ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Ub484 · 2013-10-01 00:00:00 — Vända trenden mot större barngrupper i förskolor och fritidshem tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vända trenden mot större barngrupper i förskolor och fritidshem. Allt fler barn i förskolan går i riktigt stora barngrupper, med 20 barn eller fler. Det är djupt oroande. Andelen barn i barngrupper med fler än 20 barn har ökat med . ökar också barngruppernas storlek kraftigt på fritidshemmen. konstaterade i en rapport att barngrupperna på fritidshemmen är dubbelt så stora som . har personaltätheten minskat. Det är fler barn per vuxen på fritidshemmen än (Har någon sett ?, 2012). Det är väl känt att tidiga insatser för barns lärande och utveckling är avgörande för deras livschanser. Såväl god bemanning som lagom stora barngrupper krävs för att förskolan och fritidshemmen ska fungera. Den internationella forskningen visar att barn som gått i förskola med god kvalitet utvecklas väl, inte bara intellektuellt utan också socialt och emotionellt. För att vända trenden mot större barngrupper och utveckla kvaliteten i förskola och fritidshem krävs en rad insatser. Arbetsvillkoren för förskollärare och barnskötare måste förbättras. Fler förskollärare måste utbildas och såväl barnskötare som förskollärare måste ha goda möjligheter till professionell utveckling. Resurser till förskolan bör avsättas med hänsyn till olika barngruppers behov och med utgångspunkt från de villkor som råder i varje förskola. Ett genusperspektiv måste genomsyra förskolans och fritidshemmens pedagogik. Barn med särskilda behov behöver tidigt stöd och uppmärksamhet. Sammantaget krävs ett kvalitetslyft, i samarbete mellan politiker på nationell och lokal nivå. Parallellt med kraftfulla satsningar på skolan, bland annat i form av mindre klasser i de lägre årskurserna, måste barngrupperna i svenska förskolor och fritidshem stegvis minska. Detta bör ske som en del i en kraftfull satsning på pedagogisk kvalitet, trygghet och utveckling i förskola och skolbarnsomsorg. Målet är en likvärdig förskola och en likvärdig barnomsorg av hög kvalitet, tillgänglig för alla barn i hela landet.
mot · H102Ub487 · 2013-10-01 00:00:00 — Olika förutsättningar för teoretisk inlärning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ge i uppdrag att se över och komma med förslag på hur vi ska komma till rätta med problematiken med elevers olika förutsättningar för teoretisk inlärning. Vi ska ha en skola för alla. Det förutsätts att alla elever ska kunna nå målen som är uppsatta i styrdokumenten. Den gräns som finns som gör att man kan undantas från dessa mål är när man har utsetts och befunnits ha en IQ lägre än 70, och i kombination med hur den sociala situationen ser ut för eleven i övrigt. Dessa barn får då diagnosen utvecklingsstörning. Vad händer då med dem som får strax över IQ 70? Medelkvoten är 100 och elever med IQ mellan 70 och 85 brukar betecknas som svag teoretisk begåvning. Vilken IQ krävs för att nå målen i skolan? Är målen utformade så att dessa klämda elever ska klara dessa, eller krävs det en högre IQ? är problematiken dessutom kombinerad med koncentrationssvårigheter som försvårar inlärning. Det handlar om stora grupper elever, cirka 13–med svag teoretisk förmåga och ytterligare har koncentrationssvårigheter. Det handlar alltså om flera elever i varje klass. Det är viktigt att hålla i minnet att det rör sig om elever inom normalvariationen, alltså inga direkt avvikande barn. Dock behöver dessa elever mer vuxenstöd i skolan. Förutsättningarna att klara teoretiska ämnen och klara koncentrationskrävande uppgifter skiljer sig mellan olika personer, men detta beaktas inte tillräckligt . Dessa elever vill verkligen prestera, men de har en större begränsning och betydligt högre hinder än de övriga att nå målen. Detta är helt klart en glömd grupp och det behövs större fokus på kärnfrågan: elevers olika förutsättningar för teoretisk inlärning. Vi behöver identifiera dem med ökat behov av pedagogiskt stöd och vi behöver ge ett uppdrag att se över och komma med förslag på hur vi ska komma tillrätta med problematiken med elevers olika förutsättningar för teoretisk inlärning.
mot · H102Ub489 · 2013-10-01 00:00:00 — Ledighet vid förtroendeuppdrag för studerande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagstiftningen angående ledighet för förtroendeuppdrag. I kommunallagen 4 kap. 11 § garanteras personer med förtroendeuppdrag ledighet från arbete i den mån som behövs för att kunna fullgöra sina uppdrag. Rätten till ledighet innefattar möten i kommunala organ, andra möten som är nödvändiga för uppdragen, resor till och från mötena och nödvändig dygnsvila före eller efter mötena. Detta skydd i lagen är till för att garantera att allmänheten ska kunna engagera sig politiskt. Man vill ha en så bred representation som möjligt med i de politiska organen eftersom demokratin främjas då de förtroendevalda speglar befolkningen. Personer, vars huvudsakliga sysselsättning är att arbeta, har alltså en laglig rätt att delta i de möten som ingår i deras uppdrag. Äldre personer som hunnit gå i pension förfogar själva över sin tid, och politiskt engagemang ter sig därför inte allt för svårt att genomföra. Studenter däremot saknar motsvarande skydd i lagen för ledighet för förtroendeuppdrag. Detta är bekymmersamt då det oftast är yngre personer som studerar, och studenter är en stor och viktig grupp i arbetet med att forma vårt samhällsbygge. Det enda som står att finna om studerandes rätt till ledighet finns i högskoleförordningen (1993:100), där det anges i 7 kap. 20 § att en högskola får medge att den som är antagen till grundläggande högskoleutbildning vid högskolan får fortsätta sina studier efter studieuppehåll. Om en högskola inte anser att ett förtroendeuppdrag är en särskild omständighet för att få studieuppehåll måste studenten acceptera det. Situationen är ännu värre på privata högskolor och gymnasieskolor samt annan högre utbildning som inte omfattas av nämnda bestämmelser. Där gäller skolans egna regler, vilka kan se ut hur som helst. Studier är kanske viktigare än någonsin i dagens samhälle och intentionen med motionen är inte att politiska uppdrag ska ses som en ursäkt att sätta studierna åt sidan. Syftet är i stället att studenter har rätt att vara frånvarande från undervisning som ses som obligatorisk av gymnasiet eller universitet och komplettera det som missas vid annat tillfälle eller på annat vis. Vi vet också att det är fler äldre än yngre som engagerar sig politiskt, och då det finns en vilja att alla åldersgrupper ska finnas representerade bör vi i möjligaste mån undanröja påtagliga hinder som föreligger för samhällsengagemang. Den nuvarande lagstiftningen borde omfatta även gymnasie- och högskole- eller universitetsstuderande. Därför bör ett lagrum som reglerar studenters möjlighet till ledighet för förtroendeuppdrag inkorporeras i högskolelagen. En översyn av högskolelagen, angående ledighet för förtroendeuppdrag, bör initieras.
mot · H102Ub491 · 2013-10-02 00:00:00 — Åtgärder för minskad arbetslöshet i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för minskad arbetslöshet i . Arbetslösheten är hög i landet och så även i , som i övigt har goda förutsättningar för arbete. Befolkningen fortsätter att öka, det finns många mindre företag och en stark besöksnäring. Trots dessa goda förutsättningar har arbetslösheten ökat i snabb takt . Långtidsarbetslösheten minskar inte, utan antalet deltagare i fas 3 var 844 personer, vilket är en ökning från året innan och beräknas växa till över 900 . Det allvarliga är den höga ungdomsarbetslösheten, som fortsätter att öka. Att allt fler ungdomar står utan ett jobb riskerar att få förödande konsekvenser . Därför krävs det åtgärder mycket snabbt. Det handlar om en kraftfull satsning på utbildning, så att ungdomar kan fullfölja skolan och skaffa sig ordentlig kompetens för att kunna ta de jobb som finns. Det behövs också praktikplatser för att unga ska få erfarenhet av arbete och få in en fot på arbetsmarknaden. Samarbetet mellan högskola och företag måste förbättras. Detta gäller inte minst möjligheterna för företagen att ta del av befintliga forskningsprojekt och forskningsresultat. Detta leder till företagsutveckling och fler arbetsplatser. måste få fler studieplatser och större forskningsresurser för att bättre kunna ge stöd för utveckling av företag och samhälle.
mot · H102Ub492 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om läxor i skolan. Läxor är en del av skolplanen. Sett ur ett jämlikhets- och jämställdshetsperspektiv bör en översyn göras om barn och ungdomar med olika bakgrund och hemförhållande har samma möjlighet att klara av att göra sina läxor. kan du som förälder om din ekonomi tillåter köpa läxhjälp till ditt/dina barn, vilket skapar ojämlika förhållanden för våra barn redan i . Inom barn- och ungdomsorganisationen möter vi många barn/ungdomar som vittnar om att förutsättningarna ser olika ut. Några ungdomar framför följande tre synpunkter: Eleverna börjar sin dag med att gå till skolan. Beroende på vilken årskurs går man olika antal timmar i skolan, allt . För ett barn eller en ungdom är det en hel arbetsdag. Sedan när man kommer hem kräver lärarna att man ska sätta sig och göra läxor. Beroende på hur lätt man har att lära tar detta allt mellan och . Om detta skulle ske på en vanlig arbetsplats vore det olagligt. En chef kan aldrig tvinga någon att ta med sig arbete hem. Jag tycker helt klart att tiden i skolan ska räcka till för att lära sig det man behöver. Det är lärarnas ansvar att lära ut. Det är inte meningen att eleverna ska behöva lära sig själva hemma. Vissa kanske har svårigheter med att lära in. I så fall ska det finnas möjlighet att få hjälp, vilket kan vara svårt hemma. skyller man på eleven om det är så att han/hon inte klarar prov eller läxförhör, fast det egentligen borde vara läraren som ska stå till svars. Läxor är ett orättvist sätt att lära ut. När man tillämpar läxor som ett sätt i inlärningen favoriserar det de elever som har det bättre ställt ekonomiskt, elever vars föräldrar har tid att vara hemma och har högre utbildning än andra föräldrar. blir det svårare för den elev med en ensamstående mamma som kanske måste arbeta för två för att kunna försörja sin familj. Eller för elever med föräldrar som kanske inte hade någon möjlighet att plugga på gymnasium eller högskola och universitet. Om eleverna upplever att läxor tvingar dem att ta med sig arbete hem efter avslutad arbetsdag kanske motivet för att göra läxorna inte blir bra. Skolan och skolans arbete måste vara utformat så att eleverna upplever trivsel, känner att det är roligt och lustfyllt att lära. Lusten till lärande ska även stimulera till en kreativ fritid. Om läxorna då känns tvingande eller att man inte har möjlighet till hjälp i hemmet eller till eget tidsutrymme till läxan, blir läxan en belastning och kan påverka hela skolgången. Läxorna har blivit en klassfråga. Därför bör det ske en översyn, och målet bör vara att läxläsning är en del av skoldagen i skolan. i (S)
mot · H102Ub493 · 2013-10-02 00:00:00 — Fler läkare i sjukvården tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler läkare i sjukvården. Bristen på läkare inom den svenska sjukvården har under en lång följd av år varit ett stort problem och då framförallt när det gäller distriktsläkare. Någon lösning syns inte på detta trots påpekanden och alarmerande rapporter. Läkarbristen fortsätter att vara ett stort problem för landstingen och inte minst för patienterna. Kostnaderna för stafettläkare blir mycket höga för de landsting som måste använda sig av dessa. är det många landsting som brottas med problemen med läkarvakanser och rekrytering, och problembilden tycks snarare öka än minska framförallt i skogslänen och i områden långt från storstäder och universitetssjukhus. Tryggheten för en patient när det gäller att få träffa samma läkare vid varje besök kan inte överskattas. Det är oerhört viktigt att läkaren känner patienten, speciellt om patienten har återkommande läkarbesök. Men alltför många patienter får träffa olika läkare vid varje besök på framförallt vårdcentralerna, vilket är helt oacceptabelt. Medborgarnas behov och önskemål måste stå högt på listan när det gäller fler läkare. Att veta att det finns läkarkompetens att tillgå när man besöker vårdcentral eller lasarett är viktigt, likaså att man känner tillit och förtroende för den behandlande läkaren. Det handlar således om tillgänglighet och om förtroende för att samhället ser till att det finns tillräckligt med personal inom sjukvården. Den arbetssituation som råder på våra vårdcentraler och sjukhus kan heller inte betraktas om tillfredställande för den fast anställa läkarkåren.Totalt sett är dock frågan om bristen på läkare ett stort problem som måste åtgärdas på politisk väg. Att se till att utbilda fler läkare liksom att validera utländsk läkarkompetens är en väg att gå, som snabbt behöver aktualiseras och åtgärdas. Intresset för att bli läkare är stort, men hjälper det inte långt att den som söker sig till läkarutbildningen har toppbetyg. Det är ändå svårt att komma in på utbildningen, eftersom platserna är för få. Alternativet blir att istället söka sig till läkarutbildning i något annat land. Detta sker då som svenska landsting söker med ljus och lykta efter läkare utomlands. Detta förhållande visar med all tydlighet nödvändigheten av att vi i inrättar fler utbildningsplatser för läkare, vilket också skulle medföra att vi kan eliminera kostnaderna för stafettläkare och få en tillfredställande grundbemanning på våra vårdcentraler och sjukhus.
mot · H102Ub494 · 2013-10-01 00:00:00 — Genusvetenskapens betydelse i lärarutbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmärksamma genusvetenskapens betydelse i lärarutbildningen samt följa utvecklingen vad gäller lärarutbildningens genusperspektiv. Hälften av kommuner har något som kallas jämställdhetsresurs, men det räcker inte. Det är viktigt att vi redan från början iakttar dessa frågor i barnens utbildning och i ett tidigt stadium av deras utveckling. är inte genusvetenskapen en naturlig del i lärarutbildningen och det på grund av att sådana krav aldrig har ställts. bör genomsyra hela samhället för att vi ska få ett mer jämställt samhälle. Man kan urskilja två riktningar när det gäller genusvetenskap i utbildningen för lärarstudenter, en riktning där det har framkommit att det har givits tillräcklig med genuskunskaper på utbildningen och en annan riktning som säger att det över huvud taget inte har framkommit några genuskunskaper på utbildningen. I Delegationen för jämställdhet i förskolan (SOU 2004:115) menar man att olika lärosäten ger olika mycket kunskaper om genus och jämställdhet, och att vissa tycker att det pratas för mycket om genus medan andra knappt har fått någon utbildning alls i det. I samma delbetänkande visas även att målen som handlar om kön och värdegrunden i examensordningen för lärare kan tolkas på olika sätt (högskoleförordningen 1993:100). Här handlar det dock om olika åsikter om samma utbildning. Vi borde kräva av skolan att alla barn ska behandlas lika, och det är här som våra pedagoger behöver baskunskaper i genusvetenskap. Börjar vi observera och diskutera vad som händer runt omkring i skolmiljön med eleverna och lärarna är det också mycket lättare att barnen blir uppmärksamma på genus som en del av vardagen. Det är viktigt för lärarna att både observera och att diskutera det man ser. Visserligen kan det se ut som att skolpersonalen behandlar alla lika, men med röstläge eller olika tillsägelser behandlas killar och tjejer olika. Även historieböcker och språkböcker bör analyseras så att eleverna får ett genusperspektiv redan från unga år. Idrott och data är andra exempel, även i skolans värld, där killarna ofta brer ut sig och tar stor plats på tjejernas bekostnad. fungerar verksamheten bra i våra skolor och på vissa håll finns även ett genusperspektiv inte bara i en skolplan utan även som en del i vardagen. Men detta utesluter inte att den pedagogiska delen på våra högskolor även bör innefatta genusvetenskap. Regeringen bör än mer uppmärksamma genusvetenskapens betydelse i lärarutbildningarna.
mot · H102Ub496 · 2013-10-01 00:00:00 — Bättre arbetslivskoppling för studenter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre arbetslivskoppling för studenter. När studenterna får frågan om vad de saknar i sin utbildning uppger inte mer praktik. Det är förståeligt att studenterna vill minska sin osäkerhet inför det kommande arbetslivet genom att utsätta sig för mer arbetslika situationer inom ramen för sin utbildning. För en bättre arbetslivsanknytning ger en verklighetsförankring i utbildningen. Det innebär att fler studenter får kunskap om vad de utbildar sig till, samt att man därigenom kan göra mer välavvägda studieval. Arbetslivsanknytning ger förståelse för sammanhang och studiemotivation. Arbetslivsanknytning utjämnar också skillnaderna i kontakter på arbetsmarknaden som är så viktiga för att få det jobb studenten strävar efter. Ett modernt samhälles utveckling förutsätter en ökad kontakt mellan å ena sidan och näringsliv och samhälle å den andra sidan. En förbättrad arbetslivskoppling gynnar således inte bara studenterna utan är även viktigt för utvecklingen av näringsliv och samhälle. Genom en utökad kontakt ökar också kunskaperna om den senaste forskningen i näringsliv och samhälle som studenterna tar med sig insikter om hur forskningsresultat nyttjas i praktiken tillbaka till lärosätet. Arbetslivsanknytning kan ske på många olika sätt. Inom vissa utbildningsområden och program är praktik en självklarhet, inom andra områden är det lågt prioriterat. Vi menar att det är rimligt att sätta upp målsättningen att alla studenter som vill och som studerar för att få en examen erbjuds praktik under sin utbildning. Detta bör tydligt formuleras i uppdragen till lärosätena, och lärosätena bör få i uppgift att redovisa vilka åtgärder man vidtagit och vilka resultat man uppnått. Det är oacceptabelt att studenter genomgår en tre- respektive femårig utbildning utan någon som helst praktisk förankring till det de utbildas till. Därför bör samtliga högskolor och universitet få ett tydligt uppdrag att förbereda studenterna inför arbetslivet. Särskilt viktigt är detta för studenter som saknar kontakter och nätverk. Högskolor och universitet bör även få i uppdrag att inlemma karriärplanering för alla studenter tidigt i utbildningen, och studie- och karriärrådgivningen på landets universitet och högskolor bör förbättras.
mot · H102Ub499 · 2013-10-01 00:00:00 — Genuspedagogik i förskola och skola tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en skola där genuspedagogik får ett större utrymme. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lärarna får utbildning i genuspedagogik så att invanda normsystem kan brytas . Jämställdhetens möjligheter börjar vid födseln. Familjelivet skapar den första rollfördelningen som bestämmer hur könsidentiteten kommer att förverkligas. Ett samhälle, som har jämställdheten som en av sina grundvärderingar, har som uppgift att hjälpa föräldrar att skapa en ram för familjelivet, som är baserat på likvärdiga livsvillkor för pojkar och flickor, och som långsiktigt ger barnen möjlighet att leva ett jämställt liv. Frågor som berör våra uppfattningar om kvinnligt och manligt är ofta känsliga. En hel del missförstånd finns om vad genus är. Genusperspektiv är inte detsamma som att sätta fokus på kön eller att studera kön eller könsskillnader utan att sätta fokus på våra föreställningar om män/manligt och kvinnor/kvinnligt och på det sättet förstå samhället på ett nytt sätt. Genusforskare förnekar inte biologiska skillnader mellan män och kvinnor utan undersöker föreställningar som finns och betydelsen som knyts till dessa skillnader. Vad och vem definierar våra normer? Genusmedveten pedagogik handlar också om vilka normer vi har om klasstillhörighet, etnicitet och funktionsnedsättning. En vanlig uppfattning är att könsnormerna har spelat ut sin roll, att män och kvinnor behandlas och bemöts lika. Att så inte är fallet finns det många exempel på inom forskningen. Villkoren för män och kvinnor är inte lika, inte heller för pojkar och flickor. Här spelar förskolan och skolan en mycket viktig roll och genusmedveten pedagogik i dessa verksamheter är ett viktigt instrument för att öka jämställdheten mellan könen, men också för att bryta invanda normsystem i livet. Kommunerna, som är huvudmän, har ett viktigt uppdrag att skapa förutsättningar så att personalen får fortlöpande kompetensutveckling i frågor som rör genus. Exempelvis kan det handla om språkets betydelse och hur både flickor och pojkar redan i förskolan uppmuntras till ett rikt och icke könsstereotypt språk. Jämställdhet och andra frågor som berör genus finns med i kursplanerna för skolan. Lärare måste ha kunskap för att kunna diskutera dessa frågor med sina elever och inte bara utgå från sina egna värderingar. Risken är stor att skolans jämställdhetsmål motverkas om sådant som rör kön fokuseras utan att de sätts in i ett större sammanhang. Genusmedveten pedagogik i skolan är ett viktigt instrument för att öka jämställdheten mellan könen, men också för att bryta invanda normsystem i livet. Lärarna måste få ta del av den forskning som finns på området för att ha instrument att förmedla kunskapen och bryta normproblemet i tidig ålder.
mot · H102Ub501 · 2013-10-01 00:00:00 — Återinför 25–4 regeln tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra 25:4– regeln. Det faktiska lärandet sker först när vi skaffar oss nya erfarenheter och interagerar med andra människor. De äldre studenterna utgör en viktig resurs eftersom de oftast är mycket studiemotiverade och har helt andra erfarenheter än sina yngre studiekamrater. När 25:4-regeln infördes var det för att minska den sociala snedrekryteringen till högskolan. Den som hade arbetslivserfarenhet kunde därmed uppnå grundläggande högskolebehörighet. Regeln innebar en andra chans för dem som ville ändra inriktning i livet. Denna möjlighet finns kvar eftersom regeringen avskaffade regeln inför antagningen 2008. Regeln innebär att du måste vara det kalenderår som utbildningen börjar och att du måste ha arbetat på minst halvtid. Dessutom krävs att du har läst minst två årskurser svenska och två årskurser engelska från en tvåårig eller treårig linje, alternativt svenska B och engelska A. För att minska den sociala snedrekryteringen är 25:4-regeln ett av flera viktiga steg. Regeln bör återinföras.