ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102N233 · 2013-09-23 00:00:00 — Utveckla en sammanhållen strategi för turismen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en sammanhållen strategi för turismen. Turism är en näring som växer. ökade turismens exportvärde, mätt som utländska besökares konsumtion i , till . Det motsvarar mer än järn- och stålexporten (57,1 mdkr) och nästan så mycket som värdet av den svenska personbilsexporten (37,6 mdkr). I antalet sysselsatta handlar det om nästan 170 000 personer. Regeringen har lyft fram turismen som nya basnäring. I linje med detta har det av staten till hälften ägda företaget tillskjutits extra medel om 150 miljoner för perioden –2012. Förutsättningar för nya arbetstillfällen har skapats genom att momsen på restaurang- och cateringtjänster sänktes från 2012. Det ger både minskade kostnader för företagen och en harmonisering av momsreglerna för restaurang- och hotelltjänster. Genom ett uppdrag till satsar regeringen totalt –2014 på utveckling av hållbara turistdestinationer och insatser för att stärka turist- och upplevelseföretag. startades även – Turistnäringens Utvecklingscenter, där en rad privata och offentliga aktörer samverkar. Detta är välkomna satsningar som kan vidareutvecklas i riktning mot en långsiktig politisk strategi för turismen. Vårt grannland har arbetat fram en turiststrategi, där sådant som kompetensutveckling, it-mognad, forskning och utveckling lyfts fram som viktiga framgångsfaktorer för turistsektorn – arbetet där startade . Näringslivet har arbetat fram en nationell strategi för svensk besöksnäring. Utrymme finns nu för framtida prioriteringar och satsningar för en fortsatt utveckling av turistnäringen, och därför bör regeringen gå vidare och arbeta mot en sammanhållen strategi för turismen.
mot · H102N234 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över den svenska mineralstrategin så att samexistens mellan rennäring och gruvnäring ska vara möjlig. Fler och fler gruvbolag blir intresserade av att exploatera i . Det är billigt och relativt lätt att få tillstånd till prospektering. Det handlar om att etablera eventuellt storskalig gruvdrift i naturkänsliga områden med risker för både fast mark och vatten. Men det handlar också i många fall om, som i norra , att göra stora ingrepp på en annan näring, nämligen rennäringen. Det handlar om rennäringens fortsatta existens och överlevnad men även den samiska kulturens överlevnad i området. Renskötseln är basen i den samiska kulturen, och om renens vandringsvägar skärs av och möjligheten att förflytta sig till vinterbete omöjliggörs upphör möjligheten att bedriva rennäring. har påtagit sig ett ansvar för den samiska befolkningen, deras rätt att utöva sin näring och skydda och bevara den samiska kulturen genom att rösta ja till FN:s deklaration om ursprungsfolkens rättigheter och anta lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. I den ramkonvention om skydd för nationella minoriteter som utarbetat och som antagit har också påtagit sig ett ansvar för att leva upp till den samma. Vid senaste granskning under området medbestämmande och veto togs frågan om samråd upp. Enligt nuvarande lagstiftning, däribland rennäringslagen, och , innebär det att den berörda samebyn ska beredas tillfälle att yttra sig innan något beslut fattas. Regionalt finns det rennäringsdelegationer som tar upp frågor som rör markupplåtelser och annat av väsentlig betydelse för samernas användning av marken. Att yttra sig är inte det samma som samråd, och stora kultur- och miljövärden står på spel. När det gäller gruvetableringar har FN påtalat att urfolkens samtycke krävs, inte bara möjligheten att få yttra sig. Valet står mellan ett kortsiktigt ekonomiskt intresse från gruvbolag från alla delar av världen och bevarandet av den samiska kulturen, mark av nationellt intresse och möjlighet att även i fortsättningen kunna bedriva rennäring. Det borde vara ett lätt val. i (S)
mot · H102N235 · 2013-09-30 00:00:00 — Statligt stöd till solel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av statligt stöd till solel. Ett framgångsrikt klimatarbete kräver att alla nivåer i det svenska samhället involveras. Många kommuner, företag och andra aktörer vill bidra till att minska utsläppen av växthusgaser. Vi vill bl.a. göra en nystart för Klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) som ger ekonomiska möjligheter att satsa på klimatvänlig teknik. Till dess att mer långsiktiga program finns på plats bör de investeringsstöd som finns kvarstå så att det inte blir ett glapp som gör att tappar kompetens och fart i utvecklingsarbetet. Att förlänga och om möjligt utöka anslagen till solvärme och solel är därför nödvändigt. Ett intressant exempel på initiativtagande för lokalproducerad solel är den ekonomiska föreningen i Sala och som bildades . Föreningens syfte är att äga och driva solcellsanläggningar för lokal produktion av elektricitet, en el som sedan säljs till marknaden. har föreningen ett avtal med . Bolaget köper all el som föreningen producerar, sköter tillsynen av anläggningarna liksom den ekonomiska hanteringen. Den första anläggningen i invigdes och därefter beviljades föreningen ett statligt bidrag på . Med hjälp av dessa pengar kunde föreningen bygga ytterligare en anläggning som finns i . En tredje solcellsanläggning kan bli verklighet om det statliga bidraget förlängs. De båda anläggningarna producerar tillsammans ca 130 000 kWh, vilket motsvarar hushållsel till ca 70 lägenheter. Det är viktigt att åtgärder för den förnybara energiproduktionen måste utformas så att de når största möjliga effekt . Därför behöver stödformerna till solenergi och annan förnybar energiteknik utvecklas.
mot · H102N236 · 2013-09-30 00:00:00 — Riskkapital och kvinnligt företagande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av riskkapital för kvinnors företagande. I startas färre företag av kvinnor än av män och det finns studier som visar att kvinnors förutsättningar för att starta företag skiljer sig från männens. Traditionellt sett anses mannen vara entreprenören och företagaren i samhället. Tillväxtpolitiken önskar fler företag och fler företagare och det råder politisk konsensus om att det är önskvärt att fler kvinnor startar företag. Om samhället i större utsträckning kunde tillvarata de affärsidéer som kvinnor har skulle vi nå en ökad sysselsättning och högre ekonomisk tillväxt. Kvinnors företagande är en viktig och växande del av småföretagssektorn. Andelen kvinnor som driver företag är fortfarande lägre än andelen män. För att öka antalet företagarkvinnor satsade regeringen mångmiljonbelopp på att främja kvinnors företagande. Forskning har visat att det generellt sett är svårt för företagare att lösa finansieringen av nya affärsverksamheter då det i inledningsskedet föreligger större osäkerhet och tillgången på riskkapital är begränsad. Forskning har även visat att kvinnor verkar ha svårare att finna finansiärer till sina verksamheter även om könsskillnaderna inte är så stora. Detta har visat sig gälla vid såväl företagsstart som utveckling av verksamheten. I en rapport utgiven av , numera , identifieras några av huvudorsakerna. En förklaring är att kvinnor verkar i de branscher som ses som mindre lukrativa av finansiärer. Flera studier visar att riskkapital koncentreras till branscher som är kunskapsintensiva och har högt teknikinnehåll, branscher där kvinnor är underrepresenterade. Vidare konstateras att kvinnor driver företag i mindre skala och därför efterfrågar små lån som inte är lönsamma för kreditgivaren som ändå har samma hanteringskostnad. Dessutom har det i studier framkommit att kvinnor ofta saknar det egna kapital som efterfrågas som säkerhet av kreditgivarna, vilket gör det svårare att beviljas lån. Kvinnor använder sig ofta av mindre kapital och startar sina verksamheter i mindre skala än vad män gör. Ytterligare en förklaring kan vara att kvinnor tänker och agerar annorlunda än män i sitt företagande och att de finansiella aktörerna inte besitter den kunskap som är nödvändig för att på ett tillfredsställande sätt kunna bedöma kvinnors affärsidéer. Kvinnor har dessutom mindre företags- och ledningserfarenhet, vilket kan leda till att de missgynnas i kontakten med finansiärer. Företag som drivs av kvinnor ska ha samma möjligheter att växa som företag som drivs av män. Därför bör staten se över sina företagsfrämjande åtgärder i detta syfte.
mot · H102N237 · 2013-09-30 00:00:00 — Stödinsatser för att fler ska kunna starta kooperativa företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga stödinsatser för att fler ska kunna starta kooperativa företag. Ett mångfacetterat näringsliv har stor betydelse för tillväxt och jobb. Det småskaliga kooperativa företagandet är en del av den sociala ekonomin, och företagandet inom den sociala ekonomin har medlemsnytta eller allmännyttan som främsta drivkraft. Detta är ett inslag i svenskt näringsliv som det finns många skäl att stödja. Förutsättningar för offentlig upphandling finns reglerad i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling, . Krav i en upphandling om en viss driftsform torde i normalfallet inte vara förenligt med gällande lagstiftning. Däremot föreligger inga hinder för samhället att understödja människors vilja och intresse att starta kooperativa företag. En del i detta kan vara att stödja och utveckla rådgivningen till den som avser att starta företag. Sådana insatser från samhället är särskilt angelägna då många som vill starta kooperativa företag saknar erfarenhet av företagande. Mot denna bakgrund bör övervägas hur stödinsatser exempelvis vid rådgivning till intresserade kan utformas för att underlätta startande av kooperativa företag.
mot · H102N239 · 2013-09-27 00:00:00 — Behovet av en översyn över existerande gränshinder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av existerande gränshinder för näringslivet mellan och . Trots stora insatser för att minimera gränshinder för näringslivet mellan och finns det fortfarande hinder kvar. tillkommer nya gränshinder som gör det svårare att arbeta, studera eller driva näringsverksamhet över landgränsen. Företag i såväl som upplever det som svårt och krångligt att göra affärer med grannlandet. Bland de hinder som företagarna själva upplever som störst är exempelvis informationsbrist, olikheter i regelverk och standarder. För att säkerställa att näringslivet i norra och norra kan utvecklas och affärsrelationerna stärkas är det viktigt att få en samlad översikt över de gränshinder som finns så att de lättare kan tas bort eller minimeras. Regeringen bör därför överväga möjligheten att initiera en översyn över existerande gränshinder för näringslivet mellan och . Lämpligen kan ansvaret för att göra en sådan översyn ligga på i .
mot · H102N240 · 2013-09-26 00:00:00 — för bättre regleringar och ökad tillväxt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att öka fokus i arbetet med bättre regleringar i ekonomi genom en konkurrenskraftskommission. Den svenska ekonomin har haft en stark tillväxt, i genomsnitt för åren 1993–2010, vilket är en högre tillväxt än för både EU-15 och (, Tillväxt och förnyelse i den svenska ekonomin, 2012, s. 10). Den allra starkaste tillväxtmotorn i vår ekonomi har varit den internationellt konkurrensutsatta sektorn, inte sällan tillverknings- och råvaruindustri som utgör nära en tredjedel av den svenska ekonomin. Andra sektorer i vår ekonomi – som mer lokala tjänster och den offentliga sektorn – har inte haft lika stark tillväxt. Det är en utmaning att de lokala tjänstesektorerna i utvecklat sin förädlingsförmåga i en något långsammare takt än de delar av vår ekonomi som är internationellt konkurrensutsatta. Vill vi förbättra förutsättningarna ytterligare för en långsiktigt god ekonomisk utveckling är det nödvändigt att se över hinder för ökad tillväxt även i de delar av den svenska ekonomin som utvecklas något sämre. Trots de av- och omregleringar som genomförts under 1980- kvarstår många hinder för ett flertal branscher i den inhemska delen av vår ekonomi. Dessa hämmar tillväxten och innebär att halkar efter i internationell jämförelse. Det uppskattats att ineffektiviteten, beroende på detaljregleringen inom exempelvis byggindustrin, kan vara omkring 20–av byggkostnaderna. När flera andra länder runtomkring oss nu tvingas att både höja skatter och göra nedskärningar i offentlig sektor har goda möjligheter att stärka konkurrenskraften i hela vår ekonomi, och även främja lokala tjänster så att de i en allt större grad bidrar till ökad tillväxt. Avregleringsarbetet åtgärdade de största och mest uppenbara monopolen. är det istället de många mindre regleringar och hinder som berör många branscher som behöver förbättras eller tas bort. ska konkurrera med bra och effektiv lagstiftning – och undvika överregleringar. Med fokus på möjliga av- och omregleringar i branscher där konkurrensen och produktiviteten har möjlighet att förbättras, öppnar vi för ökad tillväxt och fler jobb i hela ekonomin. Det finns skäl att inspireras av länder som och som initierat breda översyner för att skapa fler jobb och öka produktiviteten och tillväxten i hela ekonomin. Det bör upprättas en konkurrenskraftskommission med uppgift att i samråd med arbetsgivare och arbetstagarorganisationer genomföra en systematisk genomgång av branscher med syftet att förändra eller ta bort tillväxthämmande. Speciellt bör de branscher som har haft en genomsnittlig eller svagare tillväxt jämfört med EU-15 genomlysas. Genom att varje bransch identifierar vilka regler och normer som hindrar tillväxt kan åtgärder vidtas för att stärka konkurrensen, höja produktiviteten och öka både sysselsättning och reallöner i sektorerna.
mot · H102N241 · 2013-09-25 00:00:00 — Fortsatt försäljning av mark tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att fortsatt minska Sveaskog AB:s skogsinnehav för att förstärka privat skogsägande. är helägt av den svenska staten och är största skogsägare med markinnehav i samtliga län förutom . äger bolaget 4,1 miljoner ha mark varav 3,1 miljoner är produktiv skogsmark (Siffror från ). pågår en försäljning av mark som ägs av till marknadsmässiga priser för att möjliggöra omarronderingar och tillköp för enskilt skogsbruk, särskilt i glesbygd. Försäljning av marken skall fortsätta tills dess att av den areal bolaget hade 2002, vid bolagets bildande, är avyttrat. är ett bolag som tar ansvar för sitt innehav av mark på ett bra sätt. Det finns dock inget egenvärde i att äger en så betydande andel av skogsmark. Fler privata skogsägare skulle stärka mångfalden, då skogsbruket skulle bedrivas i mindre enheter. Detta leder till en mer varierad skogsskötsel och mindre schablonskogsbruk. Försäljning av mark till privata skogbrukare skulle även medföra att dessa landsbygdsföretag stärks och ges förutsättningar till fortsatt utveckling. Vidare skulle det vara positivt för den stödjande industrin, såsom avverkningsföretag och skogskonsulter, och därmed kunna ses som en injektion i det lokala näringslivet. Fler privata skogsägare kan också leda till ökad robusthet över konjunkturcyklerna. Ägare med olika behov, olika målbilder och olika sätt att bedriva skogsbruk kan medföra ett jämnare utbud av skogsprodukter. För att ytterligare stärka det privata skogsbruket i vårt land anser jag att bör ges i uppdrag att intensifiera den pågående försäljningen av skogsmark. Försäljningen bör inriktas mot enskilda skogsägare och familjejordbruk eller familjeskogsbruk. Jag menar därför att man bör se över möjligheterna att höja målet för försäljning, från dagens till av arealen, i ett första skede. Vidare bör man se över om möjlighet finns att denna avyttring ska vara genomförd .
mot · H102N242 · 2013-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över ökade satsningar för ett bättre företagsklimat. Företagen är det svenska samhällets hjärta. Det är bara genom välmående företag vi kan bygga ett starkt där alla har ett jobb att gå till och kan känna en social trygghet. Det är därför en självklarhet att fortsätta arbeta för underlättande och förbättrande av företagens villkor, för att på så sätt skapa fler jobb och minska utanförskapet. Det är oerhört viktigt att gynna och stimulera det som i grunden uppbär vår ekonomi. Det är naivt att tro att entreprenörskap och företag kan planeras eller kommenderas fram. Dock kan man med finans- och utbildningspolitiska styrmedel skapa ett samhälle där det är mer sannolikt att framgångsrika entreprenörer och företag kan få bärkraft. På utbildningsområdet har många goda initiativ tagits av regeringen men mer kan och bör göras för att ska kunna dra full nytta av den stora potential vi har i form av goda infrastrukturella förutsättningar, god ekonomi och starka handelsförbindelser. Att vara företagare ska inte vara besvärligt och förknippat med byråkratiskt krångel och statiska regelverk. Med ett friare företagsklimat ges landets företag bättre möjligheter att anpassa sina verksamheter och organisationsstrukturer efter vad som passar dem själva eller sin marknad. Den stora majoriteten av största företag grundades för . För att ska kunna utvecklas som nation måste fler och bättre företag startas. Nya företag skapar nya möjligheter och innovationer för framtida konkurrens. Ett viktig led i att skapa ett där egenföretagande snarare är en regel än ett undantag är att låta en entreprenöriell anda genomsyra hela utbildningssystemet. Alliansregeringen har gjort betydande insatser för ett bättre företagsklimat. Fler förenklingar för företagen är genomförda men mer kan göras, bland annat måste kompetensförsörjningen säkras. Att satsa på och underlätta för företagen är att satsa på . Med fler och bättre företag får vi ett levande , där fler människor har ett jobb att gå till . Med minskad byråkrati och ökade satsningar på entreprenörskap ger vi landets företagare ökade möjligheter att utvecklas.
mot · H102N243 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av samhällsservice. En likvärdig samhällsservice var man än bor i landet borde vara en självklarhet, även om alla inte kan ha lika nära till allt. Ett rättmätigt krav är dock att de statliga myndigheterna inte överger de glest befolkade delarna av landet utan i samverkan med kommuner och landsting ser till att servicen upprätthålls genom exempelvis gemensamma kontor och där så är möjligt även med gemensam personal. finns emellertid tydliga bevis för att de statliga verken och myndigheterna i allt större omfattning koncentrerar sina kontor och sitt serviceutbud till våra städer och större tätorter. För de cirka två miljoner av landets befolkning som lever och bor utanför tätortsområdena har tillvaron väsentligt försämrats i och med att exempelvis Posten, , polisen, och Arbetsförmedlingen försvunnit från många kommuner. Ofta tvingas människor åka såväl tio som , och ibland till och med längre, enkel resa för att på plats få träffa en myndighetsperson och uträtta sitt ärende. Detta är inte tillfredställande, och har i förlängningen bidragit till en förändring och försämring av livsvillkoren för innevånarna på landsbygden och i de mindre tätorterna när det gäller såväl arbete som boende. För många kommuner är detta dessutom ett problem dels när det gäller att behålla befintlig arbetskraft och dels när det gäller möjligheten till nyrekrytering för att täcka upp för de stora pensionsavgångar, som kommer inte minst inom de närmaste 10–20 åren. Det är också viktigt att ungdomar och unga familjer vill och kan bo kvar i mindre kommuner och i glesbygd för att inte den regionala balansen helt skall rubbas. I dagens läge har storstadsregionerna redan problem med bland annat bostäder och trafiklösningar, vilket kommer att förvärras ytterligare om alltfler väljer att flytta från landsbygden och glesbygdskommunerna. Ett annat och mycket allvarligt problem är det faktum att enskilda teleabonnenter i vissa delar av landet förlorat sitt fasta abonnemang i och med att Sonera har avvecklat sitt kopparnät. Här handlar det om att man tar ifrån enskilda personer deras trygghet och möjlighet att komma i kontakt med omvärlden, vilket är under all kritik och ett allvarligt samhälls- och säkerhetsproblem. Med hänvisning till ovanstående och med ett krav på samhällsansvar anser vi att det är viktigt att en översyn görs av möjligheterna till acceptabel samhällsservice även på landsbygden och i de glest befolkade delarna av landet.
mot · H102N244 · 2013-09-30 00:00:00 — Förutsättningar för utbyggnad av havsbaserad vindkraft tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för en kraftfull utbyggnad av havsbaserad vindkraft. För att bryta beroendet av olja och andra fossila bränslen måste vi satsa på energislag som är förnybara och skonsammare mot miljön. Vindkraft både på land och till havs är ett av de alternativ som måste få en mer central roll i vår energipolitik. Även om det har blivit en ökad satsning på vindkraft ligger fortfarande långt efter många andra länder. Den havsbaserade vindkraften är ett alternativ som måste ägnas ökad uppmärksamhet. Den finns bl.a. i och utmed Skåne- och , men vi är övertygade om att den har en framtid på många fler ställen, inte minst utmed . Elanslutningsmöjligheten är mycket viktig vid planeringen av en vindkraftspark och en av de bästa anslutningsplatserna i finns på Sternöhalvön i , , i det befintliga energiområdet. Här uppfylls även kriterierna fria ytor och bra vindar. Utanför , i , planeras en vindkraftspark som kan komma att räknas till de största i världen. I finns möjligheten att koppla in ca 2 500 MW vindkraftseffekt, vilket motsvarar 500 verk med effekten 5 MW vardera eller drygt 800 verk på 3 MW vardera. När projektet blir fullt utbyggt förväntas elproduktionen i parken uppgå till ca , vilket motsvarar av hela elförbrukning. Några av fördelarna med havsbaserad vindkraft är att den möjliggör byggandet av större kraftverk och grupper och att det är mer och jämnare energi i vinden. En av nackdelarna är att det är dyrare att bygga än på land. Det är självklart en faktor som kan bli avgörande för den havsbaserade vindkraftens framtidsutsikter och fulla potential. Staten måste därför skapa de incitament som krävs som stöd för att stimulera och påskynda investeringar i havsbaserad vindkraft. Statliga agerande i ämnet är ett bra bevis på hur läget är , det vill säga oacceptabelt. Målet måste vara att få till stånd en rejäl tempohöjning för vindkraftsutbyggnaden. Det är nödvändigt om ska klara att nå de klimatpolitiska målen när det gäller att minska utsläppen av växthusgaser. Men det är också nödvändigt av arbetsmarknadspolitiska skäl eftersom en kraftfull utbyggnad av vindkraften skulle skapa många nya arbetstillfällen, bl.a. i .
mot · H102N245 · 2013-09-23 00:00:00 — Insamling av uppgifter från företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över myndigheters insamling av uppgifter från företag. En företagare måste ha kontakt med upp till 90 olika myndigheter. Många av dessa myndigheter efterfrågar olika uppgifter från näringsidkarna. Alltför ofta är det samma uppgifter som efterfrågas av flera olika myndigheter. Insamlandet av statistikuppgifter och andra myndighetskontakter måste kunna samordnas betydligt bättre . Detta är av oerhört stor vikt om vi ska skapa ett bättre företagsklimat, men det kan också minska kostnaderna för myndigheternas egen verksamhet.
mot · H102N246 · 2013-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör se över avgifterna för sina tjänster. har en nyckelroll för det svenska företagandet. Så fort förändringar sker i ett bolags ledning måste detta anmälas till . Innan registrering av ändringarna skett kan inte firmateckning ske eller bankaffärer utföras. Många näringsidkare menar att avgifterna tar ut för mycket okomplicerade registreringar, som byte av revisor eller styrelseledamot, är orimligt höga. Även när man använder e-tjänster och gör det mesta arbetet själv får man betala en hög avgift. bör därför uppmanas att se över avgifterna för sina tjänster.