ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Fi274 · 2013-10-03 00:00:00 — Regeringen bör ta initiativ till ny förmögenhetsstatistik tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta initiativ till en ny förmögenhetsstatistik. Till och med publicerade förmögenhetsstatistik som redovisade tillgångar och skulder för individer och hushåll. Därefter avskaffades förmögenhetsstatistiken. Det skedde i samband med att den borgerliga regeringen tog bort förmögenhetsskatten. är banker inte längre skyldiga att lämna kontrolluppgifter om banktillgodohavanden, aktie- och fondinnehav, samt obligationer och skulder. Utan dessa uppgifter går det inte att sammanställa förmögenhetsstatistik. Bristen på förmögenhetsstatistik är bekymmersam på flera sätt. Ett grundläggande problem är att det inte längre går att följa vare sig förmögenhetstillväxt eller förmögenhetsfördelning i . Därmed saknas grundläggande fakta om den svenska samhällsekonomin liksom kunskap om hur regeringens ekonomiska politik har påverkat förmögenhetsfördelningen. Bristen på förmögenhetsstatistik är också ett problem för , som har ett ansvar för den finansiella stabiliteten. Genom att fördelningen av tillgångar och skulder mellan hushåll och individer är okänd blir det svårare att bedöma till exempel riskerna för en bostadsbubbla. vill samla in egen förmögenhetsstatistik, i syfte att stärka förmåga att förebygga finansiell instabilitet och finansiella kriser, men den borgerliga majoriteten i Riksbanksfullmäktige har sagt nej. Riksbanksdirektionen planerar dock att återkomma i frågan. Sammantaget är kunskap om förmögenhetsutveckling och förmögenhetsfördelning av central betydelse för analyser av samhällsekonomi och välfärdsutveckling. Förmögenhetsstatistik är också ett värdefullt instrument i arbetet för att upprätthålla finansiell stabilitet. Mot denna bakgrund bör regeringen ta initiativ till en ny förmögenhetsstatistik.
mot · H102Fi277 · 2013-10-02 00:00:00 — Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2014 för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Avvikelse från regeringen (SD) Bidrag till kommunalekonomiska organisationer -1 923 378 + 1 050 000 Avskaffad lag om modersmålsundervisning Utökad rätt till heltid i offentlig sektor Utökad rätt till deltid
mot · H102Fi278 · 2013-10-02 00:00:00 — Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Anslagsförslag 2014 för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Avvikelse från regeringen (SD) Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen Vissa garanti- och medlemsavgifter Transfereringar till följd av KPI-effekt Transfereringar till följd av höjd arbetsgivaravgift Samhällsekonomi och finansförvaltning tillsynsarbete över finansmarknaden är viktigt för att upprätthålla Myndigheten ges ökade anslag.
mot · H102Fi279 · 2013-10-04 00:00:00 — Införande av en rättvis ränteskillnadsersättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkra en rättvis ränteskillnadsersättning. Konsumenter som väljer att lösa ut sitt lån får, vid ett läge där räntesituationen medför extra omkostnader för banken, betala en så kallad ränteskillnadsersättning för att kompensera bankens extra omkostnader. Däremot, vid ett omvänt förhållande, får kunden ingen motsvarande ersättning från banken om kunden väljer att lösa lånet vid ett ränteläge där bankens intäkter ökar. Av marknadsrättvisa skäl borde denna asymmetri bytas ut mot en möjlighet även för konsumenter att, om situationen medger, begära kompensation från banken vid förtida utlösta lån. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102Fi280 · 2013-10-04 00:00:00 — Ändrat system för förfallna fakturor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förfallna fakturor. Konsumenter har som regel en nackdel gentemot inkassoföretag i och med den legitimitet inkassoföretagen äger i rätten att driva in förfallna skulder. Systemet som sådant är naturligtvis legitimt i sig, men skulle kunna göras mer överskådligt och generellt samt med en utökad möjlighet att betalningar kan ske genom att kräva att inkassoföretagen alltid måste ställa ut till sista betalningsdatum. Detta borde dessutom kombineras med att inkassokravet måste vara konsumenten tillhanda efter utställd faktura samt att bevisbördan för detsamma läggs på indrivaren. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102Fi285 · 2013-10-03 00:00:00 — Sparbankernas möjligheter att konkurrera på samma villkor som andra banker tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sparbankernas möjligheter att konkurrera på samma villkor som andra banker. Sparbankerna är i sitt arbetssätt och sin konstruktion unika i jämförelse med andra banker i . Deras betydelse är stor för många små och medelstora samhällen då en del av bankens överskott går till samhället där banken har sina kunder, verksamheten är dessutom lokalt anknuten och därmed också väl förankrad i bygden där man verkar. Sparbankerna är en oerhört viktig del av den lokala tillväxten men saknar sparbankerna möjligheten att ta in externt kapital i sin verksamhet, vilket försämrar möjligheten att utveckla verksamheten genom att till exempel starta nya kontor. Vidare är skillnaderna mellan de olika bankformerna tydliga vid en större kreditförlust, där balansräkningen behöver restaureras mer än expanderas. Dessa skillnader innebär en konkurrensnackdel gentemot övriga banker som inte har sådana begränsningar. Den grundläggande skillnaden är att andra banker helt enkelt kan ge ut nya aktier när de behöver kapital. finns enbart möjligheten för en sparbank som har behov av att förstärka sin kapitalbas att använda intjänade medel eller att konvertera till bankaktiebolag. Sparbankerna bör ges samma möjligheter som sina konkurrenter på marknaden utan att bankerna ska behöva ombildas till aktiebolag; en möjlighet kan vara att ge sparbanker rätt att utfärda sparbanksaktier, motsvarande egenkapitalbevis eller förlagsinsatser.
mot · H102Fi286 · 2013-10-04 00:00:00 — Nej till vinst som drivkraft i välfärden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vinstintressen inte ska vara styrande i offentligt finansierad välfärd. drivs en betydande del av offentligt finansierad välfärd av vinstdrivande företag. Detta har skapat stora problem i form av överetablering, ineffektivitet, segregation och brist på likvärdighet. har vi också sett flera exempel på att privata företag inom välfärden tummar på kvaliteten för att kunna göra stora vinster, till exempel genom en lägre personaltäthet i friskolor och på privata äldreboenden. Det är oacceptabelt. Gemensamma resurser för välfärd ska gå till välfärd – inte till aktieägares vinstuttag. Vinstintresset ska inte vara styrande i välfärden. För att motverka att vinstintresset sätts före kvaliteten och för att upprätthålla välfärdssektorns framtida legitimitet krävs att möjligheterna för riskkapitalister och andra aktörer att plocka ut privata vinster, och göra andra former av värdeöverföringar från välfärdssektorn, avsevärt begränsas.
mot · H102Fi287 · 2013-10-01 00:00:00 — Löne- och anslagssystem i staten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över löne- och anslagssystemet i staten. I staten avgörs oftast löner inom ramen för ett anslagsberäkningssystem i statsbudgeten, det s.k. ramanslagssystemet, som infördes . Kritiken mot systemet har vuxit allteftersom de ekonomiska och verksamhetsmässiga förutsättningarna inom staten har förändrats. Kritiken gäller framför allt produktivitetsavdraget och att gjorda jämförelser inte ger staten avsedda förutsättningar. Det uppstår kraftiga svängningar mellan åren. Jämför man t.ex. löneindex så ökade detta med 6 miljarder och med 0,9 miljarder. Sådana svängningar ger instabilitet. Vidare ger beräkningssystemet en eftersläpning på omkring jämfört med övriga arbetsmarknaden och det kan bli mycket olyckligt, särskilt i kristider när statliga insatser behövs för att stimulera ekonomin. När finanskrisen slog till 2008/09 fanns ett behov av att förstärka statlig service, men anslagssystemet försvårade detta. Därför behöver modernisera beräkningssystemet i olika delar och så att det blir stabilare och mer förutsägbart.
mot · H102Fi288 · 2013-10-04 00:00:00 — Sociala hänsyn vid offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagen om offentlig upphandling med fokus på att främja sociala hänsyn. Misslyckade offentliga upphandlingar och brist på uppföljning av genomförda upphandlingar kan få ödesdigra konsekvenser. Riskkapitalbolaget är ett exempel, där äldre drabbats av vanvård som skattepengarna strömmat ut ur landet till skatteparadis – rakt i fickorna på kapitalägarna. Det finns många allvarliga brister i den offentliga upphandlingen så som den genomförs runt om i landet. På vissa håll utgår man enbart från lägsta pris när man genomför upphandlingen. Det får till följd att kvalitet, fackliga rättigheter, arbetsmiljö- och miljöhänsyn hamnar i skymundan. Risken för skatteplanering ökar, liksom risken för skattefusk. På andra håll har privatisering blivit målet för upphandlingen. Därför har man inte låtit offentliga förvaltningar själva vara med i upphandlingen. När ledningen förfördelat fungerande offentliga förvaltningar genom att inte låta dem vara med i upphandlingen har det inneburit merkostnader för skattebetalarna. Det har nämligen visat sig att det privata alternativet är dyrare än det offentliga. Det finns systemfel i upphandlingsprocessen som leder till sämre kvalitet och/eller merkostnader. Upphandlingsfrågorna upplevs alltför ofta som opolitiska och lämnas därför över till tjänstemännen. Men dessa frågor är något av det mest politiska i verksamheten. Konsekvenserna av misslyckade upphandlingar och dålig uppföljning av genomförda upphandlingar får förödande konsekvenser för medborgarna. Värdet av de offentliga upphandlingarna uppgår till 550 – , vilket motsvarar en femtedel av BNP. Det här talar för att frågan bör lyftas upp i fokus. har den statliga utredning som fått i uppdrag att se över hur den offentliga upphandlingen kan förbättras kommit med sitt slutbetänkande. Utredningen levererar svidande kritik kring hur den offentliga upphandlingen går till. Regelverket är för stelbent, tillämpningen för krånglig, uppföljningen extremt dålig och kompetensen brister på många håll. Den senaste tidens skandaler, bland annat inom äldrevården, har sin grund i dessa problem. Enligt betänkandet bör upphandlingar bli en strategisk ledningsfråga i fler kommuner, landsting och offentliga bolag. I utredningen framhålls behovet av bättre uppföljning, kravställande och kompetens för att få till hållbar upphandling. Värdegrunden, och inte bara lägsta pris, måste få styra. Det är nu hög tid att regeringen gör en översyn av lagen om offentlig upphandling. I synnerhet bör fokus vara på hur vi kan främja sociala hänsyn vid offentlig upphandling. Regelverket kring offentlig upphandling behöver ses över såväl på nationell nivå som på EU-nivå.
mot · H102Fi291 · 2013-10-04 00:00:00 — Giftfria förskolor och offentlig upphandling vid verksamhet för barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om offentlig upphandling vid verksamhet för barn och om giftfria förskolor. Hur våra barn och unga mår är framförallt viktigt i sig - här och - för varje enskilt barn. Men det är också viktigt , för samhället i stort. De mänskliga resurserna blir en allt mer avgörande faktor för ett lands ekonomiska utveckling och konkurrenskraft. På en framtida världsmarknad kan inte konkurrera med pris utan med kunskap, kompetens och kvalitet. Människor som har balans i tillvaron och mår bra lär sig mer och presterar bättre. Hemmiljön, familjelivet och uppväxtförhållandena påverkar vår hälsa och livskvalitet. Därför är barns vardagsmiljö oerhört angelägen. menar att det ska vara självklart att vi måste kunna lita på att våra livsmedel är säkra, att kläderna vi köper till våra barn inte ska innehålla antimögelmedlet dimetylfumarat, att inte barnmatsburken innehåller bisfenol A och att inte leksaker som pennskrin och suddgummin innehåller ftalater. Jag föreslår att när en offentlig aktör, som bedriver verksamhet för barn, gör en upphandling ska den ha rätt att själv ange vilka miljö- och hälsokrav som ska gälla, såvida motparten inte kan bevisa att kraven är obefogade. Detta skulle gälla allt ifrån leksaker och nappflaskor till mat och dryck som i första hand konsumeras av barn i verksamheterna. Detta skulle exempelvis möjliggöra för en kommun att driva förskola med giftfri profil.
mot · H102Fi292 · 2013-10-03 00:00:00 — Fri programvara inom förvaltningar och kommuner i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utveckla möjligheterna till öppna källkoder och fri programvara. Arbetet med öppna källkoder och fri programvara måste fortsätta. ska vi vara medvetna om den kostnad som företag lagt ned på att forska och utveckla sina program. Det finns all anledning att arbeta vidare med öppenhet och insyn. Statliga myndigheter ska följa den förvaltningspolitiska utvecklingen och använda ny teknik som underlättar för medborgaren och förbättrar demokratin på ett kostnadseffektivt sätt. Kommuner och myndigheter borde kunna återanvända programvara från andra myndigheter utan att genomföra ett offentligt anbudsförfarande. Andra länder går över till att använda fri programvara, det vill säga program med öppen källkod, i statliga myndigheter. skulle ha stor nytta av att utveckla öppen källkod ytterligare och utveckla samarbetet mellan olika intressenter. Öppna program och öppen standard är viktiga inslag för att effektivisera den offentliga förvaltningen, dels genom en bättre resursanvändning, dels genom att det tas fram fler och bättre anpassade program. ökar förutsättningarna för nya små företag att etablera sig, vilket i sin tur leder till lokal och regional tillväxt. möjligheter inom detta område är stora och behöver utvecklas och skyndas på ytterligare.
mot · H102Fi293 · 2013-10-04 00:00:00 — Upphandlingspolicy till stöd för sociala företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge möjlighet för organisationer och företag som verkar inom den sociala ekonomin att få en bättre konkurrenssituation. Den sociala ekonomin består av organisationer och företag som fristående från den offentliga sektorn bedriver samhällsnyttig verksamhet i demokratiska former utan vinst som mål för verksamheten. Det överskott som uppstår används till att säkra driften och öka kvaliteten i verksamheten. Inom välfärdssektorn är det särskilt angeläget att det finns aktörer som drivs av andra mål än maximal avkastning. När man för ett tjugotal år sedan på allvar öppnade välfärdssektorn för alternativa aktörer trodde man att ideella organisationer och många små entreprenörer skulle ta över viss tidigare offentligt driven verksamhet. Så blev det inte. finns sådana aktörer inom välfärdssektorn men till mycket stor del drivs de icke-offentliga välfärdsföretagen av ett fåtal stora koncerner. Trots den överenskommelse som finns mellan flera kommuner och de ideella organisationerna har den sociala ekonomin fått ganska få uppdrag inom välfärdssektorn. Vi eftersträvar inte främst bidrag utan uppdrag, där staten och kommunerna köper tjänster från den sociala ekonomin. Om en procent av de offentliga upphandlingarna gick till den sociala ekonomin, skulle det innebära att staten och kommunerna köpte tjänster för . Det skulle innebära helt andra möjligheter för den sociala ekonomin att utvecklas. Staten och kommunerna skulle kunna göra mycket för att gynna de ideella aktörerna. skulle även mindre företag ges en chans att få uppdrag: De upphandlande myndigheterna kan upphandla i mindre kvantiteter. Där har de stora koncernerna i regel inte intresse att lägga anbud. Upphandlarna kan ställa sociala krav i upphandlingarna, till exempel att en viss del av arbetsstyrkan består av arbetssökande. Vissa verksamheter kan bedrivas som försöksverksamheter för att finna nya vägar att ordna anställningar åt arbetssökande. Per (S)
mot · H102Fi294 · 2013-10-03 00:00:00 — Övervältring av kostnader för försörjningsstöd på kommunerna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda en finansieringsmodell för försörjningsstödet som tar hänsyn till sysselsättningen. minskade antalet hushåll som fick försörjningsstöd kontinuerligt. Under finanskrisen har de gått upp. Kostnaderna för försörjningsstödet var 2011 mer än högre än . sjönk antalet hushåll på försörjningsstöd igen. Om man räknar bort introduktionsersättningen till nyanlända så har dock kostnaderna för försörjningsstödet fortsatt öka och uppgick till mer än . Det är en uppgång med . presenterade 2012 siffror om vilka försörjningshinder som ligger bakom att människor söker försörjningsstöd. , 106 798 personer, har på något sätt angett arbetslöshet. De saknar ersättning (67 357 personer), har otillräcklig ersättning (34 551) eller väntar på utbetalning (4 890). Arbetslösa som saknar arbetslöshetsförsäkring är den enskilt största gruppen (). Det är mer än fyra gånger fler än de invandrare som får introduktionsersättning eller de personer som får sjuk- och aktivitetsersättning (förtidspension). Dessa personer är inte förhindrade eller oförmögna att arbeta. De har bara inte funnit en anställning. är det alltså en väldigt hög andel av dem som begär försörjningsstöd som gör det på grund av arbetslöshet. Det innebär att kommunernas försörjningsstöd fungerar som försörjning för arbetslösa som antingen saknar eller har mycket låg ersättning för arbetslöshetsförsäkringen. Kommunerna bär alltså en del av kostnaden för arbetslösheten. Ändå är sysselsättning och arbetslöshet inte en beräkningsgrund för försörjningsstödet som istället endast räknas upp med ett kostnadsindex. Det finns ett behov av att utreda om inte finansieringen av försörjningsstödet bör ta hänsyn till sysselsättningssituationen.
mot · H102Fi295 · 2013-10-02 00:00:00 — Ökning av statsanslagen för hälso- och sjukvården tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ökade statsbidrag. Hälso- och sjukvården i har varit kraftigt underfinansierad. Nedskärningar har fått betydande konsekvenser: Anställningsstopp råder på () . Det har inneburit att nyanställda och vikarier enbart tagits in efter godkännande från sjukhusledningen. Det har lett till en mycket pressad arbetsmiljö för den befintliga personalen och inneburit att vårdplatser fått stänga på grund av att rätt kompetens saknats. kopplar samman (minst) åtta dödsfall –2013 i lex Maria-anmälningar med resursbrist och vårdplatsbrist. Krisen var påtaglig inom förlossningsvården . På grund av anställningsstoppet på var det svårt att rekrytera sommarvikarierande barnmorskor, vilket innebar att förlossningsplatser stängdes på grund av för lite kompetent personal. Kvinnor i aktivt värkarbete hänvisades till andra förlossningsavdelningar i och även utanför . Så kan det inte få vara en sommar till. Det råder återkommande vårdplatsbrist på sjukhusen, vilket för med sig överbeläggningar där patienter läggs i korridorer eller andra utrymmen. Det innebär också att patienter utlokaliseras på andra vårdavdelningar än de som är avsedda för deras åkomma och att personalen tvingas skriva ut patienter för att frigöra platser. Tillsynsmyndigheterna och senare Inspektionen för vård och omsorg har riktat skarp kritik mot sjukvården i . Ett speciellt tillsynsärende om patientsäkerheten på öppnades , därefter har kritik riktats mot både akutmottagningen i och förlossningsvården på . Kritik har framförts och viten har utfärdats från pga överbeläggningar och dålig arbetsmiljö. På har sängar återkommande stått för nära och varit placerade i korridorer. På akuten i har arbetsmiljön för personalen varit så dålig att verket gjort en speciell granskning /13 som resulterat i skarp kritik mot att personalen inte kan sköta sitt uppdrag på grund av resursbrist. Personalprotester och stora demonstrationer har skapat uppmärksamhet kring bristerna . Den medicintekniska utvecklingen totalt sett gör att fler kan leva längre trots sjukdomar. Det är självklart en i grunden god utveckling. Innebörden blir dock att kostnaderna för sjukvården ständigt ökar och av det skälet krävs ökade resurser. Den situationen är långt ifrån unik för utan finns i stora delar av landet. Risken är överhängande att landstingen ständigt måste höja skatten för att klara av att hålla en jämn nivå på sjukvården. Ska sjukvården förbättras och utvecklas kommer det krävas ökade satsningar. Utifrån detta blir det närmast orimligt att lägga över allt kostnadsansvar för sjukvården på landstingen. Med hänvisning till ovan föreslås att staten överväger ökade statsbidrag till landstingen för hälso- och sjukvården.
mot · H102Fi296 · 2013-10-03 00:00:00 — Amortering i stället för bolånetak tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att vidta andra åtgärder för att minska den totala skuldsättningen i stället för bolånetaket. Sedan ett tak på av kostnaden införts för bostadslån har kraven på den enskilde köparen att själv stå för en del av insatsen vid bostadsköp skärpts. måste man i princip ha av insatsen (som i storstadsregioner kan ligga långt över miljonen även för en liten lägenhet) sparad själv. För en lägenhet som kostar är egeninsatsen . För många är det en omöjlighet att spara de summorna. Den som precis har sitt första jobb efter studierna har inte hunnit spara ihop och för den som har en låg inkomst kan sådana summor vara omöjliga att någonsin få ihop. Syftet med bolånetaket är vällovligt. Det handlar om att begränsa skuldsättningen. Det finns dock andra sätt som skulle kunna prövas. Ett alternativ till bolånetaket skulle t.ex. kunna vara ett obligatoriskt amorteringskrav vid större bostadslån. Även personer som inte kan spara ihop till stora summor kan spara i efterhand genom att amortera på lånet. är amorteringstakten ofta låg, i flera fall är lånen amorteringsfria. Det viktigaste är att den skuldsättningen begränsas.