mot · H102A409 · 2013-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt uppställningen i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inriktningen på arbetsmarknadspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett sysselsättningspolitiskt ramverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om styrning och utveckling av Arbetsförmedlingen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lösa upp vattentäta skott mellan reguljär utbildning och arbetsmarknadsutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka antalet platser inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen med inriktning mot bristyrken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kompetensplattformar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt valideringscentrum.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studentmedarbetare.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studie- och karriärvägledning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om handledarutbildning på högskolenivå.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om 90-dagarsgaranti för ungdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa utbildningskontrakt för unga utan gymnasieutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om yrkesintroduktionsjobb för arbetslösa unga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om praktikplatser för unga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om aktiv och effektiv arbetsförmedling för unga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en erfarenhetsdelegation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om personer med funktionsnedsättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samlade resurser för personer med komplexa behov. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om extratjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fas 3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att studera med bibehållen ersättning för dem som befinner sig i fas 3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder mot exploatering av migrerad arbetskraft.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att följa upp ansökningar om arbetstillstånd och säkerställa att rätt avtal gäller.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vandelsprövning av arbetsgivare som söker tillstånd för migrerad arbetskraft.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sanktionsmöjligheter vid missbruk med beviljade arbetstillstånd.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjt tak och höjd ersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en omfattande översyn av arbetslöshetsförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka resurserna till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förstärkt arbetsmiljöforskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regionala skyddsombud. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Riksenheten för miljö- och arbetsmiljömål.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om beställaransvar för arbetsmiljön. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mobbning och trakasserier. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företagshälsovård. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett socialt protokoll i EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företrädesrätten till återanställning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsgivares stadigvarande arbetskraftsbehov. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behörighet att företräda företag och näringsidkare vid utstationering. antar regeringens förslag till lag om korttidsarbete med de ändringar som anges i motionen.4 1 Yrkandena 7–11 hänvisade till UbU. 2 Yrkandena 23–26 hänvisade till SfU. 3 Yrkande 32 hänvisat till JuU. 4 Yrkande 41 hänvisat till FiU. Anslagsförslag 2014 inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Avvikelse från regeringen (S) Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser För oss socialdemokrater är arbetslinjen ett uttryck för en politisk värdering – alla ska göra rätt för sig och kunna känna delaktighet i samhället. Staten har ett ansvar att föra en politik som syftar till full sysselsättning och individen har ett ansvar att sträva efter sysselsättning för egen del. Arbetslinjen innebär att alla som kan arbeta ska ha både en möjlighet och en skyldighet att göra det. Med vår politik vill vi skapa frihet för människor att forma sina egna liv, uppmuntra utveckling och se möjligheter. Målet är arbete åt alla – full sysselsättning. En starkare arbetslinje är vårt medel att nå dit. Genom att förbättra människors villkor, möjligheter till utveckling och bekämpa arbetslöshet läggs grunden för tillväxt och välfärd. För varje människa är det egna arbetet grunden för försörjning och för friheten att kunna göra egna val i livet. Att arbeta ska alltid löna sig. Jämställdhetsperspektiv ska genomsyra arbetsmarknadspolitiken och alla former av diskriminering ska aktivt motarbetas. Att människor arbetar och försörjer sig är grunden i en socialdemokratisk välfärsmodell som skapar hög sysselsättning, låg arbetslöshet, jämlikhet och ökat välstånd. av de personer som får ekonomiskt bistånd från kommunerna har arbetslöshet som skäl. De är inte förhindrade eller oförmögna att arbeta. Kommunerna drabbas dubbelt av arbetslösheten, dels genom uteblivna skatteintäkter och dels genom ökade kostnader för försörjningsstödet. På så sätt minskar resurserna till skola, vård och omsorg. Både omställning och trygghet är viktiga delar i den socialdemokratiska arbetslinjen. Det betyder att den som förlorat sitt jobb eller som vill byta arbete ska ha rätt till stöd. Arbetslinjen innehåller också skyldigheter, som att arbeta efter förmåga, aktivt söka jobb och utveckla sin kompetens. Den som är arbetslös ska ha rätt till ersättning när hon eller han söker jobb men också ha ansvar att byta yrke om så behövs, vidareutbilda sig eller flytta för att få ett jobb. Konkurrera med kunskap – inte låga löner Det finns en tydlig trend i riktning mot hårdare kompetenskrav på arbetsmarknaden. Jobben har kontinuerligt fått ett allt större kunskapsinnehåll. Om anställda framöver ska kunna möta företagens behov kommer det att krävas prestationer på allt högre kompetensnivåer. För att konkurrera med kunskap måste arbetskraften vara tillräckligt kompetent. Regeringspolitikens inriktning att subventionera fram allt fler låglönejobb går i motsatt riktning. var av de sysselsatta inom EU lågkvalificerade och högkvalificerade. var förhållandet det omvända: var hög- och lågkvalificerade. beräknas av jobben kräva höga kvalifikationer och kräva låga kvalifikationer. Enligt aktuella kompetensprognoser är det högst tveksamt om det då kommer att finnas tillräckligt med arbetstagare för det ökande andelen högkvalificerade jobb. Att hänga med i kunskapsutvecklingen kräver breda och medvetna insatser på många områden. Mest utsatt är läget för de företag som konkurrerar globalt, men behovet av kontinuerlig kunskapsuppbyggnad finns överallt på arbetsmarknaden. Ett perspektiv som det talas för lite om är vad som händer med kompetensnivån i samhället av hög arbetslöshet. Särskilt skadlig är ungdoms- och långtidsarbetslösheten: Arbetet i sig är ju en viktig lärandeprocess – i synnerhet . Ungdomar som inte lyckas få fotfäste på arbetsmarknaden missar alla möjligheter till personlig utveckling som finns kopplade till att ha ett riktigt jobb. Vid sidan av den sociala problematik som följer med långtidsarbetslöshet finns nackdelen att kompetensen successivt urholkas. Den långtidsarbetslöse tappar med tiden kunskaper och tar inte del av de successiva kunskapsuppdateringar som hör samman med att finnas på en arbetsplats. Att pressa tillbaka ungdoms- och långtidsarbetslösheten är alltså i sig ett viktigt sätt att hålla kompetensnivåerna uppe. Vi socialdemokrater vill inte sänka priset på arbete – vi vill öka värdet på människor. Inför ett sysselsättningspolitiskt ramverk Full sysselsättning är den ekonomiska politikens viktigaste mål. För att politiken tydligare ska verka för en ökad sysselsättning bör det ekonomiska ramverket kompletteras med ett sysselsättningspolitiskt ramverk. Det räcker inte med låg arbetslöshet. För att begreppet full sysselsättning ska vara meningsfullt som målsättning krävs att sysselsättningsgraden är hög. Många måste både vilja och kunna arbeta. Full sysselsättning är ett läge när alla som kan och vill arbeta också hittar ett arbete. För att den samlade ekonomiska politiken ska ta tydligare steg mot full sysselsättning behöver ett sysselsättningspolitiskt ramverk utvecklas, ett ramverk med ett övergripande mål som tydliggör politikens inriktning. Det stärker styrningen inom och myndigheter för att lyfta fram nya förslag som verkar i riktning mot full sysselsättning. ska följa utvecklingen i sysselsättningsgraden, antalet arbetade timmar och arbetslösheten. Vi socialdemokrater har slagit fast ett tydligt mål för jobben: ska öka antalet kvinnor och män som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin så mycket att vi når lägst arbetslöshet i EU. Ett ambitiöst mål ska följas av en kraftfull politik med fokus på jobben. Då krävs ordning och reda i de offentliga finanserna, en aktiv näringspolitik, investeringar i människors kunskaper och kompetens och en fungerande välfärd. Arbetslösheten är fortsatt hög. Regeringens jobbpolitik fungerar inte. Andelen av befolkningen som är i arbete, den så kallade sysselsättningsgraden, har inte ökat trots att ett av regeringens huvudfokus varit att minska utanförskapet. Antalet som varit utan arbete har nästan tredubblats, ungdomsarbetslösheten har ökat kraftigt. Sysselsatta i procent av befolkningen 15–, genomsnitt 2005–2012. Källa: Arbetskraftsundersökningen (). Efter valvinsten sjösatte regeringen sin jobbpolitik med skattesänkningar, privatisering, kraftigt försämrad a-kassa och höjda avgifter, utförsäkring av sjuka, sänkta arbetsgivaravgifter, aktivitetsförbud på arbetsförmedlingen för unga, kraftig minskning av vuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning samt införandet av fas 3. står det klart att politiken har misslyckats. Särskilt allvarligt är att långtidsarbetslösheten ökar som antalet arbetslösa som har mycket svårt att ta sig in på arbetsmarknaden också ökar. Antalet personer som varit arbetslösa riktigt länge – – har ökat från 24 000 till 70 000. Totalt antal arbetssökande som varit utan arbete har förändrats relativt lite . Sammansättningen har dock förändrats och andelen av de långtidsjukskrivna som tillhör utsatta grupper har ökat . Sammanlagd tid utan arbete , tusental Källa: Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsutsikterna . har, till skillnad från många andra länder, goda statsfinanser och möjlighet att investera för att skapa förutsättningar för uthållig tillväxt och nya jobb. Ändå väljer regeringen att föra en politik som varken klarar arbetslösheten, sysselsättningen eller utanförskapet. Det är inte genom fler generella subventioner till företagen utan genom en politik för nya jobb och en konsekvent satsning på människors kompetens som arbetslösheten kan bekämpas. Det handlar om yrkesutbildning och högskoleutbildning för att möta arbetsmarknadens behov men också om nya utbildningschanser för alla som hamnat långt från arbetsmarknaden. För alla ungdomar som tillåtits misslyckas i skolan krävs rejäla resurser för att de ska nå gymnasiekompetens och ett riktigt jobb. Det blir alltmer tydligt att konflikten om jobben handlar om ska satsa på utbildningslinjen eller försämrad trygghet. Den samlade ekonomiska politiken ska utformas så att individers vilja till arbete förstärks. Det sker genom att arbete lönar sig, genom en bra lön och rätt till exempelvis pension, a-kassa och avtalsförsäkringar. Utbildning istället för passivitet Den borgerliga regeringen har utdelat en dråpslag mot vuxenutbildningen. /2006 till 2007/2008 försvann nästan var tredje plats på komvux, mer än 40 000 platser. drog regeringen ner 1,1 miljard på statligt stöd till vuxenutbildning, särvux, yrkeshögskola och sfi-undervisning. Antalet platser inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen har minskat från ungefär 11 000 till 4 500 platser. Istället för aktiva insatser möts den arbetslösa av passiva insatser med låg kvalitet. De massiva nedskärningarna i människors möjlighet att studera i vuxen ålder kom vid sämsta tänkbara tillfälle – under en djup jobbkris. För arbetsmarknadens utveckling är det viktigt att det finns goda möjligheter att studera inom vuxenutbildningen. Vår övertygelse är att alla människor kan och vill lära. Vi vill förverkliga det livslånga lärandet utifrån vetskapen att tjänar på och är beroende av att människor utbildar sig. Det ständigt pågående omvandlingstrycket på arbetsmarknaden och utvecklingen av de kunskaper som behövs inom olika yrken gör att inte har råd att avstå från att investera i vuxenutbildning. Vi antar på goda grunder att regeringens utbildningspolitik bidrar till att försämra den svenska arbetsmarknadens funktionssätt. Inom har andelen behöriga till gymnasieskolan sjunkit. Nästan en tredjedel av eleverna i gymnasieskolan fullföljer inte sin utbildning eller saknar slutbetyg studier. Sänkta kunskapskrav på yrkesinriktade gymnasieprogram leder till att yrkesprogram med goda jobbutsikter tappar sökande. Om företagen har svårt att rekrytera personal trots hög arbetslöshet beror det på obalanser på arbetsmarknaden, att de arbetssökande och de lediga jobben inte matchar varandra, att arbetskraften har fel kompetens eller bor där jobben inte finns. Matchningen skulle fungera mer effektivt om den geografiska rörligheten underlättades. var en mycket lyckad satsning på vuxenutbildning. fick cirka 800 000 människor möjlighet att bygga på sin utbildning. behöver ett brett kompetenslyft för nästa årtionde eftersom de nya jobben kommer att ställa högre och bredare krav på kunnande och utbildning. Vuxenutbildningen måste vara så väl utbyggd att det finns goda möjligheter till gymnasiestudier för kvinnor och män som saknar gymnasiekompetens eller motsvarande. Alla som inte skaffat sig särskild behörighet till högskolan under sin gymnasietid ska få en ny chans inom vuxenutbildningen. Kvinnor och män som varslas eller förlorar jobbet ska kunna läsa yrkesinriktade kurser på gymnasial eller eftergymnasial nivå inom områden där det för tillfället råder arbetskraftsbrist eller förväntas göra det . Kunskapskraven på arbetsmarknaden ökar . Det gäller både generella kunskaper och mer specialiserad kompetens. Antalet jobb som inte kräver gymnasiekompetens för att få anställning minskar i rask takt medan efterfrågan på gymnasial utbildning, särskilt yrkesutbildning, är fortsatt stor. Efterfrågan på högre utbildning ökar markant och förväntas att fortsätta öka . Det är anmärkningsvärt att regeringen i detta läge väljer att nedprioritera utbildning och sänka utbildningskraven. Vi socialdemokrater väljer istället att investera i utbildning och jobb. Att kunna varva arbete och studier är en självklarhet. En förutsättning är god tillgång på utbildningsplatser på alla nivåer, ett utökat samarbete mellan parternas trygghetsorganisationer, Arbetsförmedlingen och ett studiemedelssystem som fungerar för olika utbildningsbehov och livssituationer. Förbättra matchningen på arbetsmarknaden Att en mer rörlig, komplex och internationaliserad arbetsmarknad växer fram ska inte ses som något negativt. Risker finns, men i första hand genererar utvecklingen en rad positiva möjligheter för den enskilde arbetstagaren och för svensk konkurrenskraft. De förändrade omständigheterna innebär att det blir allt viktigare att politiker och parter tar ansvar för att säkra tryggheten. För att individen verkligen ska kunna utnyttja möjligheterna behöver det finnas ett fungerande skyddsnät att falla tillbaka på och ta sats från. Den nya dynamiken på arbetsmarknaden måste gå hand i hand med trygga grundvillkor. En central förutsättning är att det finns ett rejält omställningsskydd. Arbetslöshetsförsäkringen måste ligga på en så pass hög nivå att kvinnor och män, som tillfälligtvis befinner sig mellan två jobb, varken blir ruinerade eller paralyserade. Låga ersättningsnivåer som leder till ekonomisk katastrof får två negativa effekter. Dels tvingas den drabbade lägga merparten av sin energi på att hålla huvudet över vattenytan och få livet att gå runt snarare än att aktivt och snabbt hitta ett nytt jobb. Dels stannar många kvar i dåliga jobb som varken passar eller utvecklar dem, för att de inte har råd att riskera den ekonomiska och sociala smäll som en period av arbetslöshet skulle ge. Båda effekterna kastar grus i arbetsmarknadsmaskineriet. Arbetstagarna blir mindre rörliga än de borde vara och mindre benägna att ta risker för att ta till vara de möjligheter som finns. Det är inte bra för någon. Utbildning är den enskilt viktigaste insatsen för att stärka konkurrenskraft, skapa tillväxt av nya jobb och bekämpa arbetslösheten. Skillnaderna mellan den socialdemokratiska jobbpolitiken och regeringens är skarp när det gäller prioriteringen och synen på utbildning. Vi vill ge den som är arbetslös chansen att rusta sig med nya kunskaper. Nya kunskaper ger nya möjligheter på arbetsmarknaden som företag och offentlig verksamhet får möjlighet att rekrytera personal med rätt kompetens . I en hårdnande global konkurrens måste konkurrera med kompetens och inte med låga löner. Regeringen har konsekvent valt en motsatt väg genom att pressa ned den så kallade reservationslönen i syfte att skapa nya jobb med allt lägre löner. Vi socialdemokrater har lagt förslag för högre kvalitet i undervisningen inom grundskola och gymnasieskola. Det handlar också om att ge möjlighet till utbildning som främjar rörlighet och flexibilitet: arbetsmarknadsutbildning, vuxenutbildning och kompetensutveckling. Fler ska våga och kunna ta nya steg i arbetslivet. Spetskompetens och forskning är en nyckel. är för litet för att inte ha ett strukturerat och kreativt samarbete mellan näringsliv, stat, universitet och högskolor. () och menar att det finns tydliga tecken på att arbetsmarknadens funktionssätt försämrats . KI noterar att andelen företag som rapporterar arbetskraftsbrist är högt givet det rådande arbetsmarknadsläget. KI menar vidare att den genomsnittliga tiden för att genomföra en rekrytering i det privata näringslivet har ökat. Den så kallade jobbchansen, det vill säga sannolikheten för en arbetslöshet att få jobb vid ett givet arbetsmarknadsläge, är lägre än . Även noterar att matchningen på svensk arbetsmarknad försämrats . I organisationens årliga rekrytringsenkät uppger omkring hälften av företagen att de haft ganska eller mycket svårt att rekrytera den arbetskraft de efterfrågar. Trots den höga svenska arbetslösheten möter företag som söker arbetskraft problem med att hitta rätt kompetens. har antalet vakanser ökat – utan att arbetslösheten har minskat i motsvarande grad. Detta indikerar också att arbetsmarknaden fungerar allt sämre. Enligt Arbetsförmedlingens bedömning av efterfrågan på arbetsmarknaden råder det brist på arbetskraft inom ett flertal yrken. Många bristyrken kräver högskoleutbildning, men brist råder också inom ett flertal yrken där det inte krävs högskoleutbildning. Störst brist på arbetskraft : Datayrken som kräver högskoleutbildning. Ingenjörer/tekniker inom gruvteknik. Kockar med gott renommé eller specialistkunskap. Civilingenjörer elkraft/elektronik och teleteknik. Civilingenjörer/ingenjörer inom bygg och anläggning. Källa: Arbetsförmedlingen. En viktig förklaring till att arbetsmarknadens funktionssätt försämrats är den omläggning av arbetsmarknadspolitiken som skett sedan regeringsskiftet – från aktiva insatser till passiva åtgärder. Som beskrivits ovan finns betydande matchningssvårigheter på den svenska arbetsmarknaden. Näringslivet vittnar om svårigheter med att rekrytera medarbetare med rätt kompetens trots att många är arbetslösa. Vi socialdemokrater föreslår stora insatser för att utbilda arbetslösa för att kunna ta de lediga jobben. Men det räcker inte för att få en väl fungerande arbetsmarknad. Även den som redan har ett jobb måste kunna ta steg vidare till ett annat jobb genom att på eget initiativ utbilda sig. Det krävs en politik för förbättrad kompetensförsörjning för att stärka konkurrenskraft och arbetsmarknadens funktionssätt. När länsarbetsnämnderna lades ner 2007 saknades en tydlig regional aktör inom arbetsmarknadspolitiken. Kompetensplattformarna tillkom 2010 med uppdrag att stärka det regionala samarbetet när det gäller kompetensförsörjning och utbildningsplanering. Huvudman för kompetensplattformarna är de 21 organ som ansvarar för det övergripande tillväxtarbetet i regionerna, det vill säga regionala självstyrelseorgan, samverkansorgan och länsstyrelser. Syftet med kompetensplattformarna är: Ökad kunskap och översikt inom kompetensförsörjnings- och utbildningsområdet. Samordning av behovsanalyser inom kompetensförsörjnings- och utbildningsområdet. Ökad samverkan kring kompetensförsörjning och utbildningsplanering. Ökad kunskap om utbud och efterfrågan kring olika utbildningsformers nationella mål och myndigheters ansvar. Sammanfattningsvis kan således sägas att den huvudsakliga uppgiften för plattformarna är att förbättra matchningen på arbetsmarknaden genom att utöka kunskapsunderlaget och få involverade aktörer att jobba närmare varandra. Behovet av samordning på regional nivå är betydande. Stora delar av utbildningssystemet saknar ett tydligt uppdrag att utbilda för att möta arbetsmarknadens behov utan dimensioneras framför allt utifrån elevernas fria val. Ett undantag är som i sitt uppdrag har ett tydligt syfte att leverera sådan utbildning arbetsmarknaden har ett uttalat behov av. Sådan utbildning ges till viss del också inom ramen för arbetsmarknadsutbildning och yrkesvux. Det regionala ansvaret för utbildningssystemet är litet. innebär mångfalden av utbildningsanordnare att komplexiteten i utbildningssystemet ökar. Uppdraget till regionerna om att skapa kompetensplattformar innebar ett mandat att arbeta med kompetensförsörjning, men innebär uppdraget inga ekonomiska resurser eller maktmedel. Vi föreslår en försöksverksamhet där några kompetensplattformar ges konkret möjlighet att påverka fördelningen av reguljära utbildningsplatser, för att utbildningsutbudet i regionen ska svara mot de kompetensbehov som finns inom näringsliv och offentlig verksamhet. Arbetsmarknadspolitiken och Arbetsförmedlingens arbete måste syfta till att hjälpa människor att få jobb och hjälpa arbetsgivare att få tag i rätt personal. fungerar det inte bra. De anställda på Arbetsförmedlingen vittnar om hur administration och kontroll tar en allt större del av deras arbetstid.