mot · H102T517 · 2013-09-24 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer med de ändringar som framgår av tabell 1 i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att angelägna infrastrukturprojekt ska kunna klassas som riksintresse. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra resestatistik offentlig för bättre infrastrukturplanering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den nordiska dimensionen i transportpolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om TEN-T och fonden för ett sammanlänkat . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en avståndsbaserad vägslitageavgift för tunga lastbilar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en ökad kapacitet i järnvägssystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om järnvägsunderhållets anslag och organisation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om godstrafiken på järnväg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka andelen kollektivtrafikresenärer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om upphandling av kollektivtrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utbyggnad av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nystart för nollvisionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om alkolås. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om alkobommar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bristen på säkerhetskrav i supermiljöbilspremien och den nya miljöbilsdefintionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla nya bilar ska levereras med en reflexväst. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av mötesseparerade vägar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en statlig kommission bör granska de farligaste vägarna i landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör bli ett ledande land när det gäller intelligenta transportsystem (ITS). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att tillvarata de satsningar som gjorts på och fordonsgas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en kvotplikt för biodrivmedel.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett bonus–malus-system för nya personbilar och de säkerhetskrav som ställs på de personbilar som erhåller bonus.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EU:s revidering av lagstiftningen om personbilars koldioxidutsläpp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en EU-lagstiftning om tunga fordons koldioxidutsläpp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om längre fordonskombinationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om laddinfrastruktur för elbilar och elhybrider. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bilpooler. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatoriska redovisningscentraler för taxibranschen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett skärpt regelverk om taxilegitimation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om digitala förarkort för taxi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upphandlad taxitrafik inte ska köras på ackord. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en statlig utredning för att främja den seriösa taxinäringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa möjligheter att hålla fordon i kvarstad. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett aktivt agerande mot fordonsmålvakter.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utförsäljningen av och fordonsbesiktning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det rullande kulturarvet och den kommande lagstiftningen om övergivna båtar och bilar i naturen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om cykling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en genomtänkt strategi för inlandssjöfart i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska sjöfartens klimatpåverkan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om IMO:s och för sjöfarten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tonnageskatt.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om upphandlingen av Gotlandstrafiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flygledartjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett fortsatt aktivt klimat- och miljöarbete för flyget. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EU:s kommande riktlinjer för stöd till regionala flygplatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en kapacitetsutredning om it-kommunikationen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fungerande bredband och mobiltelefoni i hela . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förberedelser för en ny it-infrastruktur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om it och bredbandssatsningar inom ramen för EU:s landsbygdsprogram.3 1 Yrkandena 6 och 45 hänvisade till SkU. 2 Yrkande 25 hänvisat till FiU. 3 Yrkandena 26, 40 och 53 hänvisade till MJU. 4 Yrkande 38 hänvisat till CU. Tabell 1 Anslagsförslag 2014 för utgiftsområde 22 Kommunikationer Avvikelse från regeringen(S) Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ett socialt, ekologiskt och ekonomiskt hållbart transportsystem är en nödvändighet för att på ett effektivt sätt ska kunna möta framtidens utmaningar. För människans frihet är det av stor vikt att enkelt kunna förflytta sig hållbart och säkert. Vi socialdemokrater ser väl riktade investeringar i infrastruktur och transportsystem som en viktig del i att nå målet om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet . Under själva projekteringen och byggnationen av infrastrukturprojekt skapas snabbt arbetstillfällen i en rad branscher. Förbättras transportmöjligheterna för exportindustrin ger detta möjligheter att både behålla, utveckla och nyetablera kvalificerad industriproduktion i . Möjligheter till snabba och leveranssäkra godstransporter betyder mycket när ett företag väljer var man ska etablera sig. I synnerhet gruvsektorns expansion kan komma att ställa nya krav på infrastrukturen. Arbetsmarknadsregionerna kan förstoras genom bättre arbetspendling. Det leder i sin tur till bättre matchning på arbetsmarknaden och lägre arbetslöshet. märker både arbetspendlare och industrins transportköpare att det svenska järnvägsystemet präglas av bristande punktlighet och underkapacitet. Det beror på bristande underhåll, kapacitetsbegränsningar och fragmentarisering. Så kan det inte fortsätta. En förbättrad infrastruktur ger möjlighet till en förbättrad livskvalitet. Människor ska kunna använda sin tid mer effektivt i stället för att sitta fast i bilköer eller vänta på försenade pendeltåg. Som löntagare ska vi kunna känna trygghet med att ta ett jobb i grannkommunen eftersom kollektivtrafiken fungerar bra. Semester- och helgresenärer ska kunna lita på att tåget kommer fram till det efterlängtade resmålet. Såväl yrkesförare, bilister, cyklister och fotgängare ska uppleva de svenska vägarna som säkra. Vi vill –2025 investera 46 miljarder mer än regeringen i infrastruktur enligt vår plan för åren 2014–2025. Infrastruktursatsningen är del i vår politik om att nå målet om EU:s lägsta arbetslöshet . Vi ser det som mycket angeläget att redan efter valet kunna se vilka projekt som kan tidigareläggas i den nationella infrastrukturplanen. Allt för att höja sysselsättningen och snabbt skapa en mer robust infrastruktur för pendling och godstransporter. Förutom de nya järnvägarna –, och –vill socialdemokrater även se en byggstart av en första etapp höghastighetsjärnväg –. Ett sammanbundet höghastighetsnät kommer innebära att tåget blir ett attraktivt alternativ till flyget. Den självklara standarden för de nya järnvägarna är hastigheter /h eftersom det är den standard som i regel används ute i . Vi vill prioritera de godstråk som näringslivet angett som mest angelägna för att stärka godstransporterna på järnväg. Vägnätet behöver även bärighetsförstärkningar för skogs- och basindustrins godstransporter. För att värna jobben i skogs- och basindustrin samt kompensera för regeringens neddragningar vill vi anslå 181 miljoner på tjälsäkring och bärighetsförstärkning av vägar och 15 miljoner till mer i bidrag till drift av enskild väg utöver regeringen. Utöver vår omfattande satsning vill vi göra ett särskilt riktat stöd på 686 miljoner för ökad driftsäkerhet och vinterberedskap för järnvägen inom ramen för anslaget drift, underhåll och trafikledning. Detta för att minska riskerna för störningar för godstransporter och arbetspendling. Regeringen skär i stället ner på järnvägsunderhållet. För att få planprocesser och dylikt att löpa smidigare vill vi att större infrastrukturprojekt ska kunna klassas som riksintresse. Vi anser även att tågoperatörerna måste göra resestatstik offentlig för att , andra statliga myndigheter, kollektivtrafikmyndigheter, regioner och kommuner ska ha bästa möjliga data i sin transportplanering. Infrastrukturplaneringen måste ha en tydlig nordisk dimension. Förbindelserna mellan de nordiska länderna måste förbättras både när det gäller järnväg och väg. Det behövs för jobb och tillväxt i . Det ger också folket i de nordiska länderna större möjligheter att besöka sina grannländer oavsett om det handlar om arbetspendling eller resor . måste även se till att använda de möjligheter som de transeuropeiska nätverken, TEN-T, ger när det gäller både planering och delfinansiering av infrastrukturprojekt via fonden för ett sammanlänkat . Inte minst när det gäller större järnvägsinvesteringar är delfinansiering via TEN-T och tillhörande fondmedel en värdefull möjlighet. Transportsektorn har en nyckelroll för en av vår tids största utmaningar, att få en minskad klimatpåverkan. Särskilt utsläppen från lastbilstransporterna i har ökat dramatiskt . Alla transportslag måste minska sin klimatpåverkan genom optimerat transportarbete, förbättrad energieffektivitet och ökad användning av alternativa bränslen. Det krävs arbete på nationell nivå, inom EU och på internationell nivå. Vi ser det som nödvändigt med ett svenskt sektorsmål för transportsektorns klimatutsläpp. För att minska klimat- och miljöpåverkan från lastbilstransporterna vill vi införa en avståndsbaserad vägslitageavgift för den tunga lastbilstrafiken enligt tysk modell. Vägslitageavgiften differentieras efter lastbilens miljöprestanda. För nya personbilar ska en premie ges till de mest de mest energieffektiva bilarna. Bilar med hög bränsleförbrukning åläggs en registreringsavgift. Arbetet för en ökad andel biobränsle i transportsektorn måste intensifieras. För flyget krävs fortsatta insatser på global nivå för någon form av utsläppshandel. För sjöfarten krävs åtgärder på nationell nivå för att få en så smidig övergång som möjligt till de nya svavelreglerna i . Det krävs också stora insatser inom EU och på global nivå för att minska sjöfartens klimatpåverkan. Även olika former av subventioner av fossila bränslen i transportsektorn och hela samhället måste fasas ut. För att värna hälsa och livskvalitet måste transportsektorn minska sina utsläpp av emissioner som kvävedioxider, kolväten och partikar. Även bullernivåerna måste minska. Dessa åtgärder går att kombinera med åtgärder för minskad klimatpåverkan. För att nå klimatmålen och göra våra storstäder mer hållbara måste kollektivtrafikresandet öka. I kollektivtrafiken behövs både utbyggd kapacitet och ett tydligt kvalitetsarbete. Ökad cykling kan också bidra till förbättrad miljö och hälsa. Särskilt i storstadsregionerna finns ett tydligt behov av förbättrade och mer sammanlänkade cykelbanor över kommungränserna. Antalet döda och svårt skadade i trafiken måste minska både i och världen. Det är en global folkhälsofråga. riskerar att förlora sin ledande ställning på trafiksäkerhetsområdet. Antalet dödade i trafiken sjunker inte länge i samma omfattning som . Det är dags för en nystart av nollvisionen. Förutom investeringar i mötesseparering av vägar ser vi flera snabbt genomförbara åtgärder som kan höja trafiksäkerheten. Det handlar främst om att komma tillrätta med hastighetsöverträdelser, bristande bältesanvändning och alkohol och droger i trafiken. Här kan mycket göras med teknik som hastighetsassistans och alkolås. De personbilar som av miljö- och klimatskäl får skattelättnader måste även ha en hög säkerhetsnivå. Vägslitageavgiften kan även bidra till att öka säkerhetsstandarden på de lastbilar som rullar på svenska vägar. Det är även dags att som sista land i EU förbjuder användning av mobiltelefon utan handsfree i samband med bilkörning. Arbetsvillkoren i transportbranschen i måste förbättras. utsätts seriösa aktörer som betalar avtalsenliga löner och följer lagar och regler för osund konkurrens av aktörer som dumpar löner och inte prioriterar säkerhet, miljö och kvalitet. Detta förekommer såväl i åkeribranschen, taxibranschen som i flygbranschen. Vi socialdemokrater ser denna utveckling som oacepptabel. På svensk mark ska svenska kollektivavtal gälla. Vi vill främja seriösa aktörer i transportbranschen som följer arbetsmarknadens spelregler och aktivt bidrar till att förbättra trafiksäkerheten och minskar sin verksamhets klimat- och miljöpåverkan. För den svenska åkeribranschen innebär vägslitageavgiften en ökad konkurrensneutralitet mellan svenska och utländska åkerier. Med ett gps-baserat system för vägslitageavgiften blir det dessutom enklare att övervaka den utländska cabotagetrafiken i . För att minska skattefusket och stärka den seriösa taxinäringen vill vi att så kallade obligatoriska redovisningscentraler införs omgående. För att främja jämställdheten måste även mäns och kvinnors resemönster belysas. Satsningar på kollektivtrafik gynnar kvinnor som det är önskvärt att fler män reser kollektivt. Vi ser även stora fördelar med att fler kvinnor väljer att arbeta i den manligt dominerade transportbranschen. På it-området ser vi stora behov av förbättrad mobiltäckning och bredbandsutbyggnad. God tillgång till mobiltelefontäckning och bredband är en förutsättning för sysselsättning och en god fritid inte minst i glesbygden. Sammantaget ser vi vår trafikpolitik som en tydlig del i arbetet att skapa ett hållbart, framtidsinriktat med EU:s lägsta arbetslöshet . Fungerande järnväg för jobb och klimat Det svenska järnvägssystemet präglas av både bristande kapacitet och låg robusthet. Punktligheten och förtroendet för järnvägen visar mycket dåliga siffror. Senast belyste att svenska företag har ett allt lägre förtroende för den svenska transportinfrastrukturen. visar i en studie att den svenska järnvägen har bristande punktlighet. organisation är så pass splittrad och fragmentariserad att inte ens inspekterar entreprenörernas arbete. Det har överlåtits till entreprenörerna själva. Så här kan det inte fortsätta. En väl fungerande järnväg är en förutsättning för både exportindustrins godstransporter och arbetspendlingen. Även klimatutmaningen kräver att fler resenärer och transportköpare väljer järnvägen. krävs samling för den svenska järnvägen där alla aktörer måste samarbeta för att åstadkomma klara förbättringar när det gäller kvalitet, säkerhet och punktlighet. För att snabbt förbättra järnvägens robusthet och se till att fler tåg ska gå och komma fram föreslår vi en särskild satsning för järnvägsunderhåll på . Det är särskilt angeläget inför den kommande vintern. Många pendlare fick frysa på perrongerna under den stränga /13. Vi agerar tvärt emot regeringen som i stället minskar anslagen till järnvägsunderhåll. Det handlar om att snabbt sätta in resurser som ökar järnvägens robusthet och tillförlitlighet. Det handlar om byten av kontaktledningar, att uppgradera växlar så de kan förses med värme och även att byta ut räls. Förutom att satsningen väntas ge en punktligare trafik för pendlare skapar den också jobb i järnvägsbranschen. Även mindre underhållsarbeten är relativt personalintensiva. Vi ser fördelar med extra, tidigarelagda, underhållsinsatser förutom de stora nyinvesteringar vi vill se i järnvägen –2025. Det skapar snabbt nya arbetstillfällen och är ett effektivt sätt att snabbt förbättra tågens punktlighet. Vår satsning på järnvägsunderhåll främjar både jobben och klimatet. Det är en tydlig del av vår politik för att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet . Höghastighetssatsning och förbättrade godstransporter I vår infrastrukturmotion har vi anslagit 46 miljarder mer än regeringen till vägar och järnvägar –2025. Till skillnad från regeringen vill vi dimensionera de nya järnvägarna för höghastighetståg som klarar hastigheter /h. Denna standard används ute i . Det är mer kostnadseffektivt än regeringens förslag och är även det alternativ som förespråkas av egna experter. Vi vill även bygga en första etapp, –, på den så kallade Europabanan mellan och . är det även angeläget att intensifiera planeringen av en helt ny järnväg mellan och . De nya sträckorna –och –kan mötas i och därmed bilda Götalandsbanan. Det kommer skapa helt nya möjligheter till arbetspendling i . På de befintliga banorna kommer ny kapacitet att kunna frigöras för godstransporter och regionaltåg. beräknas den fasta mellan och stå klar. Det teknikval som vi och förordar ger goda möjligheter för det svenska järnvägsnätet att kring via kunna ansluta till det Europeiska höghastighetsnätet på kontinenten. förbindelsen innebär nya möjligheter som det kräver investeringar i för att vi ska kunna dra maximal nytta av förbindelsen. För att främja exportindustrins godstransporter vill vi under planperioden tidigarelägga investeringar i de tre godsstråk som näringslivet ser som mest angelägna. Det handlar om stråken –, /Väster om och hamnbana. Vi ser byggandet av en första etapp på Norrbotniabanan med start i som en viktig investering för utveckla transporterna för gruv-, skogs- och basindustrin i och . för Norrbottniabanan måste återstartas hos . Vi kommer att återkomma med våra prioriteringar i den nationella planen i samband med att regeringen presenterar sin skrivelse . En bättre organisation för järnvägen präglas det svenska järnvägssystemet av oklara avgränsningar, uppsplittring och fragmentarisering. granskar entreprenörerna sitt eget arbete. Det vore mer rimligt om granskade att arbetet utförts på rätt sätt. Att startat en studie för att se vad de många olyckorna och tillbuden i samband med banarbete beror på visar att allt inte står rätt till. Även kontrakten när det gäller snöröjning och andra vinteråtgärder måste utformas bättre för att bli tydligare och mer rationella. Det måste också ställas högre krav på det rullande materialet på järnvägarna. En snabb åtgärd är att krav ställs på tågoperatörerna att förbättra kvaliteten på lokens strömavtagare för att minska risken för nedrivna kontaktledningar. Exempel från godsföretaget visar att detta dramatiskt kan minska antalet nedrivna kontaktledningar. Så kallade auto-drop-off-system där strömavtagaren sänks ned automatiskt vid problem kan också spara kontaktledningarna. Det behöver även göras plats för avisningsstationer och uppgradera växlar. Sammantaget skulle våra förslag snabbt leda till fler arbetstillfällen inom järnväggsektorn. Efter våra påtryckningar i har regeringen tillsatt en särskild utredning om järnvägens organisation. Vi utgår från att utredaren kommer att presentera ett antal snabbt genomförbara förslag som sätter kvalitet, punktlighet, effektivitet och säkerhet främst istället för enskilda särintressens önskemål. En bättre styrning av den svenska järnvägen kommer leda både till ökad kostnadseffektivitet, ökad kapacitet, bättre punktlighet och förbättrad säkerhet både för resenärer och de som arbetar med järnvägen. För att styra den svenska järnvägen ser vi styrningen av de statliga järnvägsföretagen , och Jernhusen som strategiskt viktig. har ett tydligt samhällsuppdrag där det inte bara går att agera utifrån en strikt kortsiktig företagsekonomisk grund. De tre företagen ska samarbeta på bästa sätt för att höja kvaliteten på passagerar- och godstrafiken. Som fastighetsförvaltare har Jernhusen en viktig uppgift att både ge järnvägsresenärer en förstklassig upplevelse och utveckla kombiterminaler för godstransporter. måste systematiskt arbeta för att höja sin kvalitet och ha ett tydligt resenärsfokus. har en viktig uppgift att fortsätta erbjuda konkurrenskraftiga godstransporter på järnväg. Vi ser gärna att och Jernhusen tillsammans arbetar för att utöka den så kallade kombitrafiken där järnväg, sjöfart och lastbilstransporter samverkar med gemensamma lastbärare. Kombitrafiken kan aktivt bidra till att minska godstransporternas klimatpåverkan. Bättre kollektivtrafik för hållbara städer Väl fungerande kollektivtrafik är en grundförutsättning för att klara både arbetspendling och resor . Kollektivtrafiken har mycket viktig roll för att minska både transportsektorns klimatpåverkan och minska trängsel, luftföreningar och buller i storstadsregionerna. Precis som järnvägstrafiken har kollektivtrafiken i stort en viktig roll för att skapa större arbetsmarknadsregioner. är det en klar majoritet kvinnor som nyttjar kollektivtrafiken. Satsningar på kollektivtrafik gynnar därmed kvinnors resande. är det viktigt att få betydligt fler män att resa med kollektivtrafiken. Särskilt prioriterad är utbyggnaden av tunnelbanan i . Aktuella befolkningsprognoser pekar på en befolkningsökning fram i på mellan 300 000 och 500 000 personer. För att klara den starka befolkningstillväxten krävs, utöver planerade investeringar, ytterligare satsningar på kapacitetsstark kollektivtrafik. En utbyggnad av tunnelbanan skulle även innebära möjligheter att kraftigt öka nybyggnationen av bostäder i . Även och kommer växa betydligt . Det västsvenska paketet är av betydelse för både och hela utveckling. I och väntas ytterligare tryck på transportinfrastrukturen när mellan och står klar kring . För att kraftigt öka andelen kollektivtrafikresenärer måste hela kollektivtrafiken få både ökad kapacitet och kvalitet. Det ska vara tryggt och komfortabelt att resa kollektivt. Det ska alltid vara första klass i kollektivtrafiken. Även med relativt enkla och snabba åtgärder går det att öka kollektivtrafikens attraktionskraft. Exempel på åtgärder är förbättrad städning av fordon och stationer, bättre reseinformation, bättre hållplatser och ökade möjligheter för digital uppkoppling. Biljettsystemen måste vara lättanvända och det finns stora fördelar om reseinformation och biljettsystem mellan exempelvis nationell tågtrafik kan samordnas med regional och lokal kollektivtrafik. Vi ser stora förbättringspotentialer när det gäller ökat samarbete mellan de regionala kollektivtrafikbolagen. Ett kostnadseffektivt sätt att öka kollektivtrafikens kapacitet är så kallade BRT-system.