ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102So337 · 2013-09-27 00:00:00 — Ökad jämlikhet i cancervården tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av forskning i syfte att minska ojämlikheten i cancervården. Socioekonomiska skillnader påverkar både risken att få cancer och möjligheten att överleva en cancerdiagnos. Cancervården i lever därmed inte upp till hälso- och sjukvårdslagens målsättning om vård på lika villkor för hela befolkningen. Chansen att överleva en cancersjukdom är högre för den som är välutbildad än för den som har en lägre utbildningsnivå. Trots att överlevnaden bland cancerpatienter har ökat de senaste 15–20 åren är skillnaden i överlevnad mellan olika socioekonomiska grupper . Enligt årets Cancerfondsrapport är skillnaden i 5-årsöverlevnad mellan patienter i den högsta respektive lägsta socioekonomiska gruppen i för män och för kvinnor. Det innebär att cirka 3 000 förtida dödsfall i cancer hade kunnat undvikas om överlevnaden för samtliga patienter hade varit på samma nivå som för gruppen med högst socioekonomisk status. De studier som har gjorts visar att patienternas kunskap och beteende är en viktig faktor till skillnaderna i behandling. Patienter med hög socioekonomisk status är exempelvis mer uppmärksamma på sina symtom, de söker vård tidigare och de har den kunskap och det stöd som behövs för att navigera i sjukvårdssystemet. En annan förklaring är att patienter med låg socioekonomisk status i lägre utsträckning ifrågasätter ordinationer och diagnoser och sätter därmed inte samma press på vårdpersonalen. Det är oacceptabelt att inte alla cancerpatienter behandlas jämlikt inom vården. Det behövs ytterligare forskning för att förstå vad som ligger bakom skillnaderna i behandling och forskningsresultaten måste skyndsamt implementeras i vården. Frågan är angelägen och bör få en hög prioritet tills de orimliga socioekonomiska skillnaderna är utjämnade.
mot · H102So340 · 2013-09-24 00:00:00 — Gör dataspelsberoende till psykiatrisk diagnos tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta socialtjänstlagen omfatta också dataspelsberoende. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att i diagnostiska sammanhang likställa dataspelsberoende med ett psykiskt tillstånd. Spelberoende är ett välkänt fenomen som räknas som ett psykiskt tillstånd på samma sätt som alkohol- eller narkotikaberoende. Detta gör att människor som hamnar i ett spelberoende kan söka vård och stöd för sitt missbruk. Detsamma gäller dock inte för dataspelsberoende, en form av spelberoende som ofta drabbar unga. Alla former av spelberoende fungerar på samma sätt. Trots att inga substanser tillförs kroppen så triggas hjärnans belöningssystem på samma sätt som vid ett drogberoende, oberoende av om du spelar poker eller dataspel. Barn och ungdomar som inte mår bra, på grund av till exempel prestationsångest eller mobbning, kan i dataspelen hitta en annan värld att ta sin tillflykt till. Konsekvensen av att dataspelsberoende inte är klassat som ett psykiskt tillstånd blir att det finns små möjligheter till hjälp för ungdomar som glider in ett beroende som kan resultera i såväl psykisk som fysisk ohälsa. Frågan anses vara föräldrarnas ansvar, vilket i praktiken leder till att personen som lider av beroendet inte får den vård som krävs. Eftersom tillståndet inte är en klinisk diagnos finns ingen statistik att tillgå vad gäller antalet som lider av detta, men allt fler röster höjs från såväl föräldrar som läkare. Möjligheten att skriva in dataspelsberoende i socialtjänstlagen bör ses över.
mot · H102So341 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra lagen om valfrihetssystem obligatorisk i samtliga kommuner. Lagen om valfrihessystem har ökat människors möjlighet att råda över sina egna liv. Många kommuner har tagit till sig lagstiftningens möjligheter och infört LOV. Tyvärr har vissa kommuner avstått från detta och värnat om de kommunala monopolen. Medborgarna ställs därför vid sidan av den valfrihet som lagen vill stödja. Det skadar också det lokala näringslivet som inte får en chans att konkurrera och erbjuda bättre och billigare lösningar för medborgarna. Lagen om valfrihetssystem har visat sig ha så positiva effekter där den införts att det är dags att överväga att göra lagen obligatorisk i samtliga kommuner.
mot · H102So345 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av frågan om läkares förskrivningsrätt för mediciner så att denna upphör med undantag för de fall där dispens beviljas. Enligt dagens regelverk har läkare förskrivningsrätt för mediciner livet ut. De får även skriva ut medicin till sin praktik eller för eget bruk och behöver inte vara i tjänst när medicinen skrivs ut. Någon prövning av läkarens lämplighet på grund av ålder sker inte, inte heller efter det att läkaren uppnått , vilket är normal pensionsålder i . Erfarenheterna har visat att det är förhållandevis enkelt för t.ex. drogberoende att få receptbelagda läkemedel utskrivna av äldre läkare som trätt ur aktiv tjänst. Faran ligger också i att läkarna själva eller deras närstående får en gräddfil till receptbelagda läkemedel eller att dementa läkare utnyttjas på ett sådant sätt att kriminella eller drogberoende får tag i narkotiska läkemedel. Detta innebär en fara ur flera hänseenden, inte minst när det gäller risken för felmedicinering och även ur ett narkotikapolitiskt synsätt. Regeringen bör därför överväga möjligheten att göra en översyn av frågan om att regelverket bör ändras så att läkares förskrivningsrätt automatiskt upphör . Läkare som fortfarande arbetar efter skulle förhållandevis enkelt kunna ansöka om dispens från regelverket genom en ansökan till exempelvis . Dispenser borde i huvudsak kunna beviljas om det utifrån hänsyn till läkarens allmänna lämplighet inte finns skäl att avslå densamma.
mot · H102So351 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgång till medicin via apotek i hela landet. När apoteksmarknaden avreglerades 2010 beslöt regeringen att inte ställa några krav på apoteken när det gäller lagerhållning. I gengäld skulle apoteken vara skyldiga att få fram vilket läkemedel som helst från det att läkemedlet efterfrågats. Enligt interna siffror fungerar 24-timmarsregeln bara i fyra fall av tio. Detta ställer till stora problem för den som är sjuk och i akut behov av läkemedel. Att behöva åka runt till 2–4 apotek för att få tag i den medicin man behöver är oacceptabelt. kan det bli nödvändigt att åka runt flera mil i jakt på apotek. Läkemedel är inte vilken handelsvara som helst och medborgare som är sjuka ska inte behöva ha kraft och ork att jaga mediciner. Därför bör kraven på apoteken öka vad gäller varulager och tillgänglighet.
mot · H102So354 · 2013-09-25 00:00:00 — ställning i svensk lag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheten att se över förutsättningarna för att fullt ut föra in i svensk lagstiftning. 1989 antogs FN:s konvention om barns rättigheter. är ett av mer än 190 länder som ratificerat . Detta gjordes 1990. är en del av folkrätten. Konventionen har betytt mycket för barns rättigheter världen över men det finns fortfarande mycket kvar att göra för att barns rättigheter ska vara uppmärksammade och tillgodosedda världen över och så även i . , när ratificerade , har många förbättringar för barn förts in i den svenska lagstiftningen. Det är både viktigt och bra. kan man också konstatera att inte fullt ut förts in i svensk lagstiftning, trots att det gått dokumentet ratificerades. måste få en starkare ställning i vårt land. Att göra till lag skulle betyda att beslut som bryter mot konventionen skulle kunna prövas i domstol och att samtliga beslut som fattas i samhällets olika instanser skulle ses ur ett barnrättsperspektiv. Ett införande av i svensk lagstiftning skulle således ha praktisk juridisk betydelse. Med anledning av ovanstående anser jag att regeringen bör överväga möjligheten att se över förutsättningarna för att fullt ut föra in i svensk lagstiftning. Ziita (M)
mot · H102So361 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över lagstiftningen om demensvård. Om man drabbas av demenssjukdom leder detta ofta till att man med tiden hamnar i situationer då man kan klara sig själv i vardagslivet. Många får då stöd i hemmet av personal som hjälper till med vardagssysslorna. Dock uppstår problem när de demenssjuka börjar få sådana problem att deras tillstånd blir en risk för deras eget välmående och deras egen säkerhet. ser vi att bristen på lagstiftning inom demensvården får stora effekter för de drabbade och deras anhöriga. I den vardagliga hemvården märks detta bland annat genom att vårdpersonalen inte tillåts hjälpa den demenssjuke genom att slänga gammal mat eller hindra den sjuke från att äta densamma. Att rensa en demenssjuk persons kylskåp eller skafferi på dåliga och utgångna produkter är ett lagbrott. Att hindra handlingar som skadar personen ifråga måste rimligen tillåtas i det jobb vårdpersonalen har. I har man genom Mental Capacity Act lyckats skapa ett regelverk där personalen tillåts ta vissa beslut åt den sjuke om denne har en sjukdom som påverkar hjärnans funktion och som gör att den demenssjuke inte kan fatta ett specifikt beslut ifråga. Personalen måste då använda sig av en lista med kriterier när de tar dessa beslut. Detta måste sedan dokumenteras så att ett eventuellt överklagande är möjligt. Även behöver en lagstiftning som ökar rättstryggheten för demenssjuka som den ger personalen möjlighet att hjälpa dem som inte själva kan ta besluten ifråga.
mot · H102So362 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om valfrihet i vården. Obligatoriskt vårdval infördes i . Tanken med systemet var att det skulle utformas så att alla utförare behandlades lika. Invånarnas val av till exempel husläkarmottagning fick inte begränsas till ett visst geografiskt område inom ett landsting och ersättningen skulle följa den enskildes val av utförare. Det grundläggande syftet med reformen var att stärka patienternas valfrihet, stimulera mångfald och flytta makten från till patienterna. kan patienterna skriva sig hos en husläkarmottagning på två sätt, genom aktiv eller passiv listning. En aktiv listning innebär att patienten själv väljer vårdcentral inom sitt landsting. Det kan vara en privat eller landstingsdriven mottagning. Genom att öppna för fler aktörer inom vården skapas en ökad konkurrensutsättning. Det ger en positiv stimulans som leder till mer utvecklad verksamhet, bättre service, bättre ekonomi och mer upplevd kundnytta, vilket ligger i linje med reformen. En passiv listning innebär istället att anvisar dig till en vårdcentral som ligger i din geografiska närhet. I utvärdering av vårdvalet har man uppmärksammat att man att i exempelvis och enbart har hänvisat passiv listning till vårdenheter som drivs av . Det gör att privata aktörer inte kan konkurrera på lika villkor när egen verksamhet har förtur i vårdvalssystemet. Konkurrens ska ske på lika villkor för all offentligt finansierad primärvård. Vi föreslår därför att regeringen ska verka för att aktiv listning införs som enda system inom vårdvalet och därmed bidra till att makten flyttas från landstingen till patienterna.
mot · H102So363 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att tillåta gårdsförsäljning av öl, vin, cider och starksprit. Svensk turism är en starkt bidragande faktor till svensk BNP. Därför är det direkt kontraproduktivt att förhindra gårdsförsäljning av lokalt producerad öl, vin, cider eller starksprit. Resultatet blir minskad turism och utebliven inkomst för dels alla lokala producenter, dels i längden . Påståendet att gårdsförsäljning skulle skapa en ökad alkoholkonsumtion är inte sannolikt. Hitintills har inga vetenskapliga bevis påvisat att öl bryggt i är mer beroendeframkallande än tysk. Den stora skillnaden mellan Systembolaget och lokal gårdsförsäljning är att konsumenten enkelt och till ett lågt pris kan få tag på billig starköl på Systembolaget men att det är förbjudet att införskaffa en öl som sannolikt är godare och dyrare via den lokala producenten. Sedan inträde i EU råder en etableringsfrihet på den svenska öl-, vin-, cider- och spritmarknaden. Detta innebär att privata aktörer, som uppfyller vissa kriterier, får tillverka och distribuera alkoholhaltiga drycker. Vid försäljning av produkterna är dock aktörerna begränsade till tre distributionskanaler – restauranger, partihandlare och Systembolaget. Systembolaget har en given särställning som försäljningskanal för aktörerna, men att sälja sina produkter via Systembolagets ordinarie sortiment är en både tids- och kostnadskrävande process. Detta ger dessvärre de större aktörerna en stark konkurrensfördel. Ett annat problem är att Systembolaget följer volymefterfrågan, vilket missgynnar mindre tillverkare eftersom deras produkter kräver en hög efterfrågan i förhållande till den volym de producerar. Tillverkare som tar vara på svenska råvaror och som gynnar utveckling vad gäller dryckeskultur skall inte motarbetas, vilket sker genom förbudet mot gårdsförsäljning. För att ge mindre aktörer bättre möjligheter och bättre konkurrens bör regeringen istället se över möjligheten att tillåta gårdsförsäljning av öl, vin, cider och starksprit. Att öppna för gårdsförsäljning innebär inte ett avsteg från restriktiva alkoholpolitik utan handlar snarare om sunt förnuft – att ge mindre, lokala aktörer bättre konkurrensmöjligheter på en starkt reglerad marknad. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102So367 · 2013-09-20 00:00:00 — Ändringar i det allmänna tandvårdsbidraget tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändringar i det allmänna tandvårdsbidraget. finns det tre olika åldersintervaller som avgör vilken nivå på det allmänna tandvårdsbidraget individen har rätt till. Enligt är nuvarande intervaller med respektive bidragsnivå: 20–/år, 30–/år, 75–XX år /år. vill ändra den övre intervallen så att alla ålderspensionärer från har rätt till /år. Inte bara de som är . Motiveringen är främst att alla under livets gång inte har haft möjligheten till ett privat pensionssparande, vilket ger ett ekonomiskt tillskott . Munhygien och friska tänder vet vi alla är en viktig del av vår hälsa. Detta vill jag med denna motion försöka uppmuntra, även för de med en mer begränsad ekonomi. I socialförsäkringsrapporten 2012:10 När tänderna får vänta, framkommer det att en avgörande faktor i valet att gå till tandläkaren regelbundet är privatekonomin och personer över 75 har högre tendens att besöka tandläkaren akut jämfört med personer i åldern 50–. Detta kan enkelt tolkas som att många pensionärer nedprioriterar regelbundna tandläkarbesök då dessa kan bli väldigt kostsamma. Konsekvensen av det kan bli en generell försämrad tandhälsa som sedan visar sig, som rapporten konstaterar, i den äldre pensionsåldern. Det är därför mer rättvist att intervallen flyttas till följande nivåer: 20–/år, 30–/år, 65–XX år /år. En förändring som jag föreslår ovan skulle enligt kosta staten ca , vilket är en liten satsning som kan ge stor betydelse.
mot · H102So368 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gårdsförsäljning och ombud. Det är möjligt för enskilda svenska lokalproducenter av vin och öl att sälja sina produkter, efter en särskild ansökan, på de tre närmaste systembolagen. På mindre orter som saknar systembolag kan andra affärer som exempelvis den lokala eller lanthandeln fungera som ombud. finns det cirka 500 olika ombud runt om i . Man lämnar som konsument in sin beställning till ombudet som sedan beställer varorna ifrån Systembolaget. Därefter hämtar man ut sin beställning i samma affär. Ombudssystemet är en bra service för de människor som har långt till sitt närmaste systembolag, inte minst för glesbygden. Ett sätt att ytterligare förbättra tillgängligheten till systembolagets produkter är att också lokalproducerande öl- och vingårdar får möjlighet att agera ombud åt Systembolaget. Detta skulle lösa frågan om att de lokala öl- och vinproducenterna kunde sälja sina produkter hemma. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102So369 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gårdsförsäljning. presenterade regeringen uppdraget till en ny utredning rörande gårdsförsäljning av alkohol, som resulterade i ett första delbetänkande . meddelades emellertid att utredningen lagts vilande då bedömningen var att gårdsförsäljning enligt det nuvarande förslaget inte var förenligt med Systembolagets monopol som alkoholförsäljare i . är det dock möjligt för enskilda svenska lokalproducenter av vin och öl att sälja sina produkter, efter en särskild ansökan, på det närmaste systembolaget. utvidgades detta till att istället gälla de tre närmaste systembolagen. Det var ett välkommet steg i rätt riktning. Trots detta finns det fortfarande potential till ytterligare utveckling. Genom det nuvarande regelverket riskerar den lokalproducerande entreprenören att hämmas endast på grund av geografisk tillhörighet. Det är givetvis oerhört stor skillnad på hur stor kundkrets man kan nå beroende på var i man har tillstånd att sälja sina produkter. Konkurrensen blir därmed snedvriden och godtycklig, endast baserad på hur nära man som entreprenör har till de tre närmaste systembolagen. Detta känns inte rättvist. Regeringen bör därför överväga att se över möjligheten till att utöka de försäljningsställen där lokalproducerade alkoholprodukter kan säljas så att olika lokala producenter når samma omfattning på kundkrets.
mot · H102So374 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en översyn för att minska tobaksrökning. Rökning är ett stort problem för folkhälsan och leder till många av de allvarligaste sjukdomarna, så som hjärt- och kärlsjukdomar och flera tiotal cancertyper. I dör exempelvis ca 3 000 människor i lungcancer, som till orsakas av tobaksrökning. Rökning påverkar samhällsekonomin oerhört negativt med produktionsbortfall och sjukvårdskostnader motsvarande ca . Många rökare debuterar tidigt och enligt en studie från hade nästan hälften av ungdomarna rökt sin första cigarett vid eller . Andelen ungdomar som aldrig provat att röka har dock ökat med , som rökning bland unga minskat stadigt . Attitydförändringar och tobaksförebyggande åtgärder har haft god effekt i att minska antalet rökare, men vi ser också att de minskar alltmer långsamt. Jämfört med 2004 har vi 285 000 färre rökare. Det vittnar om en positiv utveckling, men den sker alltför långsamt och på bekostnad av våra barn. Enligt en rapport från påverkas bruket av tobak i hög grad av föräldrarnas tobaksvanor. Därför är det särskilt angeläget med ytterligare åtgärder som riktas mot föräldrar och barn. bör verka för att barnfamiljer blir helt rökfria. En översyn bör övervägas av behovet av ytterligare insatser för att minska rökningen i samhället.
mot · H102So376 · 2013-09-23 00:00:00 — Sexuell preferens och blodgivning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sexuell preferens inte ska påverka om en person får lämna blod eller ej. Bristen på blodgivare i landet är stor. För att kunna upprätthålla en tillräcklig mängd blod på våra sjukhus är det viktigt att alla som kan bidra med sitt blod ska få göra det, förutsatt att de uppfyller hälsokriterierna. I regelverket för blodgivning står det att en man som har haft sex med en annan man inte får lämna blod. Det är diskriminerande utifrån både sexuell preferens och kön. Även heterosexuella personer och icke-män kan ha sexuella kontakter som medför högre risk för olika smittspridningar. Det viktiga är att använda säkra metoder för att kontrollera att donerat blod är fritt från sjukdomar och att kartlägga eventuellt sexuellt riskbeteende oavsett sexuell preferens eller kön. Det nuvarande regelverkets största konsekvens är diskriminering, inte minskad smittspridning. Ett homosexuellt manligt par som lever tillsammans utan smittrisk tvingas med dagens regler att välja mellan att ha sex och ge blod. Regelverket borde ändras så att endast riskbeteenden diskuteras, utan inblandning av sexuell preferens och kön.
mot · H102So378 · 2013-09-24 00:00:00 — Försäljning av receptfria kombinationsläkemedel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över försäljning av receptfria kombinationsläkemedel. I har det alltid setts som god sed att varje läkemedel säljs enskilt. Vi har därför inte som de flesta andra länder inom EU försäljning av receptfria kombinationsläkemedel mot förkylning, halsont, huvudvärk m.m. Argumenten för detta har varit att det vid svåra biverkningar ska vara möjligt att spåra vilket läkemedel som givit upphov till reaktionen, men ur analyssynpunkt spelar det mindre roll om läkemedelssubstanserna intagits i en eller flera tabletter. Vidare har man menat att det skulle bidra till en minskad säkerhet för den enskilde samt att det går lika bra att uppnå önskad effekt genom att ta flera olika preparat. Vi menar att de argumenten inte håller och att som land och som en del av EU bör tillåta försäljning av receptfria kombinationsläkemedel. Dels är risken för felbehandling större om individen själv ska välja ut och hantera sin medicinering i stället för att från början köpa ett kombinationsläkemedel som är väl provat av ett läkemedelsbolag, dels är det en inskränkning av människors valfrihet, dels håller inte argumenten om säkerhet och att spårning av biverkningar skulle försvåras på grund av kombinationsläkemedel. Kraven på tillverkare av läkemedel är höga, och det finns ett tydligt rapporteringsansvar som dessa måste följa, alldeles oavsett om det är ett läkemedel eller ett kombinationsläkemedel. Tillverkarens skyldighet att öppet redovisa innehåll och alla typer av biverkningar medför att risken för att inte kunna spåra vilket preparat som gett upphov till en biverkning inte är högre med kombinationsläkemedel. Det är även enklare för den enskilde att bara behöva handla och hålla reda på ett läkemedel i stället för ett flertal. Risken för övermedicinering blir således lägre med kombinationsläkemedel som prövats, godkänts och redan är samlat i rätt dos. På grund av ovan nämnda skäl menar vi att möjligheten att tillåta försäljning av receptfria kombinationsläkemedel bör ses över.