mot · H102A398 · 2013-10-03 00:00:00 — Fler unga in på arbetsmarknaden 1Aktiva åtgärder för fler unga in på arbetsmarknaden de gröna vill att alla unga ska ha samma livschanser och förutsättningar att forma egna, självständiga liv, komma in på arbetsmarknaden, kunna leva på sin lön och skaffa eget boende. föreslår en stor satsning på aktiva åtgärder för att få unga i arbete. En hög och långvarig ungdomsarbetslöshet är förödande för samhället i stort, men framför allt för den som inte får en ärlig chans att försörja sig själv och komma igång med sitt vuxenliv. vill ge framtidstro och nya vägar till jobb för alla unga vuxna. Övergången från skola till arbetsliv har förändrats och är inte så linjär och utstakad som . Nuvarande arbetsmarknadsinsatser är inte anpassade vare sig till dagens arbetsmarknad eller till individer. Många arbetsgivare och företag vittnar om svårigheten att hitta rätt kompetens. Matchning till rätt jobb måste förbättras och effektiviseras så att unga människors värdefulla kompetens inte slösas bort. insatser för unga arbetslösa vilar på tre ben enligt nedan. Bättre och mer samordnade insatser för unga arbetslösa Nya jobb för och av unga Startcentraler – lokala arbetsförmedlingar för unga. All kompetens under samma tak. Utökat ansvar och ekonomiska resurser för kommunerna att fånga upp arbetslösa . Sommarjobb för unga mellan . Stöd för unga att starta företag. Begränsa de tidsbegränsade anställningarna. Fler vägar till gymnasiekompetens. Stärk kopplingen mellan högskolorna och arbetsmarknaden. Bättre studie- och yrkesvägledning. 1Aktiva åtgärder för fler unga in på arbetsmarknaden1 4Bakgrund: Ungas svårigheter på arbetsmarknaden5 4.2Unga utan gymnasiekompetens i riskzonen5 4.3Unga drabbas värst av lågkonjunkturen5 5Förbättra förmedlingen av jobb till unga6 5.1Startcentraler – lokala arbetsförmedlingar för unga6 5.1.3Kommunernas ansvar för de unga förstärks8 6Nya jobb för och av unga8 6.1Stötta unga att starta företag8 6.1.1Ett nytt statligt företagslån med CSN-liknande lånevillkorför unga som startar eget företag9 6.1.2Egenavgifterna slopas för alla nystartade enmansföretag av unga9 6.1.3Mer entreprenörskap och företagande i skolan10 6.1.4Mer lättillgänglig information och stöd till unga som vill starta företag10 6.1.5Ett mer lättillgängligt starta-eget-bidrag med sänkt åldersgräns12 7Utbildning ger nya chanser på arbetsmarknaden12 7.1Fler vägar till gymnasiekompetens13 7.1.1Fler ska få möjlighet att läsa på folkhögskola13 7.1.2Fler ska få möjlighet att läsa på komvux14 7.1.3Fler ska få möjlighet att läsa på yrkesvux14 7.1.5Fler platser på yrkeshögskolan14 7.2.1Studierna måste åter bli högskoleförberedande15 7.2.2Praktik i alla yrkesförberedande gymnasieutbildningar15 8Stärk kopplingen mellan högskolorna och arbetsmarknaden16 8.1.2Fler praktikplatser till högskolestudenter17 9Rusta unga för arbetsmarknaden redan under skoltiden17 9.1Sommarjobb för unga mellan 15 och 17 år17 9.2Bättre studie- och yrkesvägledning18 10Förbättra villkoren för unga på arbetsmarknaden19 10.1Begränsa de tidsbegränsade anställningarna19 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta lokala arbetsförmedlingar för unga, s.k. startcentraler. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge kommunerna aktivitetsansvar för unga arbetslösa utan gymnasiekompetens upp till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett nytt statligt företagslån med CSN-liknande lånevillkor för unga som startar eget företag.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa egenavgifterna för alla unga som startar nya enmansföretag.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att införa mer entreprenörskap och företagande i skolan.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge lämplig myndighet i uppdrag att bli en samlande aktör för information och stöd till unga som vill starta företag.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sänka åldersgränsen för starta-eget-bidrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa kravet på att vara arbetslös eller riskera arbetslöshet för att erhålla starta-eget-bidrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa fler folkhögskoleplatser.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa fler komvuxplatser.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa fler platser på yrkesvux.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa fler platser vid branschinriktade jobbutbildningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa fler platser på yrkeshögskolan.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra högskolebehörighet på alla gymnasieutbildningar.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa praktik i alla yrkesförberedande gymnasieutbildningar.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en möjlighet att införa en förlängd praktikperiod inom ramen för yrkesförberedande gymnasieutbildningar.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa karriärcentrum för studenter.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa fler praktikplatser på högskolan.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillföra resurser till kommunerna så att unga mellan kan erbjudas ett sommarjobb. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att modernisera studie- och yrkesvägledningen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge lämplig myndighet i uppdrag att modernisera praktikplatser för unga.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa handledarutbildning för företag.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en lag som reglerar missbruket av visstidsanställningar. 1 Yrkandena 3 och 6 hänvisade till NU. 2 Yrkandena 4, 10 och 11 hänvisade till FiU. 3 Yrkandena 5, 13–18 och 20–22 hänvisade till UbU. 4 Yrkande 9 hänvisat till KrU. 4Bakgrund: Ungas svårigheter på arbetsmarknaden Ungdomsarbetslösheten är hög i jämfört med andra – 2012 var ungdomsarbetslösheten . Dessutom har långtidsarbetslösheten bland unga ökat stadigt sedan regeringen tillträdde, från cirka 13 000 personer 2007 till cirka 22 000 personer 2012.1 I denna statistik ingår även de som studerar. Vad som är värre är att nästan en tiondel av alla varken arbetar eller går i skolan. Det handlar om cirka 120 000 ungdomar som riskerar att hamna i långvarig arbetslöshet.2 Unga män finns i något högre grad i den öppna arbetslösheten, medan unga kvinnor oftare har osäkra anställningsvillkor, svårare att komma tillbaka till arbetsmarknaden efter lågkonjunktur och är överrepresenterade bland dem som vill öka sin sysselsättningsgrad, alltså till exempel gå från deltid till heltid. 4.2Unga utan gymnasiekompetens i riskzonen Förklaringarna till den höga ungdomsarbetslösheten är flera. Till stor del handlar det om en strukturell arbetslöshet, oberoende av konjunktur. Den beror framför allt på att allt fler – nästan var fjärde elev – lämnar gymnasiet utan fullständiga betyg. Över 120 000 personer har inte en fullgod gymnasieutbildning. Allt fler av de barn som kommer till efter skolstartsåldern lyckas inte att få gymnasiebehörighet och har därmed svårare att få jobb. Även unga med funktionsnedsättning har särskilt svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Ungdomar som har avbrutit, eller aldrig påbörjat, en gymnasieutbildning är i många fall i en mycket utsatt situation. De riskerar arbetslöshet och en rad andra negativa omständigheter på såväl kort som lång sikt.3 Att bistå ungdomar utanför gymnasieskolan är därför av stor vikt för samhället. 4.3Unga drabbas värst av lågkonjunkturen En annan del av ungdomsarbetslösheten beror på den allmänna lågkonjunkturen. När arbetslösheten stiger drabbas de som är på väg in på arbetsmarknaden och de som har tillfälliga anställningar mest. Dit hör ungdomar och utrikes födda. Allra svårast att få jobb har arbetssökande med kort utbildning. som sysselsättningen väntas minska framöver råder det brist på kvalificerad arbetskraft och stora pensionsavgångar väntar. 5Förbättra förmedlingen av jobb till unga 5.1Startcentraler – lokala arbetsförmedlingar för unga Regeringen har misslyckats med att få in unga på arbetsmarknaden. Befintliga program och insatser i Arbetsförmedlingens regi fungerar dåligt. Arbetslösa unga passar inte in i de ofta stelbenta insatserna. Programmen tycks inte heller passa in i arbetsgivarnas behov. En ny granskning från visar att Arbetsförmedlingens insatser är mer inriktade på att hantera stora volymer av arbetssökande ungdomar – som själva förutsätts vara aktiva inom ramen för de insatser som förmedlingen erbjuder – och mindre på individuellt anpassade insatser för att åstadkomma en konkret matchning mot arbetsgivare. Granskningen visar också att regelverket upplevs som hindrande.4 Istället ser vi att kommunerna tar saken i egna händer, trots att de egentligen varken har resurser eller ett uttalat ansvar för att förmedla jobb till unga arbetslösa. är det Arbetsförmedlingen som lyfter de ekonomiska resurserna för arbetsmarknadsinsatser – pengar som Arbetsförmedlingen inte lyckats förvalta. har Arbetsförmedlingen lämnat tillbaka till statskassan.5 Lokala insatser mot ungdomsarbetslöshet blir ofta framgångsrika när kommuner samverkar med Arbetsförmedlingen. Sådana samverkansmodeller finns i bland annat , , och . Modellen har flera fördelar. Kommunerna har engagemang och kunskap om näringslivets lokala förutsättningar. De unga upplever att de blir sedda utifrån sina egna förutsättningar och önskemål på ett annat sätt än hos Arbetsförmedlingen. Verksamheten är också samhällsekonomiskt lönsam. I bedömer man att ett projekt med 25 deltagare har gett vinster för samhället på på kort sikt och nästan på längre sikt.6 Detta i form av minskade kostnader för försörjningsstöd, sjukvård etcetera samt ökade skatteintäkter. I finns ett samarbetsavtal mellan kommunen och Arbetsförmedlingen som ska tydliggöra samarbetet och bidra till att gemensamma resurser utnyttjas effektivare och i större utsträckning kompletterar varandra. Syftet är bland annat att väsentligt minska ungdomsarbetslösheten (16–) med målsättningen att den ska halveras, att engagera näringsliv och organisationer i arbetet att fler ska gå till arbete eller studier samt att genom uppsökande verksamhet nå dem som står längst ifrån arbetsmarknaden.7 Dessa framgångsexempel saknar dock oftast långsiktig finansiering och ett tydligt regelverk för sina insatser. Kommunerna känner sig bakbundna av ett stelbent regelverk och är hänvisade till tillfälliga EU-pengar. vill sprida goda exempel till fler kommuner. Därför föreslår vi att Arbetsförmedlingen ska samverka med kommunerna om så kallade startcentraler. Tanken är att de ska fungera som lokala arbetsförmedlingar för unga. Vi vill ge Arbetsförmedlingen ett tydligt uppdrag att samverka med kommunerna och/eller regionerna för att minska arbetslösheten för unga mellan . Genom en samverkan tas kompetensen tillvara från båda parter och insatser för unga kan göras mer effektivt. Vi vill ge kommunerna ekonomiska muskler att på allvar ta detta ansvar. omfördelas från Arbetsförmedlingen till kommunerna. De kommuner som ingår samverkansavtal med Arbetsförmedlingen får ta del av pengarna. Startcentralen samordnar insatserna som krävs för att komma i arbete eller utbildning. Den arbetslösa unga slipper bollas mellan olika handläggare och insatser. Istället får den unga gå till ett enda ställe och få individuellt anpassad planering där rätt insats erbjuds vid rätt tillfälle från rätt aktör. Stödet ska vara anpassat efter individens behov och insatserna ska vara tillgängliga i arbetslöshet. Det kan handla om att förmedla kontakter med företag, att hitta en bra praktikplats, finna rätt utbildning eller guida i djungeln av stödinsatser. Startcentralerna samlar all kompetens under ett tak: näringslivssamordnare, traditionella arbetsförmedlare, socionomer etcetera – alla resurser som en ung arbetslös person kan behöva. De ska bygga vidare på lärdomarna från de positiva exempel som redan finns. Startcentralerna bör samarbeta med bemanningsföretag och andra rekryteringsaktörer. Forskning visar att bemanningsföretag har betydande fördelar för personer som annars skulle ha haft svårt att få en första kontakt med arbetsmarknaden på grund av avsaknaden av nätverk. Detta gäller särskilt utlandsfödda och unga, två grupper som är välrepresenterade i bemanningsbranschen. Startcentralerna ska ha ett jämställdhetsperspektiv i sin verksamhet. All statistik ska könsuppdelas, och alla insatser ska föregås av en jämställdhetsanalys. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta lokala arbetsförmedlingar för unga, så kallade startcentraler. 5.1.3Kommunernas ansvar för de unga förstärks Kommunerna är skyldiga att hålla sig informerade om de ungdomar som inte är i gymnasieskolan och är i syfte att erbjuda dem lämpliga individuella åtgärder – det så kallade informationsansvaret. Det finns dock stora skillnader i hur kommunerna väljer att organisera och genomföra sitt ansvar för icke skolpliktiga ungdomar. Allt för många ungdomar saknar sysselsättning och det tar allt innan de kontaktas för att erbjudas stöd.8 Vi vill stärka skyddsnätet kring unga arbetslösa genom att utöka kommunernas ansvar. Dels ska ansvaret utökas till att omfatta unga arbetslösa utan gymnasiekompetens , istället för dagens 16 till , dels ska kommunens ansvar ändras från informationsansvar till aktivitetsansvar. Det innebär att förslag ger kommunerna det huvudsakliga ansvaret för att erbjuda åtgärder till unga upp till som varken arbetar eller studerar. Kommunerna ska arbeta aktivt med både uppsökande och åtgärdande verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge kommunerna aktivitetsansvar för unga arbetslösa utan gymnasiekompetens upp till . 6Nya jobb för och av unga 6.1Stötta unga att starta företag behöver en anda där egenföretagande är ett positivt och attraktivt yrkesval för ungdomar med vilja, drivkraft och goda idéer. Företagande är inte ett slags stödjande arbetsmarknadsåtgärd eller sista utväg utan en nyckelväg mot ett starkare och blomstrande . stora entreprenörskapsbarometer visar att ingen annan ålderskategori är mer intresserad av att starta företag än just ungdomarna. av åldersgruppen 18–kan tänka sig att bli företagare. Kunskapen om företagande och tron på att man skulle klara av att starta företag har dessutom ökat . Trots detta ser vi ett motsatt mönster när det gäller det faktiska företagandet där unga personer är underrepresenterade som företagare. i kategorin 18–är företagare, vilket innebär att skillnaden mellan viljan att vara företagare och det faktiska företagandet är som störst bland unga personer. För är det uppenbart att potentialen bland de unga är mycket stor och måste tas tillvara på ett bättre sätt. Omfattande studier visar att en huvudanledning bakom detta misslyckande är att de unga saknar kunskap om hur de startar företag och att de inte vet vart de ska vända sig för att få information.9 Byråkrati, övergripande strukturella hinder och trösklar utgör problem som gör att unga inte vågar ta steget och starta företag. 6.1.1Ett nytt statligt företagslån med CSN-liknande lånevillkor för unga som startar eget företag anser att en ny statlig lånemöjlighet för ungdomar som vill starta företag bör utredas. Inriktningen är att lånet ska likna CSN:s lånesystem på så vis att räntenivån och övriga villkor ska vara liknande, samt att lånemöjligheten ska vara kopplad till tydliga krav. För att få lånet ska den unga starta ett eget företag och i den mån det bedöms nödvändigt även vägledas av en lämplig myndighet eller någon annan organisation som bistår den unga i företagets uppstartsskede. På samma vis som det finns krav för att erhålla starta-eget-bidrag ska det även finnas liknande krav på verksamhetsidé, affärsplan och lönsamhetsbedömning med mera för att ta del av den statliga lånemöjligheten för unga som startar eget företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett nytt statligt företagslån med CSN-liknande lånevillkor för unga som startar eget företag. 6.1.2Egenavgifterna slopas för alla nystartade enmansföretag av unga Det måste bli lättare och enklare att starta företag och en viktig del i detta är att även underlätta ekonomiskt för dem som startar företag. har länge föreslagit sänkt arbetsgivar- och egenavgift för alla med särskilt fokus på småföretagen. Företagande har en avgörande betydelse för ekonomi och välstånd, och för är det viktigt att stärka företagen för att förbättra företagens möjlighet att växa, blomstra och nyanställa. Småföretagarna själva pekar ut arbetsgivar- och egenavgifterna som ett av de absolut största hindren att utvecklas och skapa nya jobb. Detta är även en nyckelfråga när det gäller ungt företagande. Vår kontakt med ungdomar som vill starta företag är att de föredrar riskkapital och incitament istället för olika typer av bidrag. Även de organisationer som arbetar med att hjälpa intresserade att starta företag vittnar om att bidragsförfarandet är hämmande för kreativiteten och de unga företagarnas självkänsla. föreslår att alla nystartade enmansföretag av unga befrias från egenavgifter . Det är i upp-startsfasen som de ekonomiska riskerna är som störst för nyföretagaren och det är även i den fasen som inkomsterna är som minst. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa egenavgifterna för alla nystartade enmansföretag av unga. 6.1.3Mer entreprenörskap och företagande i skolan Inställningen att de unga måste bli anställningsbara behöver kompletteras med alternativet att de även kan bli den som anställer, det vill säga de behöver uppmuntras till att starta eget företag. Denna insats behöver ske redan på skolnivå genom att eget företagande, entreprenörskap och innovation lyfts i skolan mer än vad som är fallet . Vi vill skapa en anda där företagande är ett positivt och intressant yrkesval för ungdomar. finns entreprenörskap genomgående med i och gymnasiets nya läroplaner. Entreprenörskap i undervisningen är enligt dels ett pedagogiskt förhållningssätt av entreprenöriellt tänkande, det vill säga att utveckla exempelvis initiativförmåga, kreativitet och samarbetsförmåga etcetera som ligger till grund för företagande, dels mer specifika kunskaper i företagande som sådant. Då skolan är ett kommunalt ansvar har kommuner och friskolor stort utrymme att själva forma undervisningen. Omfattningen av entreprenörskap i undervisningen beror därför mycket på de enskilda skolorna och lärarna. lyfter som exempel på entreprenörskap i fram företagsprojekt i skolan, övningsföretag och samverkan med näringslivet. På gymnasiet domineras entreprenörsarbetet av inslag från elevföretag som exempelvis Ung Företagsamhet (UF). vida begrepp för entreprenörskap gör det svårt att mäta den exakta omfattningen av entreprenörskap i undervisningen. Det tycks till stor del handla om ett pedagogiskt förhållningssätt som genomsyrar alla ämnen och till en mindre del om ren undervisning i eget företagande och hur man startar företag. Vi anser att det är viktigt att lyfta eget företagande i skolan för att redan på ett tidigt stadium få upp de ungas ögon för att eget företagande är ett möjligt och positivt alternativ . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att införa mer entreprenörskap och företagande i skolan. 6.1.4Mer lättillgänglig information och stöd till unga som vill starta företag har under den gångna mandatperioden haft mycket kontakt med såväl unga företagare som med arbetslösa unga och lyssnat på deras upplevelser och förhoppningar om framtiden. Vi har även träffat flera organisationer som arbetar med att ge stöd till personer som vill starta eller precis har startat eget företag. De största hindren som vi genomgående får höra av alla parter är byråkratin, krångliga regelverk samt rörig och spretig information. Det är helt enkelt alldeles för höga trösklar för att starta företag i och dessa trösklar är skadliga för sysselsättning, tillväxt och svensk konkurrenskraft. behöver på ett bättre sätt tillvarata de ungas drivkraft och entreprenörskap. Det behövs lägre trösklar och lättillgängligare, informella ingångar för unga som vill göra verklighet av sin affärsidé. Den som fungerar som stöd behöver tala samma språk som de unga entreprenörerna. Ett återkommande problem som vi stött på är att unga entreprenörer upplever att myndigheterna inte förstår dem. Det finns en lång rad av olika aktörer och parter, stiftelser och organisationer såväl som ideella och offentliga som man kan vända sig till och det är bra, men det är en del av problemet eftersom det är rörigt och svåröverskådligt. Materian är snårig för unga som brinner för sin affärsidé men har svag kunskap om byråkratin. Trots att det finns ett stort utbud av stödjande aktörer inom innovation, entreprenörskap och företagande så utgör ålderskategorin 18–30 ingen prioriterad målgrupp och har i liten utsträckning varit i fokus för stödaktörer, enligt den omfattande kartläggningen Entreprenörskapande stödaktörer för unga 18–av forskare vid . betonar dessutom att unga upplever att det är svårt att hitta rätt i stödsystemen. Det är hög tid att göra det lättare för unga som vill starta företag. föreslår att en lämplig myndighet får i uppdrag att fungera som samlande aktör med uppgift att skapa en enda plats där all information och stöd för unga som vill starta företag samlas. Lättillgänglighet och överskådlighet är nyckelorden. Myndigheten ska inte ta över andra myndigheters och organisationers specifika uppgifter men ska samla kompetens på ett sätt som gör att ungdomarna i så stor utsträckning som möjligt endast behöver vända sig till myndigheten i enlighet med en dörr in-principen. Det blir sedan myndighetens uppgift att vägleda och praktiskt bistå de blivande företagarna. Myndigheten ska se till att all information finns tillgänglig online där principiell och nationell information samlas samt även de många regionala möjligheter som finns. De unga ska erbjudas all information kostnadsfritt, bland annat via gratis telefonnummer. () har listat alla parter som fungerar som stödjande aktörer och funnit 18 stycken, inklusive Arbetsförmedlingen, , , , länsstyrelser, kommunala näringslivskontor, , Drivhuset, Ung Företagsamhet med mera. Myndighetens roll som samlande aktör är precis vad som behövs. finns det många stödjande aktörer när det gäller att bistå personer som vill starta företag men få av aktörerna inriktar sig på unga. Vi vill skapa incitament för dessa och framtida företag och organisationer med fokus på ungdomar och satsar därför för att ge dessa organisationer långsiktigt stöd och bättre förutsättningar. Stödet fungerar som en medfinansiering där aktören ska stå för och staten för . Tillskottet ska bland annat kunna användas för att organisationerna ska kunna utveckla mentoridéer och samarbete med företag och näringsliv som bör ha intresse i de ungas kompetens. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge lämplig myndighet i uppdrag att bli en samlande aktör för information och stöd till unga som vill starta företag. 6.1.5Ett mer lättillgängligt starta-eget-bidrag med sänkt åldersgräns finns det många hinder för unga att erhålla starta-eget-bidrag.