mot · H102U303 · 2013-10-04 00:00:00 — Socialdemokraterna vill att verkar för skärpta internationella regelverk för att motverka kapital- och skatteflykt samt att det svenska utvecklingssamarbetet arbetar aktivt med kapacitetsstärkande arbete gällande skatteuppbörd och skatteförvaltning. Skatteparadis ska motverkas. 2.10Demokrati och mänskliga rättigheter De mänskliga rättigheterna är universella, odelbara och individuella. Politiska, ekonomiska, sociala och kulturella fri- och rättigheter förutsätter och förstärker varandra. I vår globaliserade värld behöver demokratin bryta igenom för att kunna påverka globalt. Utvecklingssamarbetet är ett bidrag till att bryta maktlöshetens strukturer som håller människor kvar i hunger och hopplöshet. Frågor om demokrati och mänskliga rättigheter är grundläggande i utvecklingssamarbetet. Fattigdom är inte endast en fråga om brist på pengar eller hunger, det är också en fråga om brist på makt och möjligheter. Socialdemokraterna menar att det svenska demokratistödet ska utgå från insikten om vikten av att stärka kvinnors politiska inflytande samt stödja demokratiarbete genom det civila samhället, exempelvis i och . Det civila samhällets betydelse för demokrati beskrivs också i avsnitt 2.14. bör fortsatt stödja demokratirörelser och yttrandefrihet genom exempelvis informations- och kommunikationsteknik. Men vi vill understryka vikten av att demokratibiståndet måste vara långsiktigt. Kortsiktiga eller enskilda insatser kan utgöra komplement till det långsiktiga stödet för förändring och demokratisk utveckling. Tyngdpunkten ska ligga på det långsiktiga arbetet. Partier och partisystem är viktiga delar av en fungerande demokrati. har partier och dess partinära organisationer utvecklat kompetens för att stödja uppbyggnaden och funktionen av partier i odemokratiska eller demokratiskt svaga länder. Vi menar att dessa insatser i ökad grad bör fokusera på samarbetet systerpartier emellan då vi sett att det är en effektiv arbetsform. När en stat inte utvecklas åt rätt håll gällande demokrati och respekt för mänskliga rättigheter bör biståndet fokuseras till demokratiutvecklande arbete via det civila samhället eller andra lämpliga aktörer. Det finns också fall där ett lands utveckling i ekonomisk mening passerat stadiet för finansiellt bistånd men där demokratisträvanden fortfarande bör stödjas. Att investera i barn och ungdomar är att investera . Barnrättsperspektivet bör genomsyra utvecklingssamarbetet och lyftas fram i dialogen med samarbetsländerna och i de internationella organisationerna. Förtryck, diskriminering eller bestraffning av människor på grund av deras sexuella läggning strider mot mänskliga rättigheter. röst är viktig för att hävda dessa rättigheter på den internationella arenan. Socialdemokraterna menar att kultur är en viktig del av ett samhälles och dess individers frihet. Med kultur och medier som verktyg kan yttrandefrihet, folkbildning, demokratiska samtal och deltagande i samhällsdiskussionen stärkas. Kultur och medier utgör en viktig del av utvecklingssamarbetet, inte minst för folkbildning och demokratistödjande arbete. Kulturbiståndets andel av det totala biståndet har kraftigt minskat under den borgerliga regeringen. Kulturens och mediernas roll i demokratibiståndet bör användas bättre. 2.11Jämställdhet och kvinnors rättigheter Arbetet för att stärka kvinnors rättigheter och för ökad jämställdhet har länge varit en hörnsten i socialdemokratisk politik, såväl inrikes som utrikes. Kvinnors rättigheter är en viktig fråga för hela samhället. Kvinnor är ofta de fattigaste bland de fattiga och de mest utsatta. Maktrelationen mellan könen resulterar i att flickor inte får gå i skola i samma utsträckning som pojkar, att lagstiftning kring exempelvis äganderätt gynnar män och att kvinnor har sämre löner och sämre arbetsvillkor och i högre grad än män saknar inflytande över samhällsutvecklingen. Sexuellt våld och mäns våld mot kvinnor är ett mycket allvarligt samhällsproblem. Svenskt utvecklingssamarbete ska bidra till att öka kvinnors makt över sina egna liv och deras möjligheter att påverka det egna landets utveckling. Att rikta utvecklingssamarbetet till kvinnor stärker deras ställning men det är också ett effektivt sätt att bekämpa fattigdom och främja utveckling. Ökad jämställdhet ger minskad fattigdom. Jämställdhet och kvinnors roll i utvecklingen är ett av den borgerliga regeringens prioriterade teman – ändå tycks det svårt att redovisa hur mycket av svenskt utvecklingssamarbete som riktas till kvinnor, något som uppmärksammats i olika sammanhang. Utvecklingssamarbete riktat till kvinnor är effektivt för att åstadkomma hållbar förändring. En målsättning om att av det svenska biståndet ska nå kvinnor och barn får inte vara tak utan miniminivå. Vi vill säkerställa att prioriteringen får önskvärt genomslag i budgeten och ger långsiktig utvecklingseffekt för fattiga kvinnor. Därför bör redovisningen förfinas för att möjliggöra bättre uppföljning. Det handlar både om att i högre grad rikta insatser till kvinnor och jämställdhetsarbetet generellt och att prioritera stöd till kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter samt rikta demokratistöd till kvinnor och civilsamhället. Ett avsnitt om internationell klimat- och miljöpolitik finns i Agenda för global utveckling. I denna motion återfinns den texten under motionens avsnitt 3 Globalisering. 2.13Civilt fredsfrämjande och konflikt- och krishantering Konflikter och krig för med sig katastrofala följder för enskilda människor och utgör hinder för utveckling och kamp mot fattigdom. Fred och säkerhet är en förutsättning för utveckling som utveckling bidrar till att stärka säkerheten. Konflikter och krig, liksom våldsyttringar i fredstid och sexuellt våld mot civila, drabbar både enskilda människor och hela samhällen. För att bekämpa våld och konflikter krävs ett gediget arbete mot orsakerna till konflikterna, exempelvis sociala och ekonomiska orättvisor. Kvinnors deltagande i konfliktförebyggande och krishantering är en förutsättning för hållbar fred och utveckling. bör agera nationellt och internationellt för att intensifiera arbetet med FN:s resolutioner som exempelvis 1325 om kvinnor, fred och säkerhet samt 1820 om sexuellt våld i konflikter. har genom sin utrikes- och utvecklingspolitik över tiden byggt upp en stor trovärdighet, och svenska insatser är efterfrågade. Vi socialdemokrater vill stärka det svenska arbetet för fred och säkerhet genom höjda ambitioner för medling, konflikthantering och förebyggande fredsarbete. Det bör bland annat göra genom deltagande i civila freds- och krishanteringsmissioner inom FN, EU och . är en efterfrågad aktör och behovet av kvalificerad medverkan kommer med stor sannolikhet vara fortsatt hög. Även svenskt deltagande i konfliktförebyggande insatser som dialog och medling är ett viktigt område. bör vara pådrivande i det internationella samarbetet för konfliktprevention och återuppbyggandet efter en konflikt. Säkerhetssektorreformer, SSR, och DDR-insatser (avväpning, demobilisering och återanpassning) är vidare viktiga komponenter i det fredsfrämjande och krishanterande arbetet liksom naturligtvis främjandet av rättsstaten. Också på dessa områden bör ha en stark ambition. Även nedrustningsfrågorna är viktiga, exempelvis gällande små och lätta vapen. ska vara en stark röst i världen för fred och vara en viktig aktör i fredsarbete och konflikthantering. ska utveckla sin egen kapacitet på området men också arbeta tillsammans med andra nordiska och internationella aktörer. Socialdemokraterna vill att utvecklingssamarbetet ska vara en central del i arbete för fred och konfliktförebyggande åtgärder. Kopplingen mellan säkerhet och utveckling på både kort och lång sikt är odiskutabel. Men i en värld som upprustar alltmer och där större summor läggs på försvarsutgifter jämfört med utvecklingssamarbete är det inte fattigdomsbekämpningen som behöver mindre resurser. Socialdemokraterna accepterar inte att biståndet urholkas genom att militära kostnader får räknas som bistånd. 2.14Det civila samhällets utvecklingssamarbete Socialdemokraterna är ett folkrörelseparti. Också internationellt lägger vi stor vikt vid det civila samhällets roll för demokrati genom organisering och ansvarsutkrävande. Det svenska civila samhällets organisationer har också unika kontaktytor genom sina partnerskap och är kompetenta aktörer i utvecklingssamarbetet. Därför bör samverkan med det civila samhället utgöra ett naturligt inslag i det svenska utvecklingssamarbetet och i utformandet av detta. Systemet med ramorganisationer har utvärderats och befunnits vara ett effektivt arbetssätt inom utvecklingssamarbetet. Socialdemokraterna vill att utvecklingssamarbetet långsiktigt främjar demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter och i det arbetet spelar det civila samhället en viktig roll. Det är mycket oroande att civilsamhället på många ställen utsätts för ökad bevakning, hot och lagstiftning som begränsar dess möjligheter att verka. Socialdemokraterna anser att det är viktigt med en mångfald av röster och aktörer i utvecklingssamarbetet, liksom att informations- och opinionsbildande arbete kring utvecklingspolitiken bör bedrivas av olika aktörer. Anslaget för informationsarbete har minskat och dessutom har syftet ändrats. Socialdemokraterna menar att den andel som går till informations- och kommunikationsverksamhet bör höjas upp mot nivån före minskningarna. Vi menar också att informationsarbete inte bara kan utan också bör innehålla opinionsbildande arbete. Detta vill socialdemokraterna inte inskränka. Debatten behövs för att politiken ska leva och utvecklas. Socialdemokraterna vill att utvecklingssamarbetet ska stärka människors kraft att driva förändrings- och demokratiseringsarbete genom det civila samhället i världen. EU är världens största biståndsgivare, vars mål för utvecklingspolitiken är att utrota fattigdomen i världen inom ramen för hållbar utveckling. EU är och ska vara en pådrivande aktör för att uppnå FN:s millenniemål. För att det ska lyckas krävs att mer av EU-biståndet utformas i partnerskap med mottagarna och fokuseras på fattigdomsbekämpning och att EU:s olika politikområden bättre samordnas och inte motverkar varandra, i enlighet med Policy Coherence for Development. bör vara pådrivande för att detta ska uppnås. Jordbruks-, fiske- och handelspolitiken är centrala områden som ytterligare måste reformeras inom EU för att främja och inte bromsa utvecklingsländers möjligheter. Exempelvis bör EU inte sätta upp tullhinder för utvecklingsländerna och fiskeavtalen bör i högre grad ha ett utvecklingsperspektiv. bör vara pådrivande för att EU:s medlemsländer höjer sina biståndsnivåer enligt de åtaganden man har gjort. I krisens spår har biståndet från EU-länderna tvärtom minskat. EU har antagit grundläggande regler för EU:s budgetstöd till samarbetsländer inom det internationella utvecklingssamarbetet. I dessa regler finns tre olika typer av kontrakt. Beroende på vilket kontrakt det gäller är omfattningen på samarbetet olika stort och kraven på samarbetslandet olika höga. Ju närmare och mer omfattande samarbete, desto högre krav på samarbetslandet. De tre kontraktsnivåerna är (fritt översatt till svenska); god styrning och utvecklingskontrakt, sektorreformskontrakt och samhällsbyggnadskontrakt. Socialdemokraterna är positiva till denna modell och att kraven ökar på samarbetsländerna i takt med att samarbetet blir mer omfattande. Det är en bra utgångspunkt även för svenskt bilateralt arbete. Sammantaget utgör EU:s biståndspolitik en stor möjlighet för medlemsländer att gemensamt på ett kraftfullt och konstruktivt sätt främja en mer rättvis och demokratisk värld och därmed spegla EU:s grundläggande värderingar i en värld som riskerar att polariseras. Många globala utmaningar möts bäst genom ett multilateralt förhållningssätt där länderna i organisationer som FN:s olika organ, , utvecklingsbankerna och arbetar tillsammans för att utrota fattigdom, möta hot från konflikter och klimatförändringar men också för att kunna arbeta med globala gemensamma nyttigheter. En betydande del av medel till internationellt utvecklingssamarbete går genom multilaterala samarbeten, FN och olika FN-organ samt EU. Svenskt utvecklingssamarbete via multilaterala organ, fonder och program bör följa de prioriteringar som sätts för det bilaterala utvecklingssamarbetet. Exempelvis är det viktigt att ger fortsatt starkt stöd till arbetet via multilaterala organisationer för ökad jämställdhet och kvinnors rättigheter, inte minst på SRHR-området. gör viktiga insatser och vi socialdemokrater anser att fortsatt ska stödja dess arbete liksom exempelvis UN Women. är det effektivt att samordna insatser genom det multilaterala systemet och ofta har FN genom sin unika legitimitet en trovärdighet som skapar möjligheter att nå resultat också i utvecklingssamarbetet. Därför bör FN:s normativa arbete stärkas inom utvecklingspolitikens olika områden. Liksom när det gäller bilateralt utvecklingssamarbete är det viktigt att det multilaterala utvecklingssamarbetet bygger på partnerländernas ägarskap. Det är även av vikt att låg- och medelinkomstländers inflytande i de multilaterala organisationerna stärks så att deras perspektiv på utvecklingssamarbetet hörs, inte bara givarländernas röster. är en stor givare till organisationer inom FN-systemet och bör arbeta mer aktivt i de olika organen. bör agera för att inflytandegrad och påverkansmöjligheter blir proportionellt stora med biståndet genom de styrelseposter har och genom påverkande arbete i olika forum. bör också verka för att fler svenskar ska vara verksamma i internationella organisationer. Detta bör vara en del av den FN-strategi Socialdemokraterna anser att regeringen bör ta fram. utgör navet i det internationella samfundet och organisationen måste genom fortsatt reformarbete rustas för att ett starkare FN ska kunna hantera kriser, värna folkrätten och mänskliga rättigheter samt främja fred, säkerhet och utveckling. 2.17En procent av BNI till utvecklingssamarbete tillhör det fåtal länder i världen som lägger cirka en procent av sin BNI (bruttonationalinkomst) på internationellt utvecklingssamarbete. FN:s mål är att alla rika länder ska avsätta av BNI. Det finns ett starkt folkligt stöd i för att avsätta en procent av BNI till internationellt utvecklingssamarbete. Socialdemokraterna står fast vid enprocentsmålet, eller rättare sagt enprocentsnivån. Från biståndsramen kan avräkningar göras. Socialdemokraterna accepterar avräkningar enligt Dacs regelverk (ett organ inom vars regelverk ska följa). För att behålla förtroendet för hur dessa avräkningar görs är det dock viktigt att regeringen följer regelverket fullt ut. Så var inte fallet när regeringen lät biståndet bekosta svensk diplomatisk verksamhet i länder helt utan anknytning till utvecklingssamarbetet, vilket Dac kritiserade för. När det gäller avräkningar för vissa kostnader i flyktingmottagandet har Socialdemokraterna godtagit dessa. Vi välkomnar att är en för människor på flykt. Socialdemokraternas migrationspolitik utgår från en stark solidaritet människor emellan. Men vissa aspekter av den borgerliga regeringens agerande måste belysas. Dessa avräkningar har ökat kraftigt. Regeringen bör kvalitetssäkra de höga avräkningarna. Det kan också bli nödvändigt med en diskussion om nivån. Socialdemokraterna vill att avräkningarna ses över för att säkerställa att de hålls inom regelverket. Vi vill också att kostnaderna för boende ses över. Kvaliteten ska behållas men systemet får inte vara kostnadsdrivande. Pågående utvecklingssamarbete ska fredas. Om kostnader för flyktingmottagande måste avräknas utöver vad som aviserats i budgetpropositionen menar vi att regeringen bör använda medel som ännu inte allokerats samt om nödvändigt skjuta över kostnaden . Om detta inte räcker till, som 2013 då regeringen aviserade effekter för pågående verksamhet, krävs att dessa förändringar av pågående verksamhet tydligt framgår i regeringens förslag till . Annars har inte ett fullgott beslutsunderlag att ta ställning till. Skulder är ofta ett avgörande utvecklingshinder och vi välkomnar initiativ till skuldavskrivningar. Men vi avvisar den typ av avräkningsmetod för skuldavskrivningar som den borgerliga regeringen har genomfört i stor skala. Istället ska skulderna avräknas krona för faktisk krona vad skulden är värd den dag avräkningen görs. Då hade exempelvis den avräkning avseende som 2012 minskade biståndet med närmare en miljard hamnat på betydligt lägre belopp. Den procent av BNI som utgör biståndsramen ska användas för att bekämpa fattigdom och bidra till utveckling. Avräkningar som görs måste därför ha ett utvecklingsperspektiv och uppfylla de mål som satts upp för biståndsmedlen. Vi vill därför att regeringen redovisar för hur medel avräknade från biståndsramen uppfyller målen för det internationella utvecklingssamarbetet. Summan som avsätts till internationellt utvecklingssamarbete har genom enprocentsnivån växt. För att kunna upprätthålla kvaliteten när kvantiteten ökar behövs tillräckliga resurser för genomförande samt uppföljning och analys. har den svenska tillväxten varierat kraftigt. Vissa år har slutat med negativ tillväxt. För att säkerställa de åtaganden som gör på lång sikt och för att garantera förutsägbarhet i det svenska biståndet vill Socialdemokraterna att det närmare studeras vilka eventuella negativa effekter som uppstår när biståndsramen svänger fram och tillbaka på grund av förändringar upp och ned av BNI och hur dessa kan motverkas utan att underminera enprocentsnivån. 2.18Resultat, effektivitet och uppföljning Det svenska utvecklingssamarbetet håller god kvalitet och åstadkommer resultat. Vi ska vara stolta över det och Socialdemokraterna vill att det utvecklas och förbättras ytterligare. Styrningen måste förbättras. Den ska vara tydlig och rätt saker ska mätas och utvärderas. Jakten på kortsiktiga resultat får inte överskugga hållbarhet och långsiktighet genom att för mycket kraft läggs på kortsiktiga och lätt mätbara insatser på bekostnad av långsiktiga arbetssätt. Höga krav gällande ordning och reda, resultat och öppenhet ska ställas på alla aktörer och gälla lika. Givare och mottagare är tillsammans partners i utvecklingsarbetet och därför behöver mottagarnas ägarskap och inflytande över utvecklingssamarbetet öka. Budgetstöd bör fortsatt vara en av de former använder i utvecklingssamarbetet. Rätt utformat och med rätt partner främjar budgetstödet mottagarens ägarskap, ökad parlamentarisk och medborgerlig insyn samt bidrar till transparens i statsbudgeten. Såväl budgetstöd som andra samarbetsformer kräver också att förmår upprätthålla framförhållning och långsiktighet i relationerna med samarbetsländerna. Det internationella ramverket för utvecklingssamarbetet, genom bland annat Parisagendan och slutsatserna från , ställer krav också på givarländerna att samordna sig och att utgå från mottagarnas behov och prioriteringar för att bidra till långsiktig hållbarhet och minskat biståndsberoende. Här ställs också krav och mål upp för resultat och samarbete med nya givare. Sammantaget syftar detta till ett mer effektivt utvecklingssamarbete som ger hållbara resultat för utveckling och minskad fattigdom. Utvecklingssamarbetet verkar ofta i svåra miljöer. uppnås resultat efter en lång process av ibland flera samverkande faktorer, och måste därför arbeta långsiktigt för att utvecklingssamarbetet ska kunna vara en faktor som förändrar på djupet. Vi vill gå bort från det som vi ser som en ny trend med tyngdpunkt på ensidigt givarstyrd kontroll och kortsiktigt mätbara faktorer på bekostnad av långsiktiga resultat. Vi vill understryka att reella resultat utgörs av förändring och utveckling i samarbetsländerna. I många stycken har regeringens politik medfört en oroande perspektivförskjutning där solidaritet och lokalt ägarskap som förutsättning för förändring är starkt nedtonat till förmån för en övertro på marknadslösningar och kortsiktig jakt på lätt mätbara resultat. För att öka tydligheten i biståndspolitiken vill vi förbättra redovisningen av hur utvecklingsmedel fördelas och används men inte endast som utgiftsposter. kan också det hållbara resultatet redovisas. Socialdemokraterna anser vidare att öppenhet och transparens i högre grad bör prägla beslutsprocesser, utvecklingsdebatten och reformarbetet inom det internationella utvecklingssamarbetet. Det finns ett behov av oberoende utvärderingar av utvecklingssamarbetet, bland annat som ett led i arbetet att utvecklingssamarbetet ska vara grundat på forskning och utvärdering. Därför startades den oberoende utvärderingsmyndigheten som regeringen har avvecklat. En ny utvärderingsverksamhet byggs nu upp i kommittéform. Socialdemokraterna var positiva till att en oberoende utvärderingsverksamhet skulle komma på plats men är mycket kritiska till hur regeringen hanterat processen och att regeringen brådskande lade ned Sadev innan förutsättningarna för en ny verksamhet fanns på plats. krävs ansträngningar för att uppdraget ska lyckas. 2.19Se över organisation, roller och hantering Socialdemokraterna vill att det görs en samlad översyn av det svenska utvecklingssamarbetets styrning, organisation och rollfördelning. Vi anser att det svenska utvecklingssamarbetet har genomgått stora förändringar. Några kan vara välbehövliga, andra finns det anledning att kritisera hårt. Ännu är flera av dessa endast aviserade men inte presenterade eller genomförda. Vi vill att översynen analyserar såväl UD:s roll liksom dagens Sida vars roll har förändrats under den borgerliga regeringen. Frågan är om dagens rollfördelning är optimalt organiserad och om olika kompetenser gått förlorade under de förändringar som har genomförts och i så fall behöver byggas upp på nytt. Bland frågorna som bör finnas med i en sådan översyn menar vi att det bör skapas klarhet i vilka krav som ställs på olika aktörer, vilka resultat som förväntas samt hur dessa ska redovisas. Socialdemokraterna menar att det ska vara höga krav på ordning och reda samt resultat i den internationella utvecklingsverksamheten. Samma höga krav och mål ska gälla för samtliga aktörer: UD, Sida, folkrörelser, näringsliv osv. får inte byråkratiseringen av utvecklingssamarbetet växa så att den hämmar verksamheten eller hindrar nytänkande. Kompetensförsörjningen som krävs för att möjliggöra ett fortsatt kvalitativt svenskt utvecklingssamarbete är en viktig fråga som också bör ingå i översynen. Med hög kompetens i utvecklingsfrågor, analys och idéutveckling kan också fortsatt spela en viktig roll i utvecklingspolitiken och också fortsatt bedriva en verksamhet i världsklass. Arbetet med landkoncentrationen behöver också ses över. Det handlar till exempel om hur länder kan fasas ut från bilateralt utvecklingssamarbete utan att relationer och kunskap går förlorade, hur en landkoncentration kan få genomslag och hur andra arbetsformer som multilateralt utvecklingssamarbete och samordning med andra givare kan spela in. Mot denna bakgrund vill vi att det genomförs en översyn av hur det svenska utvecklingssamarbetet är organiserat, vilka förändringar som har genomförts och deras effekter, lyfta in perspektiv från omvärldsförändringar och internationella reformprocesser. Översynen bör också lägga förslag för en välfungerande och ändamålsenlig organisering och rollfördelning. Detta bör ske i en öppen process. 2.20Framtiden – en utvecklingsagenda FN:s rapport om millenniemålen visar glädjande att några delmål har uppnåtts: halverad fattigdom, förbättrade levnadsvillkor i världens slumområden, att lika många flickor som pojkar börjar skolan samt ökad tillgång till rent vatten. återstår många mål som är långt från uppfyllda. FN:s millenniemål utgör ändå en internationell agenda som förpliktigar. För att slå vakt om de framsteg som har gjorts och för att intensifiera arbetet för att nå fler mål krävs att länderna står fast vid de åtaganden som gjorts.