ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Fö201 · 2013-09-17 00:00:00 — begär att regeringen ska se över möjligheten att låta det statliga ansvaret för sjöräddningssamordningen på sjön likställas med den på , och . Längst våra kuster och i våra sjöar ser vi en folkrörelse av båtmänniskor som sjösätter sina ögonstenar. har en stark båtkultur vi ska vara stolta över. Men den är också förpliktande. I ansvarar för . Om man anropar mayday på sjöräddningskanalen VHF 16 vet man att någon lyssnar och att hjälp finns till hands längst våra kuster och i sjöarna . Någon form av begränsning av , av rena resursskäl, är naturligt. Man har valt att stanna vid kusterna och de tre största sjöarna. Tyvärr känns gränsdragningen ganska godtycklig. Regeringen menar att gränsdragningen har sin grund i vilka vatten som har handelstrafik (se bland annat svar på fråga 2012/13:698). Jag menar att detta är en allt för snäv gränsdragning och att det, av en rad skäl, vore naturligt att även låta omfattas av den statliga . präglas inte bara av ett ökande antal fritidsbåtar, utan även omfattande yrkesfiske, färjetrafik och passagerarbåtar. Den omtalade räkbåten i , för att ta ett exempel. anses vara svårnavigerad och har många grund och svåra passager. Till detta kommer också ett växande intresse för olika vinteraktiviteter i form av långfärdsåkning på skridsko och fritidsfiske. Att intresset för från utländska semesterseglare ökat tål också att nämnas i sammanhanget. När ingen svarar på kanal 16 har mobiltelefonen blivit räddningen för dem som hamnat i sjönöd på – i det fall man har mobil och det finns täckning. Men eftersom det runt finns flera kommuner, länsstyrelser, larmcentraler och polisdistrikt är det inte ovanligt att larm från tillbud på försenas eftersom det inte finns någon gemensam central samordningsfunktion. Operativt är det den gemensamma Flyg- och sjöräddningscentralen (JRCC) som avlyssnar VHF kanal 16 och leder längs våra kuster samt i sjöarna . Det är hög tid att deras viktiga arbete även får omfatta . Då kan arbetet för insatser på utan gränsdragningsproblem ledas från en och samma räddningscentral. Detta skulle avsevärt minska riskerna för fördröjningar och missförstånd i en räddningsinsats. Enkom den faktorn att det inte bedrivs någon reguljär handelstrafik över kan i sammanhanget inte motivera att staten förhåller sig så pass passiv.
mot · H102Fö202 · 2013-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att försvarets övningar i inte ska utökas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att försvarets övningar i inte ska utökas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning av ett eventuellt totalstopp för Försvarsmaktens övningar i och . ska ha ett försvar som förmår värna vårt lands säkerhet. måste vi så långt möjligt undvika att försvarets legitima behov av att genomföra militära övningar äventyrar viktiga miljövärden. Därför bör vi inte utöka dagens omfattning av militära övningar i känsliga naturområden som och . Som vattentäkt för många människor har väldigt stor betydelse. Alla de som bor runt sjön är beroende av att vatten är rent och omfattas av ett bra miljöskydd. Försvarsmakten övar men vill utöka . Dessutom vill de öva bombfällning . Försvarsmakten ser som ett lämpligt övningsområde då det är nära till Malmens flygfält i och är det enda tillgängliga området i för internationella övningar. Dessutom menar försvaret att ett stopp för militärövningar över skulle kunna medföra en nedläggning av . Inget av dessa argument motiverar att bortse från den risk för vatten som utökade flygövningar och bombningar utgör. är ett tättbebyggt område vid . Försvarsmakten har tillstånd att öva men vill utöka . Dessutom vill de öva sprängningar vid och anlägga en handgranatbana på . Utöver detta vill Försvarsmakten ha dispens för att genomföra internationella övningar i området. Göteborgs skärgårdsskjutfält omfattar och påverkar skärgårdens djur- och fågelliv. En kraftigt utökad övningsverksamhet skulle förutom ökat buller innebära ytterligare miljöbelastning i form av ökade utsläpp av bly, koppar, zink och antimon. Om de föreslagna ökningarna blir verklighet kommer det att påverka och miljömässigt väldigt negativt. Mer utsläpp från flygfotogen hamnar i vattnet. Metallskrot som bly och stål kommer att påverka dricksvattnet såväl som sjö- och havsbotten, vilket också försämrar förutsättningarna för djurlivet. Dessutom kommer bullret att öka markant. Det påverkar de boende runt sjön och i skärgården, djurliv och turism m.m. mycket negativt och detta inom ett stort geografiskt område. Vi menar att det bör utredas ordentligt vilka alternativa platser som kan tänkas bli övningsområden. Vi vet inte heller vilka specifika internationella uppdrag Försvarsmakten vill öva för. Hur Försvarsmakten sedan organiserar sina förband menar vi har andra utgångspunkter. Vi har förståelse för att Försvarsmakten behöver öva, men vi behöver hitta alternativ till och samt hitta en jämvikt mellan försvarets intressen och de miljöintressen och behov som de boende i dessa naturområden har. Försvarets planerade utökningar av sina övningar i bör stoppas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Försvarets planerade utökningar av sina övningar i bör stoppas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Möjligheterna av ett totalstopp för Försvarets övningar i och runt samt i bör utredas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H102Fö204 · 2013-09-19 00:00:00 — Skärp kraven på sökande till Försvarsmakten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skärpa kraven på sökande till Försvarsmakten. På Försvarsmaktens hemsida kan man läsa att Försvarsmakten finns för att skydda och försvara landets frihet. Försvarsmakten är verktyg för att försvara gemensamma värden, bevaka gränser och finnas med vid insatser för att bevara och tvinga fram fred. De två grundläggande kraven för att genomgå grundläggande militär utbildning (GMU) är att man skall vara svensk medborgare (dubbla medborgarskap accepteras) och att man skall ha fyllt som lägst vid ansökningstillfället. Man kan med fog ifrågasätta att man tillåter dubbelt medborgarskap vid tjänstgörande i den svenska försvarsmakten. Ponera att en soldat med dubbelt medborgarskap hamnar i en konflikt mellan och den andra staten, i vilken soldaten också är medborgare. Var kommer soldatens lojalitet att ligga? Hos eller den andra staten? Risken är överhängande att man bygger in femtekolonnare i den svenska försvarsmakten genom att tillåta dubbla medborgarskap. Detta riskerar att utsätta svenska soldater, svenska folket och hela för fara. Att endast ha krav på svenskt medborgarskap är tyvärr heller ingen garant . ställer, i jämförelse med många andra EU-länder, väldigt låga krav för erhållande av medborgarskap. Det har näst intill blivit lika lätt att erhålla svenskt medborgarskap som att erhålla ett medlemskap i en allmän förening. Det svenska medborgarskapets betydelse har därför kraftigt urholkats och tilldelats människor som bevisligen inte känt någon lojalitet till eller haft någon ambition att bidra till samhällets bästa. Ett grundläggande krav på svenskt medborgarskap skall vara att man varit bosatt i landet och ha uppvisat anpassningsvilja och motivation att bidra till det gemensamma. Genom ett obligatoriskt medborgarskapstest skall man också visa att man tagit till sig det svenska språket och skaffat sig grundläggande kunskaper om svenskt samhällsliv. Därtill skall man också underteckna en deklaration där man bekräftar sin lojalitet med och förbinder sig att respektera svenska lagar och övriga samhällsregler. Så länge man inte ändrar och skärper kraven på erhållande av svenskt medborgarskap bör Försvarsmakten i sina grundläggande krav begära att den som söker till GMU är svensk medborgare (dubbla medborgarskap accepteras ej), varit bosatt i landet och uppvisat anpassningsvilja och motivation att bidra till det gemensamma, undertecknat en deklaration där man bekräftar sin lojalitet med och förbinder sig att respektera svenska lagar och övriga samhällsregler. Utöver detta skall den sökande uppfylla de övriga krav som ställs för att söka till GMU.
mot · H102Fö205 · 2013-09-27 00:00:00 — Nationellt låssystem för vägbommar så att ambulanser kommer fram tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till ett nationellt låssystem för vägbommar i bostadsområden, på campingplatser m.m. så att ambulanser kommer fram. Ambulanssjukvården gör ett mycket viktigt arbete. I många fall handlar det om liv och död och ambulanssjukvården har ett stort behov av att kunna komma nära patienten med sina fordon. Men de har svårigheter att nå patienter som behöver omhändertagande i brådskande ärenden då t ex bostadsområden, campingplatser och affärscentra begränsar framkomligheten med vägbommar. Dessa vägbommar låses med nycklar, taggs eller diverse kortsystem. Visserligen erbjuds ambulanssjukvården ofta en nyckel, tagg eller kort för åtkomst till ett område. Men då SOS Alarm använder sig av fri dirigering, dvs. att närmaste ambulans i området åker till patienten för att nå dit så snabbt som möjligt, uppkommer problem. Närmaste ambulans kan vara hemmastationerad i en helt främmande ort än dit den blir kallad att rycka in för att den är fysiskt närmast , och då har den ofta inte åtkomst till låssystemet på respektive bom. Det skulle i så fall krävas att samtliga ambulanser i t ex har tillgång till samtliga nycklar, taggs eller kort för alla bostadsområden, campingplatser osv. i hela regionen – detta faller på sin egen orimlighet. däremot har i sin utrustning en nationell universalnyckel kallad räddningstjänstnyckel som passar i många bommar, dock ej alla. Det bör tilläggas att räddningstjänsten inte tar emot nycklar och dylikt till andra låssystem utan hänvisar till att om inte en universalnyckel kan brukas så forceras bommen med fordon. Detta är dock sällsynt då ingripanden från räddningstjänsten vid t ex bränder är betydligt mer ovanliga än de uppdrag som ambulanssjukvården får till samma områden. Dock är inte ambulansfordonen byggda för att forcera bommar. Situationer som handlar om liv och död måste prioriteras. Tillverkare av vägbommar samt de mark- och fastighetsägare som önskar eller innehar vägbommar bör åläggas att införa ett låssystem där en nationell universell räddningstjänstnyckel ger åtkomst för samhällstjänstgörande ändamål, bl a ambulanssjukvården. Det bör därför göras en översyn av möjligheten till ett nationellt låssystem för vägbommar så att ambulanser kommer fram.
mot · H102Fö207 · 2013-09-27 00:00:00 — Flytt av helikopterflottiljen till Kallax tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att flytta helikopterflottiljen från Malmen till Kallax. är försvarets helikopterverksamhet koncentrerad till . Beslutet, som drevs igenom av den dåvarande socialdemokratiska regeringen, innebar bl.a. att arméflygbataljonen i lades ned. Socialdemokraterna drev igenom beslutet trots att Försvarsmakten i sin egen utredning hade kommit fram till en annan slutsats. I HKV 02800:73105 Försvarsmaktens helikoptrar, baseringsförslag drogs följande slutsats: AG:s uppfattning är att skall baseras i norr främst därför att det ger den professionalism som erfordras för att, utöver den grundläggande vinterförmågan, kunna utbilda övriga delar av HKP 14-besättningarna i subarktisk miljö. Merkostnaden för att basera i norr motiveras av ett långsiktigt flygsäkerhetstänkande. Trots dessa slutsatser koncentrerades försvarets helikopterverksamhet till Malmen i försvarsbeslutet . Det är nu dags att riva upp den tidigare socialdemokratiska regeringens beslut att stationera helikopterflottiljen i . Regeringen bör därför överväga att flytta helikopterflottiljen från Malmen till Kallax. Helikopterflottiljen har till uppgift att stödja flygvapnet med räddningshelikoptrar, men den huvudsakliga uppgiften är att understödja och samverka med arméförband. från Kallax ligger landets största armégarnison i . Möjligheten till samverkan och kontinuerlig samövning mellan förbandstyperna är optimal i området, förutsättningarna för helikopterdivisionen att kunna nå verksamhetsmålen är m.a.o. större med en placering nära . Förmågan att kunna agera i subarktisk miljö är väsentlig för att svenska förband ska lösa sina uppgifter. Erfarenheterna från de svenska insatserna i och det har tydligt visat att förband som har skaffat sig förmåga att agera i subarktisk miljö löser sina uppgifter på ett bättre sätt. En verksamhet baserad i har därtill även en unik möjlighet att utbilda helikopterbesättningarna i fjällflygning och fjällräddning. Kallax i har en koncession som medger 55 000–60 000 rörelser. När det gäller helikopterverksamheten så är koncessionen anpassad till dagens begränsade verksamhet, vid de tillfällen man har sökt utökat tillstånd för fler helikopterrörelser så har detta beviljats utan problem. F 21 i är den enda flygflottiljen med miljögodkännande för tre spetsflygdivisioner. nyttjas miljötillståndet enbart för två spetsflygdivisioner. En utökad helikopterverksamhet torde inrymmas i nuvarande koncession då helikopterverksamhet generellt har en mindre miljöpåverkan. En allmän begränsning för helikopterverksamheten utanför given koncession är s.k. röda områden. Dessa är baserade på erfarenheter från verksamheten och anmälda klagomål om buller och innebär därmed en begränsning för verksamheten. Området runt Malmen har ett stort antal sådana röda områden. Verksamheten på Malmen har också begränsningar för flygrörelser för tidpunkter utanför .
mot · H102Fö215 · 2013-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av lagar och förordningar för att förebygga och förhindra översvämningar i våra vattendrag i . Effekterna efter förra sommarens översvämningar i norra län har sammanställts och redovisats på olika sätt. i län har varit en viktig aktör tillsammans med LRF och andra organisationer. Översvämningarna skapade allvarliga ekonomiska problem för samhället och enskilda. Både bostäder och skördar drabbades. Enskilda personer upplevde hur deras hus och tomter blev förstörda. Lantbrukare drabbades av att jordbruksmark stod under vatten och stora delar av skörden blev spolierad. Förordning om översvämningsrisker, SFS 2009:956, syftar till att minska ogynnsamma följder av översvämningar för människors hälsa, miljön, kulturarvet och ekonomisk verksamhet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) ska, enligt förordningen, för varje vattendistrikt göra en preliminär bedömning av översvämningsrisker. , som är vattenmyndighet i län, ska utarbeta kartor över de översvämningsrisker som MSB har kommit fram till kan finnas. I kartorna ska anges hur många invånare som riskerar att drabbas, vilka ekonomiska verksamheter som bedrivs inom det område som riskerar att drabbas samt se över miljöfarliga verksamheter inom området. Enligt MSB är trakterna kring och biflödet Silverån från Silvderdalen just sådana områden som hotas av översvämning när vattenflödena uppnår en viss nivå. Det har hänt förr och det kommer att hända igen om inte åtgärder vidtas. Stora nederbördsmängder kan inte förhindras. Det går att genom årensning och kantförstärkning skapa bättre flöde i ån så att en större del av regnvattnet kan ta sig fram i åns befintliga fåra. Det måste finnas en balans mellan miljömässiga intressen och möjligheten att leva och driva lantbruk vid . Miljöbestämmelser anger att fallna träd och sly ska ligga kvar i ån vilket hindrar flödet. På vissa ställen kan invallning behövas. Det är intressant att man bland markägarna har gjort tydliga utredningar och analyser av vad som skulle behöva göras runt nu i närtid. Jag har tagit del av ett förslag som innebar en mindre kantförstärkning på en sträcka av av totalt och detta skulle ha en avgörande betydelse för att hindra framtida översvämningar. Berörda myndigheter måste ta de återkommande översvämningarna i detta område på största allvar och en fortgående analys av förslag för att förebygga översvämningar måste göras. Relevanta åtgärder måste vidtas för att översvämningarna inte ska ske igen. En lagändring så att markägare ska kunna vidta åtgärder för att förebygga översvämningar bör övervägas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102Fö219 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna till en nationell skördeskadefond för skogs- och jordbruksnäringarna. De areala näringarna utgör en omistlig del av det svenska näringslivet, inte minst mot bakgrund av vikten av att upprätthålla en hög produktionsmöjlighet och skapa goda förutsättningar för den biologiska mångfalden. Skogs- och jordbruksnäringarna skiljer sig dock från andra näringar genom sitt stora beroende av väder och miljö. Påverkan av naturkrafter har en avgörande betydelse för lönsamheten och förutsättningarna att bedriva verksamhet. har vårt land ibland drabbats av extrema väderomslag, så kallade atmosfäriska blockeringar. drabbades norra , delar av och av svåra översvämningar i samband med ymnig nederbörd. Så mycket som en tredjedel av det spannmål som odlats i kunde i slutändan inte bärgas. drabbades delar av återigen av stora regnmängder och översvämningar till följd av dessa som påverkade skördeutfallet men även gav sämre förutsättningar för . Många jordbruksproducerande länder i har någon form av katastrofskydd för jordbruket i situationer som dessa. Även i finns flera permanenta program för att hjälpa jordbrukare att återhämta sig ekonomiskt efter en naturkatastrof. Dessa fonder finns på både federal nivå och delstatsnivå i form av bland annat skördeförsäkringsprogram och akuta katastroflån. I finns inget sådant skydd trots de stora problem som torka och häftiga regn har orsakat svenskt jordbruk . Det har gjorts utredningar men några förslag som ger skydd till den enskilde lant- eller skogsbrukaren har inte kommit. Det permanenta skördeskadeskydd som tidigare fanns i avskaffades 1994 efter en överenskommelse mellan LRF (som då var huvudman) och staten (som hade övergripande ansvar) på grund av vissa brister i utformningen. Även sedan skördeskadefonden avskaffades kvarstår dock det statliga ansvaret vid skador av naturkatastrofkaraktär. Frågan är hur det ska utformas i praktiken. , , har framfört några olika idéer om hur en lösning skulle kunna utformas, bland annat en katastroffond med någon form av gemensamt försäkringsskydd, där lantbrukare också deltar med viss egenfinansiering. En alternativ lösning är en förlängning av periodiseringsfonden för lantbrukare som drabbas av skördeskador orsakade av naturrelaterade katastrofer. Detta var en metod som användes vid de senaste stormskadorna. Hur den exakta utformningen av ett katastrofstöd ska utformas måste dock utredas i samverkan med parterna inom jordbruksnäringen, dess organisationer samt försäkringsbranschen, i syfte att uppnå en långsiktig lösning på ett sannolikt eskalerande problem med stora återkommande vädersvängningar.
mot · H102Fö222 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över statens ansvar i frågan om samordning vid översvämningar. Närheten till vatten har alltid haft stora fördelar eftersom sjöar och vattendrag kunnat användas för transporter. Men de stora variationerna i vattentillgång har även inneburit svårigheter genom att stora vattenmängder ibland medfört översvämningar. Mycket höga eller extrema flöden är tack och lov sällsynta, men ställer samhället på prov då de inträffar. har som uppgift att svara för statlig förvaltning inom länet i den mån inte någon annan myndighet har ansvaret för en särskild förvaltningsuppgift, samt att svara för att statlig, och landstingskommunal verksamhet samordnas. ska också samordna de olika sektorerna har ansvar för. kan enligt 34 § räddningstjänstförordningen (1986:1107), om det fordras omfattande insatser i , som till exempel vid en svår översvämningssituation, ta över ansvaret för räddningstjänsten i de kommuner som berörs av insatsen. Flertalet länsstyrelser har dygnet runt en beredskap för att kunna fullgöra sina uppgifter enligt räddningstjänstlagstiftningen. De ska även kunna stödja kommunerna i ett läge där inte övertagit ansvaret för räddningstjänsten. När samhället utsätts för svåra påfrestningar i form av stora olyckor eller miljökatastrofer engageras ett flertal av kommunens förvaltningar i räddningsarbetet. Dessa olika förvaltningar har till uppgift att trygga försörjningen av el, vatten och avlopp samt invånarnas säkerhet och hälsa. Uppbyggnaden av den kommunala organisationen skiljer sig från kommun till kommun och ansvarsområdena kan därför variera mellan de olika kommunala nämnderna. Det ser alltså väldigt olika ut vad gäller samordning vid översvämningar beroende på kommun. Staten bör därför stimulera fram en ordning där kommunerna bildar länsvisa förbund i frågor om samordning och förebyggande enligt Lagen om skydd mot olyckor.
mot · H102Fö224 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fungerande brandvarnare i bostaden. har flera uppmärksammade bränder inträffat med 200 döda och 1 500 skadade. En vanlig orsak till skadorna är att det saknas fungerande brandvarnare i bostaden. Regeringen uppdrog åt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) att i samverkan med berörda myndigheter och organisationer ta fram en nationell strategi för hur brandskyddet kan stärkas genom stöd till enskilda. Inom ramen för arbetet har en vision för brandskyddsområdet formulerats: Ingen ska omkomma eller skadas allvarligt till följd av brand. En lägsta nivå på brandskyddet i bostaden är att det finns fungerande brandvarnare. Brandvarnare ska ge den enskilde en tidig varning så att tid ges att sätta sig i säkerhet, dvs. utrymma bostaden eller byggnaden. I byggregler finns krav på brandvarnare vid nybyggande. lämnade allmänna råd och kommentarer om brandvarnare i bostäder med råd om brandvarnare. Förekomsten av brandvarnare i bostäder har också ökat men är ännu inte tillfredsställande. I en enkätundersökning som MSB genomförde 2010 uppger av svarande att man har minst en fungerande brandvarnare i bostaden. finns undersökningar och information från kommuner som genomfört hembesök att andelen fungerande brandvarnare är betydligt lägre. Det är nu MSB:s rapport om rimligt brandskydd i olika boendemiljöer kom in till Försvarsdepartementet. MSB:s huvudförslag var att få rätt att ge ut en föreskrift om att alla bostäder ska ha minst en fungerande brandvarnare. MSB ville också ge ut en föreskrift om brandskydd i behovsprövade vård- och omsorgsboenden. Det är många äldre som drabbas vid bostadsbränder. Tyvärr har rapporten ännu inte lett till åtgärder från regeringens sida, trots att flera bränder har inträffat. Det är angeläget att arbetet för att förebygga bränder går vidare, bland annat genom bestämmelsen att varje bostad ska ha minst en fungerande brandvarnare. Det kommer att rädda många liv.