mot · H102Ub469 · 2013-10-03 00:00:00 — Ökad satsning på forskning och högre utbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anslå extra medel till kärnfysik, geovetenskap och andra liknande forskningsinitiativ i enlighet med vad föreslår inom utgiftsområde 16 anslaget 5:1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anslå extra medel till rymdforskning och rymdverksamhet i enlighet med vad föreslår inom utgiftsområde 16 anslaget 3:4. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en riskkapitalfond med uppgift att kommersialisera svenska innovationer, där en del av finansieringen sker genom vinstuttag från Vattenfall.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka satsningen på kulturarvsforskning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en kulturarvsfond.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydligt ökade anslag till energiforskning och energieffektivisering i enlighet med vad föreslår inom utgiftsområde 21 anslaget 1:5 och anslaget 1:11.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att begreppet konstnärlig forskning måste definieras vetenskapligt och utvärderas likt andra discipliner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genusforskning och jämställdhetsforskning måste vila på vetenskaplig grund och ha sin utgångspunkt i verkliga förhållanden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka anslagen till den högre utbildningen i enlighet med vad föreslår i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka studenternas anställningsbarhet och säkerställa relevant forskning genom en ökad skyldighet för högskolorna att samverka med det omgivande samhället. 1 Yrkandena 3 och 6 hänvisade till NU. 2 Yrkandena 4 och 5 hänvisade till KrU. Allmänt om forskningspolitiken i är ett land vars välstånd i hög grad är byggt på vår goda innovationsförmåga, inte minst inom industrisektorn. Fortsatta satsningar på forskning och utveckling, tillsammans med en väl fungerande utbildningspolitik, är av central vikt för att vi tillsammans ska kunna återupprätta som ett land vars stora konkurrensfördelar är innovativa och kunskapsbaserade sektorer snarare än låglönesektorer. Den forskningsverksamhet som bedrivs på svenska universitet och högskolor är oerhört viktig för att ska kunna underhålla och återskapa den spetskompetens som är nödvändig för att skapa nya innovationer och ny kunskap. Dock måste vi beakta att forskning och innovation inte enbart ska vara inriktad på att uppfylla de strategiska mål som för tillfället är aktuella, även om detta naturligtvis också är av mycket stor vikt. Det måste finnas en balans så att vi även finansierar forskning och innovation där den omedelbara nyttan kanske inte alltid är självklar. satsar relativt mycket offentliga resurser avseende andel av BNP på forskning och utveckling och ligger numera på vad som kan anses vara en rimlig nivå. Men om ska vara en framträdande kunskapsnation är dagens resurser inte tillräckliga. Därför väljer att utöka forskningsanslagen inom högskolorna och universiteten med totalt . anser vi det vara oroväckande att det svenska näringslivets avsättningar för forskning och utveckling i som andel av BNP har minskat . anser att regeringens satsningar på synkrotronen och spallationskällan är goda initiativ. Vi tror att dessa projekt långsiktigt kan ge stor utdelning vad gäller forskningsresultat och framåtskridande. Vi stödjer även regeringens strävan att rekrytera de forskare som har störst potential för framtiden, som vi vill påpeka vikten av att premiera kvalitet framför kvantitet. satsar totalt mer än regeringen för olika forskningsinitiativ . Vi vill särskilt satsa på disciplinerna informationsteknik, kärnfysik, genteknik, nanoteknologi, mineralogi och geovetenskap samt rymdforskning och rymdverksamhet. har varit bland de främsta länderna i världen när det gäller utveckling, kommersialisering och användning av it-baserade system. Detta är en position som gett konkurrensfördelar och som vi på intet vis bör överge eller ringakta. Snarare bör vi med varsamhet förvalta och vidareutveckla denna gynnsamma ställning. Den svenska it-ekonomin omsätter av BNP och den andel som har it-lösningar som en fundamental del av sin verksamhet är betydligt större än så. Behovet av it-kompetens i samhället kommer att öka markant , och med tanke på de starka ekonomiska incitament som finns i branschen så kommer detta till största delen att tillgodoses av näringslivet. Kärnfysik är en essentiell del av de många vetenskapliga framgångar som mänskligheten har fått skörda . Många av de saker vi tar för givet har uppkommit tack vare de insikter som forskare har skaffat sig på fältet under årens gång. har det gett människan möjligheten att utnyttja en av naturens starkaste krafter, vilket innebär stora möjligheter såväl som risker och utmaningar. Kärnenergi är en ofrånkomlig del av vår verklighet ur såväl negativa som positiva aspekter. Den skänker oss framför allt en klimatvänlig och prisvärd energiform. Djupare kunskap och insikter ger dock en större förmåga att hantera och kontrollera de risker som följer med brukandet av fissionskraft. Med stigande oljepriser och diskussionerna kring hur människans förbrukning av fossila kolväten förändrar klimatet, har efterfrågan på alternativa energiformer gjort kärnkraften mer aktuell . Forskning i riktning mot säkrare såväl som mångdubbel energieffektivare reaktorer är ett område som bör satsa på. Om ska ha möjlighet att vara en del i utvecklingen av nästa generation kärnkraft behöver vi bredda kunskaps- och kompetensbasen inom detta område. Gentekniken har gett häpnadsväckande insikter i hur organismers dna och genetik fungerar. Dessa framsteg innebär stora möjligheter för framför allt medicinska ändamål, men kommer även att ha en stor inverkan på framtidens industri, exempelvis genom framställning av kemiska och biologiska produkter. kan många av de ärftliga sjukdomar som ansågs obotliga med framgång behandlas med hjälp av genterapi. De medicinska implikationerna som nämnts kommer att innebära stora positiva förändringar för sjukvården. Med hjälp av en större insikt i hur dna:s byggstenar interagerar kan läkare och forskare finna kunskap om hur man kan bota och undvika ett flertal av de svåraste sjukdomar och tillstånd vi kan drabbas av. Gentekniken är också en viktig pusselbit för att minska människans påverkan på miljön och för att uppnå ett hållbart jordbruk. Med genteknikens hjälp kan man få fram nya miljöfrämjande grödor med en lång rad viktiga egenskaper. finns både forskning och tillämpning av nya egenskaper hos växter som kommer att revolutionera vår värld, såsom bättre näringsutnyttjande. Detta gör att man kan gödsla mer effektivt och minska näringsläckage som annars leder till övergödning av sjöar och innanhav. Vidare finns projekt för att få fram grödor som innehåller högre halter av viktiga näringsämnen samt nya näringsämnen som man annars bara kan få via till exempel fisk. I våra ambitioner att minska vårt beroende av fossil olja tror sig forskarna kunna skapa växter som kan producera produkter för kemikalieindustrin. Vidare kan man skräddarsy egenskaper som gör dem tåliga för ofördelaktiga förhållanden genom att de är bättre rustade mot torka, kyla och salt. är världsledande på många av de områden som innefattas av gentekniken. Detta är en position vi bör sträva efter att behålla och utveckla både för att kunna utnyttja de omisskännliga fördelar detta kommer innebära för vårt samhälle i stort, såväl som för att studera och förebygga de faror som denna teknik kan medföra. Nanoteknologi är en av världens snabbast växande teknikformer vars vetenskapliga betydelse och kommersiella applikationer varit så signifikanta att de i , som är ett av teknikens mest framträdande utvecklingscentrum, redan attraherat särskilt statligt stöd och engagemang. Dess framtida potential blir större och tydligare , men kommer att innebära nya krav på kunskap och förståelse i ämnet. Forskare menar att nanoteknologi de kommande decennierna kommer att innebära en större förändring för mänskligheten än den industriella revolutionen, med potential att grundligt förbättra samtliga teknikformer som vi använder oss av. De sociala och ekonomiska möjligheterna i att ligga i framkanten av denna utveckling är enorma. Den djupgående förändring som nanoteknologin kommer att innebära de kommande decennierna kommer sedermera att medföra stora utmaningar för vårt sociala, industriella och ekonomiska system, vilket kräver omfattande förberedelse såväl utbildningsmässigt som utvecklingsmässigt. Detta kommer att kräva särskilda åtgärder från såväl stat som de organisationer och företag som är involverade i den nanoteknologiska sektorn. Därför är det viktigt att redan nu påbörja främjande investeringar, arbeten och diskussioner för att kunna stå på en stabil grund när världen går in i denna omvälvande fas. har av sin tradition som gruvnation en stark kompetens inom gruvnäringen. Denna kompetens är dock inte given för alltid utan vi måste kontinuerligt hävda vår position. Regeringen lämnar i detta avseende mycket övrigt att önska. Forskningen inom prospekteringsrelaterade ämnen har varit svårt eftersatt med följd att vår tidigare starka kompetens inom malmgeologi kraftigt försvagats. Vi har tillika enbart en professur inom området. önskar anslå medel till ett nytt forskningscentrum för att flytta fram våra positioner inom mineralogi och geovetenskap. Då samtliga nordiska länder (huvudsakligen genom ) är starka gruvnationer och de nordiska länderna har mycket gemensamt i de flesta avseenden, är vår ambition att ett nytt forskningscentrum ska etableras inom ramen för ett gemensamt, nordiskt initiativ. Vi anser att det är av stor vikt att allokera resurser till bland annat med syftet att öka antalet utbildningsplatser med inriktning mot gruv- och mineralverksamhet. geologiska undersökning (SGU) spelar en nyckelfunktion inom en aktiv gruvpolitik. Utöver att vara expertmyndighet för berg, jord och grundvatten vill ge SGU en mer proaktiv roll i själva prospekteringsarbetet. Rymdforskning och rymdverksamhet är ett område med många framtidsperspektiv och spin-off-effekter. vill därför successivt öka anslagen på området med målet att svensk rymdforskning ska ligga i framkant. Under flera tillfällen har av utskickad räddningspersonal haft problem med säker kommunikation inom krisberedskap som exempelvis vid katastrofhjälp, demokratistöd och försvarsinsatser. Vid internationella operationer med många deltagarländer och där framför allt stora länder sätter in stora resurser uppstår ofta begränsningar i tillgången till befintliga satellitkommunikationssystem. Tydliga exempel på detta var kommunikationssvårigheterna vid tsunami- och Haitikatastroferna. Även i har myndigheterna svårt med robust kommunikation vid katastrofer. har en lång tradition av avancerad rymdteknik och rymdsystem. Stora länder har systematiskt efterfrågat samarbete med svensk rymdindustri för kostnads- och riskdelning av små satellitsystem som snabbt kan komplettera de behov som krisberedskapsmyndigheter ofta har. Inte minst är säkra och oberoende kommunikationslösningar vid katastrofsituationer hett efterfrågade. Behovet av nationella och internationella kritiska kommunikationslösningar är tydligt för att ska stå bättre rustat i vår krisberedskap. Med den bakgrunden och med tanke på den höga teknologi- och systemkunskap som svensk industri besitter i kombination med möjligheten till samarbete med andra länder och senare export av produkter inom området så föreslår en stor satsning på rymdteknik och rymdsystem med ett säkerhetsperspektiv. Riskkapitalfond för forskning och innovation Svenska företag saknar sällan idéer eller visioner men lider ofta brist på kapital för att förverkliga dessa. Detta leder i sin tur till att många potentiella arbetstillfällen aldrig skapas. Eftersom det främst är hos mindre svenska företag, eller enskilda individer, som grunden till morgondagens stora innovationer finns, måste det strukturella problemet med brist på riskkapital brytas. ser ett behov av en marknadskompletterande riskkapitalfond, där fonden prioriterar företag och innovatörer som har små möjligheter att söka kapital på den ordinarie riskkapitalmarknaden, för att på det sättet främja innovationsutvecklingen och stärka landets konkurrenskraft. Vi föreslår en extra vinstutdelning från på under förutsättning att vinstutrymmet finns. Pengarna går till den marknadskompletterande riskkapitalfonden. Det handlar inte om att staten ska agera riskkapitalister efter eget tycke och smak med svenska skattepengar. Det handlar snarare om att, där vi ser goda möjligheter till avkastning, också kunna bistå svenska småföretag med kapital som de behöver för att förverkliga idéer som vi bedömer har en god chans att växa till något betydligt större än just en idé. Fokus ska ligga på kunskapsintensiva branscher, vilket gör att vi stärker den svenska internationella konkurrenskraften på området. Forskning inom kultur och kulturarvsområdet anser att kulturarvsforskningen måste få ett större anslag och satsar ytterligare till förfogande för . Vi satsar ytterligare till en kulturarvsfond. Detta som ett led i långsiktiga strävan att stärka kärnan i den svenska kulturen och återupprätta en gemensam nationell identitet. Med inspiration från bland annat vill vi därför inrätta en särskild fond dit privatpersoner, organisationer, föreningar och i särskilda fall även kommuner ska kunna vända sig för att äska medel till verksamheter som bevarar och levandegör det traditionella svenska kulturarvet. Utöver att bidra med rena ekonomiska medel skulle en särskild kulturarvsfond också skicka en tydlig signal om att staten värdesätter den svenska nationens historia och kulturarv. satsar mer på energiforskning och mer på energieffektivisering än regeringen. Detta för att påskynda framtagandet av långsiktiga hållbara energilösningar, för att långsiktigt säkra vårt lands energiförsörjning samt som ett led i vår övergripande och långsiktiga målsättning om ett fritt från oljeberoende och andra fossila bränslen. Energieffektivisering är ett av flera områden som har en betydande potential och som måste utnyttjas. Den offentliga sektorn ska sträva efter en energieffektiv verksamhet, detta genom upphandling av ny och innovativ energieffektiv teknik inom alla led, från produktion till slutanvändning. Vi motsätter oss inte av princip konstnärlig forskning, men det tidigare beslutet att ändra högskolelagen innan begreppet konstnärlig forskning ens är ordentligt definierat anser vi vara oseriöst. Regeringen betonar själv i sin forskningsproposition den konstnärliga forskningens särart gentemot övrig forskning. På definieras begreppet konstnärlig forskning enligt följande: Konstnärlig forskning tar sin utgångspunkt i den konstnärliga processen och verksamheten. Forskningen, som kan beröra alla konstarter, är praktikbaserad och inkluderar en intellektuell reflektion för att utveckla ny kunskap. Resultatet från konstnärlig forskning redovisas vanligen i både gestaltande och skriftlig form. Detta är varken en definition eller en målsättning och vi finner den otillräcklig och direkt ovetenskaplig. Inom naturvetenskaperna innebär forskning att utöka våra kunskaper om den verklighet vi lever i och som omger oss, detta för att eventuellt kunna utnyttja denna verklighet till mänsklighetens fromma. Inom samhällsvetenskapliga ämnen utforskar vi hur samhället är uppbyggt, hur det fungerar och påverkar oss människor. Inom psykologi, medicin och beteendevetenskap forskar vi om människor för att lära oss mer om oss själva. Men vad exakt innebär konstnärlig forskning? Vad är det för kunskaper man vill avtäcka och vad exakt är målsättningen? Detta är frågor vi vill ha svar på. Inom forskning av övriga discipliner mäts kvaliteten genom antalet publiceringar och citeringar. Detta kunde även vara en mätbar variabel för konstnärlig forskning. har inget att anföra mot att medverkar i forskningsprojekt i samarbete med EU, förutom att vi hyser en stark oro för den tematiska styrning som utövas av EU. Vidare anser vi att det är fel väg att gå när EU väljer att prioritera regioner där forskning och innovation är som svagast, i stället för att förvandla redan bra kunskapskluster till världsledande. Enligt vår mening måste internationell konkurrenskraft baseras på att vässa våra spjutspetsar och inte att lyfta alla regioner till en medioker nivå. Ett, relativt sett, mindre antal riktigt starka regionala forsknings- och innovationsområden kommer att fungera som draglok i tillväxten och uppfyllandet av de strategiska mål som uppställts. Således menar att regeringen ska verka för att EU satsar mer renodlat på den bästa forskningen, utvecklingen och innovationen. Forskning för ökad jämställdhet För är det en fullständig självklarhet att män och kvinnor har exakt samma värde och att båda könen ska ha samma möjligheter och rättigheter, samt vara lika inför lagen och känna sig trygga och respekterade. Att män och kvinnor är exakt lika mycket värda är däremot inte detsamma som att de också är exakt likadana. Vår uppfattning är att det är helt upp till individen att välja sin egen väg i livet. Vi förespråkar en formell jämställdhet där varken kvinnor eller män ska särbehandlas på basis av sin könstillhörighet. Om detta sedan skulle visa sig leda till att män och kvinnor inte gör allting på samma sätt, i exakt samma utsträckning, så betraktar vi inte det som problematiskt. Det behöver inte innebära något problem bara för att – som skriver på sin webbplats – olika saker, yrken och begrepp uppfattas som manliga eller kvinnliga. Det viktiga är dock att endera sidan inte värderas lägre än den andra. En stor del av svensk genusforskning har utmärkt sig för att inte bygga på vetenskaplig grund. Orsaken till detta är den politisering som skett inom detta ämne. Seriös genusforskning är dock av godo och för samhällsutvecklingen framåt. Därför bör regeringen säkerställa att genusforskningen vid våra svenska högskolor och universitet vilar på vetenskaplig grund och har sin utgångspunkt i verkliga förhållanden. Högre utbildning av hög kvalitet ser med oro på att resurstilldelningen till den högre utbildningen urholkats . Lärare vittnar om många timmar obetald arbetstid, arbetsgivare vittnar om svårigheter med att behålla kompetent personal på grund av bristande konkurrensfördelar rörande såväl lön som arbetsmiljö, och såväl studenter som deras organisationer vittnar om allt större undervisningsgrupper och allt färre lektioner. Detta leder till att den viktiga interaktionen mellan lärare och elev i det närmaste är helt eliminerad. Sammantaget innebär det en kraftig sänkning av utbildningskvaliteten. kan inte acceptera den pågående kvalitetsförsämringen av den högre utbildningen, vilken även riskerar att påverka kvaliteten på svensk forskning negativt. Vi väljer därför att satsa , med fokus på områdena naturvetenskap och teknik, för att öka lärartätheten i den högre utbildningen med ett långsiktigt syfte att komma till rätta med resursbristen vid våra högskolor och universitet enligt den så kallade Grundbultens beräkningar. Samverkan med det omgivande samhället I högskolelagen står det att läsa att det ingår i högskolornas uppgift att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet samt verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta. Enligt 2009:28 följs dock inte denna paragraf på ett tillfredsställande sätt, som man menar att utrymmet för enskilda tolkningar är för stort. Detta är allvarligt. Vi instämmer med regeringen att det är av största vikt att högskolor och universitet samarbetar med det omgivande samhället med syftet att forskningsbaserad kunskap ska komma till nytta. Lika viktigt är att lärosätena klarar av att utforma utbildningarna i syfte att säkerställa studenternas anställningsbarhet efter avslutad utbildning samt att lärosätena klarar av att samarbeta och föra dialog med det omgivande samhället och presumtiva arbetsgivare i syfte att öka anställningsbarheten hos studenterna efter avslutad utbildning. För att säkerställa att relevanta utvärderingar görs fortlöpande, vill vi att en passus införs i högskolelagen där det framgår att lärosätena inte bara samarbetar med det omgivande samhället med syftet att forskningsbaserad kunskap ska komma till nytta, utan att de även har en skyldighet att fortlöpande följa upp examinerade studenter avseende hur de upplevt sin utbildning och dess lämplighet för arbetsmarknaden, samt vilken framgång som de rönt på arbetsmarknaden efter avslutad utbildning.