktiga förutsättningar för den att fungera på lång sikt. Därför bör tillkännage för regeringen som sin mening att yrkesvux ska få en mer permanent och långsiktig utformning.
mot · H102XS25003 · 2013-09-30 00:00:00 — Effektivisering av befintliga vattenkraftverk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att effektivisera befintliga vattenkraftverk. Förutom investeringar i förnybar energiproduktion är energieffektivisering av stor betydelse för att skapa ett långsiktigt hållbart energisystem. Det handlar om minskad energianvändning, men också effektivare elproduktion, vilket kräver ambitiös energipolitik. Att effektivisera gamla vattenkraftverk är en oerhört viktig del i arbetet med att ställa om den svenska elproduktionen. Att tillföra mer el från vattenkraften är också en förutsättning för utbyggnad av vindkraft. I har flera gamla vattenkraftverk framgångsrikt renoverats genom att ny teknik har satts in i befintliga anläggningar. Ett exempel är Vattenkraftverk i , där renoveringen innebar att elproduktionen ökade med 1,8 GWh. Denna produktionsökning innebar också att koldioxidsutsläppen minskade med 1 . Detta är bara ett av flera goda exempel på genomförda renoveringar. har dock dessa investeringar avstannat helt och efter vad det verkar kommer inte några nya investeringar göras överhuvudtaget för att öka produktionen. Bakgrunden till detta är att Kammarkollegiet kräver att hela tillståndet för befintliga kraftverk skall omprövas vid renoveringar av befintliga vattenkraftverk. Regelverket bör ses över så att effektiviseringar av befintliga vattenkraftverk underlättas.
mot · H102XS25014 · 2013-09-30 00:00:00 — Bättre konkurrensvillkor för svenska företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av bättre konkurrensvillkor för svenska företag. Konkurrensen för svenska företag har till följd av internationalisering, privatiseringar och avregleringar skärpts i flesta branscher. Situationen för företag, som vill följa lagar och avtal, har ytterligare försämrats av illojal konkurrens av mindre nogräknade företagare. Det finns många exempel på detta inom exempelvis åkerinäringen, fastighetsskötsel, restauranger, byggsektorn, tvätteriet, taxi och många fler. De har undermåliga arbetsförhållanden och många anställda arbetar till rena slavlöner. På så sätt används lönedumpning som konkurrensmedel. Socialdemokraterna vill ha ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden. Svenska kollektivavtal ska gälla för alla som arbetar i . Den svenska modellen bygger på avtal mellan starka och självständiga parter på arbetsmarknaden tillsammans med aktiva insatser från staten genom en aktiv arbetsmarknadspolitik och en väl fungerande omställningsförsäkring vid arbetslöshet. Det har gett goda villkor för löntagarna och konkurrenskraftiga villkor för företagen. Regeringen har på område efter område monterat ned statens roll i detta, vilket har försvagat den svenska modellens funktionssätt. Därför är det angeläget att återupprätta den svenska modellen på arbetsmarknaden. Det är viktigt att vi värnar om principen, att det är arbetsmarknadens parter som tecknar kollektivavtal också . Det får inte vara en fråga som beslutas politiskt. Däremot är det viktigt att stiftar lagar som på olika sätt försvårar illojal konkurrens, till exempel genom krav på personalliggare och andra liknande åtgärder. Andra viktiga åtgärder är skärpta regler för offentlig upphandling, utvidgade kontroller av aktuella branscher samt tyngre straff för brott som syftar till att tillskansa sia marknadsfördelar. En sådan lagstiftning är viktig för att säkra konkurrens på lika villkor.
mot · H102XS25016 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svensk basindustris behov av en ansvarsfull och långsiktig energipolitik. Svenskt näringsliv skiljer sig från övriga på så vis att vi har en betydligt större andel elintensiv basindustri. Det gör att svensk ekonomi är betydligt känsligare för svängningar i elpriserna än de allra flesta andra europeiska länder. Eftersom en fjärdedel av samlade exportinkomster kommer från basindustrin, spelar den en avgörande roll när det gäller finansieringen av välfärden. Det finns också betydande industriella strukturskillnader mellan olika delar av . I exempelvis spelar den tunga basindustrin en mycket viktig roll för sysselsättningen. Basindustrin är också en viktig motor för att hålla igång underleverantörer inom exempelvis it-området och andra tjänster. Om vi ska klara av att öka sysselsättningen och skapa resurser till välfärden, måste basindustrin ses som en av flera framtidsnäringar. måste nu bevara och vidareutveckla basindustrin, som vi uppmuntrar andra näringar att växa. Till följd av öppna gränser och sammanslagningar mellan svenska och utländska företag arbetar basindustrin i öppen konkurrens. Avgörande för om vi ska bevara vår industriella bas är att konkurrensvillkoren är tillräckligt goda. Energiförsörjningen är en viktig förutsättning för konkurrenskraften eftersom energikostnaden är en stor utgiftspost i basindustrin. Energipolitiken måste se till dels att det finns en tilltro till energiförsörjningen på lång sikt, dels att energikostnaderna hålls på en konkurrenskraftig nivå. Därför är en ansvarsfull och långsiktig energipolitik en grundförutsättning för basindustrins utvecklingsmöjligheter. För att möjliggöra detta krävs enligt vår mening en bred energipolitisk blocköverskridande överenskommelse. Endast genom tydliga och långsiktiga spelregler kan förutsättningar för investeringar inom energisektorn skapas. Svensk ekonomi är beroende av fortsatta investeringar i basindustrin, men dessa kan äventyras om kostnadsbilden för industrin i avviker från kostnadsbilden i konkurrentländerna. Energiproduktionens beskattning måste därför hanteras på ett sätt så att konsekvenserna för basindustrin beaktas. uttalade att regeringen bör granska effekterna av olika klimat- och energipolitiska styrmedel för den internationellt konkurrensutsatta elintensiva industrin. Trots att ett enhälligt näringsutskott stod bakom denna uppmaning och trots att har förflutit, har regeringen ännu inte återkommit till i denna fråga. Enligt vår mening visar detta tydligt att regeringen inte tar frågan om den svenska basindustrins konkurrenskraft på allvar.
mot · H102XS25017 · 2013-09-30 00:00:00 — Statlig förvaltning och regionalpolitik tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regionala hänsyn vid omorganisation av statlig verksamhet. har det genomförts en rad omorganisationer inom statlig förvaltning. Nästan uteslutande har en sådan omorganisation lett till att statlig verksamhet helt försvunnit från mindre orter och koncentrerats till stora regionala centra. Det går helt emot politiken som ska se till att medborgarna ska erbjudas offentlig service på likvärdiga villkor, oavsett om man bor i en stad eller på landsbygden. På mindre orter är statliga myndigheter viktiga arbetsgivare när utbudet av arbetstillfällen är begränsat som de utgör kundunderlag för småföretag. Förlusten av statlig verksamhet underminerar utvecklingsmöjligheter för de små företagen som driften för den statliga verksamheten ofta blir dyrare genom höga lokalhyror och ökade personalkostnader på en större ort, utan att man tillför någon kompetensförbättring för verksamheten. har tidigare, vid behandling av liknande motioner, anfört som princip att den statliga förvaltningen måste organiseras på ett sådant sätt att alla medborgare har goda möjligheter att ta del av de offentliga tjänsterna. ska verksamheten vara effektiv, rättssäker och ge god valuta för de skatter och avgifter som svarar för dess finansiering. Därutöver ska man beakta verksamhetens geografiska lokalisering i sammanhanget. Utskottet hänvisade till en budgetproposition, där regeringen framhåller vikten av att överväga om statliga myndigheters lokalisering i ökad utsträckning kan få en spridning över landet. Tidningen har 2012 gjort en sammanställning av nya och nedlagda myndigheter efter maktskiftet 2006. Den visade att 147 myndigheter har försvunnit och 55 nya har tillkommit. Mer än hälften av de nya har huvudkontoret i huvudstaden. Detta är allvarligt med tanke på att har uttalat, att varje beslut om lokalisering av statlig verksamhet bör föregås av noggranna överväganden om lokalisering ute i landet. Än allvarligare blir det, när regeringen dessutom har flyttat tillbaka ett antal omlokaliserade myndigheter från landet in till . Därför borde kraven för det regionalpolitiska perspektivet skärpas i de regleringsbrev och ägardirektiv som regeringen ansvarar för. Det bör införas en tydlig markering i regleringsbrev och direktiv till statliga bolag och myndigheter om det regionalpolitiska ansvaret och vikten av att alla medverkar till att de regionalpolitiska målen uppnås vad gäller myndigheter och verk. När nya myndigheter startas bör lokaliseringsfrågan alltid prövas från ett regionalpolitiskt perspektiv, och alla tendenser till återlokalisering måste motarbetas. Det kan finnas skäl att ta fram en plan för utlokalisering av statliga verk och myndigheter från . i (S)
mot · H102XS25025 · 2013-09-30 00:00:00 — Jobb och framtidstro i glesbygden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om glesbygdens utmaningar och vikten av arbetstillfällen. Det är viktigt att utvecklingspotentialen i alla delar av tas tillvara. Vi socialdemokrater är övertygade om att det inte finns ett motsatsförhållande mellan storstäder och glesbygd. På samma sätt som det är viktigt att utveckla de stora regionerna har glesbygden rätt att utvecklas. Genom att nyttja hela landets utvecklingskraft skapar vi jobb och stärker . står glesbygden inför stora utmaningar. har det skett en utveckling där grundläggande samhällsservice centraliserats till områden med ökad befolkningsökning, som servicen försvagats i regioner där befolkningsunderlaget minskats. På många håll runt om i blir det allt längre till närmaste butik, mack eller serviceställe. Funktioner som haft stor betydelse för människor och företag försvinner. Detta är en utveckling som är djupt oroväckande. En förutsättning för en positv utveckling i hela är att det finns arbetstillfällen. Därför måste skapandet av fler jobb i hela landet prioriteras. En sådan politik måste innehålla åtgärder som förbättrade stöd till näringslivsutveckling, fungerande regional kompetensförsörjning, tillgång till offentlig och kommersiell service liksom riskkapital och investeringar i kommunikationer och infrastruktur. En viktig del i en aktiv regionalpolitik handlar också om lokaliseringen av statliga arbetsplatser. En rapport från (Dnr 2013:141) visar att det finns färre statligt anställda i glesbygd nu än – detta trots att det totala antalet anställda i statlig sektor har ökat. ökade till exempel antalet anställda i statlig förvaltning i från 215 769 till 229 699. Men i glesbygskommunerna sjönk antalet anställda i statlig förvaltning . Detta är en problematisk trend som kräver politisk handlingskraft. Om den negativa utvecklingen i glesbygden ska kunna vändas är det viktigt att staten lokaliserar statliga arbetsplatser i hela landet. Vad som ovan anförs om glesbygdens utmaningar och vikten av arbetstillfällen bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H102XS25069 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över konstruktionen av karensdagen i sjukförsäkringen. Det är orimligt att skilja på heltids- och deltidsarbetare och dagtids- och skiftarbetares villkor vid sjukskrivning. Det förstärker ekonomiska och sociala skillnader mellan löntagare, vilket inte är acceptabelt. Därför måste sjukförsäkringen vara utformad på ett tydligt och rättvist sätt. Karensdagen innebär ett inkomstbortfall vid första dagens sjukfrånvaro. För den som har låg inkomst och små ekonomiska marginaler kan en dags inkomstförlust vara det som stjälper månadens bräckliga ekonomi. Den nuvarande konstruktionen av karensdagen slår dessutom hårdare mot dem som arbetar långa pass. Det framgår av en rapport om självrisker och karens skriven av på uppdrag av , Lagom är bäst, varken för mycket eller för lite sjukskrivning. Eftersom karensdagen inte har konstruerats som en femtedel av veckoinkomsten, utan som första hela dagens eller nattens inkomst förlorar alla som råkar bli sjuka när de har ett långt arbetspass en större andel av sin inkomst än alla de hel- och deltidsarbetande som har en jämn arbetsfördelning fem av veckans . För den som både arbetar deltid och har långa pass blir det ännu värre. Om en arbetstagare dessutom har flera arbetsgivare kan det leda , eftersom karensdag är knuten till arbetsgivare. Att löntagare med deltid och/eller koncentrerade arbetspass behandlas som alla andra är viktigt. Det är inte rimligt att just de som utför det tunga, viktiga och oundvikliga, men belastande nattarbetet ska drabbas av extra pålagor om de själva blir sjuka. Med anledning av ovan anförda föreslås att regeringen ser över konstruktionen av karensdagen i sjukförsäkringen.
mot · H102XS25075 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förändringar i sjukförsäkringen och utvecklade rehabiliteringsinsatser. Fyrtioåriga kvinnor med psykiska besvär och/eller värk i rygg, axlar och nacke är de största förlorarna i det nya sjukförsäkringssystemet. Det visade sig när gjorde en jämställdhetsanalys över det nya sjukförsäkringssystemet. I utredningen framkommer att av dem som mist sin sjukpenning är kvinnor. Det kan konstateras att av de personer som uppburit förlängd sjukpenning, och som flyttades över till Arbetsförmedlingen, är kvinnor. Skillnaden mellan män och kvinnor är som störst i gruppen 30–. Av dem som förlorar sin tidsbegränsade sjukersättning, det som förut kallades tidsbegränsad sjukpension, är skillnaden mellan kvinnor och män än större: är kvinnor och är män. Skillnaden är störst i åldersgruppen 40–. Fyrtioåriga kvinnor med psykiska besvär och/eller värk i rygg, axlar och nacke är alltså de som är de största förlorarna i nya sjukförsäkringssystem. Vi anser att sjukförsäkringssystemet måste utvecklas och förbättras så att den som är sjuk och inte kan arbeta har rätt till sjukpenning, även om hon eller han har varit sjuk . Därför föreslår vi att den bortre tidsgränsen i sjukpenningen tas bort. Tidsgränser i sjukförsäkringen bör ge människor rätt till insatser, inte innebära att sjuka personer kastas ut ur försäkringen. Vi vill att sjukförsäkringen ska ge ett reellt inkomstskydd så att de allra flesta verkligen får ut av sin inkomst i ersättning vid sjukdom. Därför är en höjning av taket centralt. vill vi höja taket i sjukpenningen till 10 prisbasbelopp. Vi vill också att ersättningen ska vara under hela sjukdomsperioden. Ingen blir frisk för att hon eller han blir fattig. Förutsättningarna att fullt ut kunna delta i arbetslivsinriktad rehabilitering ökar inte om hon eller han får en kraftig försämring av sin ekonomi. Vidare är det tydligt att kunskapen om både ohälsa och lyckade rehabiliteringsinsatser är otillräcklig, inte minst utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Vi menar att kvinnors ohälsa måste få betydligt mer uppmärksamhet. Det faktum att kvinnor är överrepresenterade bland dem som anses ha diffusa diagnoser behöver belysas närmare. När det gäller arbetslivsinsatser och utveckling av rehabiliteringsinsatser behöver nya modeller utvecklas som bättre motverkar de skillnader mellan kvinnor och män som vi ser på arbetsmarknaden och inom socialförsäkringen. Vad som ovan anförs om behovet av förändringar i sjukförsäkringen och utvecklade rehabiliteringsinsatser bör som sin mening ge regeringen till känna. i (S)