mot · H102Ub430 · 2013-10-04 00:00:00 — Regeringen möjliggör för familjer som köper en sådan tjänst att göra avdrag för det inom ramen för RUT-avdraget. Men det ska inte vara föräldrarnas ekonomiska situation som avgör om eleven får stöd för sitt lärande. I finns det flera frivilligorganisationer som arbetar med att efter skoltid stödja elever med läxläsning. För att jämna ut de skillnader som regeringens politik leder till satsar för att stödja dessa frivilliginsatser. Vi vill också avskaffa möjligheterna att inom ramen för göra avdrag för läxläsning. Utbildningen i svenska för invandrare (sfi) behöver stärkas för att ge fler människor möjligheten att ta sig in på arbetsmarknaden och delta i det svenska samhället. Vi satsar på mer resurser. Det innebär mindre grupper, fler lärare, kompetensutveckling för lärare och andra insatser som höjer kvaliteten. Dessa medel flyttas därmed från utgiftsområde 13 till utgiftsområde 16. Vi anser också att alla elever på sfi ska få möjlighet att läsa klart, även om man gör avbrott för föräldraledighet eller sjukdom. 5.8Stöd till elever med hörselskada Skolsystemet för elever med hörselskada och dövhet, eller med dövblindhet, behöver ses över. Ett perspektivskifte från handikapp till resurs, språk och identitet behövs, och ett arbete som fokuserar på den här elevgruppens möjligheter och förmågor måste utvecklas. Specialpedagogiska skolmyndigheten bör få i uppdrag att inom sina ekonomiska ramar ansvara för en nationell samordning och likvärdig utbildning för alla döva och hörselskadade elever samt elever med dövblindhet. Arbetet ska leda till bättre omvärldsbevakning, resultatuppföljning och kvalitetssäkring. Behov av ytterligare stimulansbidrag behöver utredas. Vad som här anförts om uppdrag till Specialpedagogiska skolmyndigheten bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Det behövs en utvecklad samverkan mellan en framtidsinriktad utbildningspolitik och en inkluderande arbetsmarknadspolitik. Obalanserna på arbetsmarknaden mellan olika utbildningsnivåer har också ökat som följd av de senaste årens finansiella kriser, enligt . De nya jobben kräver i hög grad gymnasial och i växande grad eftergymnasial utbildning, men många arbetslösa har fel eller för kort utbildning för de krav som arbetsmarknaden ställer. Det behövs därför fler platser inom . Det ger förutsättningar att bättre matcha individens kompetens mot arbetsmarknadens behov, både när den grundläggande kompetensen saknas och när den behöver anpassas eller justeras för nya karriärvägar. Vi skapar 2 000 fler platser inom och avsätter för detta. 5.10Validering av utrikes erfarenheter Många som läser vuxenutbildning på grundskolenivå har redan en akademisk examen från sitt hemland. Det är ett resursslöseri, både för samhället och för den enskilde individen. Vi föreslår att Universitets- och högskolerådet får uppdraget att validera utländska betyg och erfarenheter. För att de ska få förutsättningar att göra detta förstärker vi deras kapacitet med . 5.11Satsningar på högre utbildning – för höjd kvalitet Satsningar på kvalitet i den högre utbildningen har uteblivit under alliansregeringen. Dessutom planerar regeringen kraftiga neddragningar på antalet utbildningsplatser på universitet och högskola, detta i då arbetsmarknaden har behov av välutbildad arbetskraft och efterfrågan på högre utbildning är hög. Det system som regeringen påtvingat , för kvalitetsgranskning av högre utbildning, har så stora brister att , som är den myndighet som ansvarar för utvärdering av lärosäten, av den degraderas till att bli medlemmar under överinseende. ser allvarligt på hur regeringen har agerat. föreslår bättre långsiktiga planeringsförutsättningar för lärosätena, stärkt samband mellan utbildning och forskning och satsningar för höjd kvalitet i hela den högre utbildningen. Dessutom satsar vi på fler utbildningsplatser. Resursfördelningen till högre utbildning ska stimulera hög akademisk kvalitet, inte hög genomströmning av studenter. föreslår därför att resurstilldelningen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå består av en grundersättning per helårsstudent samt olika tilläggsersättningar som är beroende av bland annat undervisningsmetod, men inte av vilket ämne kursen tillhör. Vi avvisar också regeringens omfördelningar av medel genom indragen ersättning för inaktiva studenter, vilket i praktiken innebär ett fördelningssystem med endast helårsprestationer. Det skapar oro och försvårar planeringen och därmed utbildningskvaliteten i den högre utbildningen. Genom förslag ges lärosätena mer frihet att fördela sina resurser, vilket ökar det akademiska oberoendet och ökar kvaliteten. De regeringen vill fördela på grundval av ett underkänt kvalitetsutvärderingssystem, vill vi fördela som ersättning till lärosätenas basanslag. På så sätt skapar vi generella satsningar på högskolesektorn. Vad som här anförs om resursfördelning ska som sin mening ge regeringen tillkänna. När en student ansöker om utbildningsplats ska det framgå hur många timmar lärarledd tid som erbjuds, fördelad på föreläsning eller seminarium. Varje student ska ha rätt att förvänta sig minst en genomsnittlig undervisningstid om , oavsett utbildning. En modell med ett utbildningsåtagande gentemot studenten motsvarande detta finns vid och används i deras kvalitetsarbete. Vi tycker att modellen kan spridas till andra lärosäten. En ökad målsättning om genomsnittlig lärarledd tid måste åstadkommas för att fokus ska riktas mot kvalitet. Först då kan högskolan helt och fullt motsvara studenternas och arbetslivets efterfrågan på kompetens. När utbildningen håller högre klass, när lärare har fler timmar med studenterna och när studenternas praktiska förutsättningar förbättras, då växer även kunskapen i takt med studieresultaten. Så stärker vi kvaliteten i svensk högre utbildning. För detta avsätter vi . och framåt avsätter vi och uppnår därmed vår målsättning lärarledd tid . Att ha undervisningstid med lärare är reell kvalitet i utbildningen. 5.11.3Studenternas övergång mellan studier och arbete Att hitta det första jobbet kan ofta vara svårt, även för dem som har en färdig högskoleutbildning. Många studenter saknar kontaktnät och vägar ut i arbetslivet. är det första jobbet avgörande för det fortsatta yrkeslivet. vill förbättra lärosätenas stöd till studenterna, så att de lättare ska finna en väg ut på arbetsmarknaden. Uppgiften är särskilt viktig med hänsyn till studenter från studieovana hem, vilka ofta saknar egna kontakter med tänkbara arbetsgivare och kunskap om akademikers arbetsmarknad. Vi avsätter därför för att lärosätena ska utveckla karriärcenter, som ska stödja studenterna i övergången mellan studier och arbete. Mycket tyder på att det blir lättare att efter examen få ett arbete om studenten har haft regelbundna kontakter med arbetsmarknaden. Egna kontakter med arbetsgivare är ofta avgörande för studentens möjligheter att få sitt första jobb. För studenterna är det dessutom viktigt att få erfarenhet av olika sätt att tillämpa den kunskap man skaffar sig på . Därför är möjligheten att få göra praktik under sin studietid mycket eftertraktad bland studenter. Mer praktik innebär också att fler arbetsgivare får erfarenhet av hur högutbildade kan bidra till deras verksamhet. har inte alla studenter möjlighet att göra praktik i den utsträckning de skulle vilja. vill skapa möjlighet för fler studenter att få denna värdefulla arbetslivserfarenhet och föreslår därför en försöksverksamhet med praktik. Praktiken ska utformas som en kurs som ger högskolepoäng, och den ska vara studiemedelsberättigande. Vi avsätter för detta ändamål. 5.11.5Nej till avgifter för utomeuropeiska studenter En öppen värld är en bättre värld. Med den utgångspunkten är det självklart för att även betrakta internationella studenter som ett viktigt inslag på våra lärosäten. Tyvärr går regeringens politik i motsatt riktning. Genom att införa studieavgifter för svenska utbildningar har antalet studenter utifrån minskat, det innebär att våra studenter får färre impulser från omvärlden. Den högre utbildningen tappar därmed i kvalitet. I ett som sluter sig för omvärlden är vi alla förlorare, och med införandet av studieavgifter tar ett steg bort från internationellt samarbete och kontakter med omvärlden. Vi behöver öppenhet, inte avgifter. Därför avsätter för att garantera en avgiftsfri högskola i . 5.11.6Fler utbildningsplatser i högre utbildning Trots en stor efterfrågan på utbildning drar regeringen ner på antalet utbildningsplatser på våra universitet och högskolor. Regeringens politik leder till att anslagen i hög grad koncentreras till kvalitetsförstärkningar för vissa utbildningar, på vissa lärosäten. Regeringens prioriteringar leder till färre utbildningsplatser, sämre bredd i utbildningssystemet samt i förlängningen regional utarmning. avvisar regeringens neddragningar. I av ekonomiska oroligheter vill många studera. Därför är det rimligt att antalet helårsplatser upprätthålls på nuvarande nivå. satsar 455 miljoner under nästkommande på att bibehålla utbildningsplatser i den högre utbildningen. Genom detta undviker vi att ca 6 100 platser försvinner 2014 och att därefter ytterligare 4 200 platser försvinner 2016 och 2017. Totalt räddar vi 10 300 platser inom den högre utbildningen. Ett av de många områden där regeringen valt att inte tillmötesgå arbetsmarknadens behov av välutbildad arbetskraft är inom hälso- och sjukvården. Det finns till exempel en stor brist på läkare med vissa specialiteter och det kommer att finnas stora rekryteringsbehov på grund av kommande pensionsavgångar. Vidare råder det en obalans i dimensioneringen av den svenska läkarutbildningen i förhållande till de behov som finns. En tredjedel av alla läkarstudenter med svenska studiemedel utbildar sig utomlands. Landstingen har också höga kostnader för så kallade hyrläkare. föreslår flera insatser som syftar till att förstärka tillgången till läkare, en viktig åtgärd är att platserna på läkarutbildningarna blir fler. vill se ett tillskott på 250 platser , totalt 1 000 platser. Kostnaden beräknas första året bli , totalt anslår vi . Vi avsätter även 2014 till för att åstadkomma full finansiering av deras läkarutbildning, något som regeringen inte prioriterat. 5.11.8Akademisk specialisttjänstgöring för sjuksköterskor vill inrätta ett pilotprojekt över landet som bygger på ett förslag från . Utbildning till specialistsjuksköterska ska kunna ske inom ramen för en anställning, genom så kallade utbildningsanställningar med avtalsenlig lön, parallellt med teoretisk utbildning inom universitet eller högskola. Teori och praktik vävs ihop på ett nytt sätt. Vi vill pröva detta inom området psykiatri, vård av äldre och glesbygdsmedicin. kan detta bli ett nytt sätt att utbilda sig till specialistsjuksköterska i . Medel anslås på utgiftsområde 9 och förslaget utvecklas i kommittémotion 2013/14:So348 Personalförsörjning och nytänkande i vården. anser att poliser behöver bästa tänkbara utbildning. Polisarbetet är kvalificerat, därför anser vi att det ska krävas en högskoleutbildning för att få tjänstgöra som polis. Hur utredningen skulle kunna vara upplagd är utrett genom Utredningen om den framtida polisutbildningen, genom dess betänkande Framtidens polisutbildning (SOU 2008:39). Trots utredningen, och trots att bland andra under en mycket pekat på behovet av en högskoleutbildning, envisas regeringen med att hävda att poliser inte gör ett lika kvalificerat arbete som lärare, sjukgymnaster, jurister eller läkare. Vi anser att poliser ska genomgå en högskoleutbildning och efter genomgången utbildning antas till polisen för vidare tjänstgöring. Praktiska inslag ska förstås ingå i utbildningen, liknande den verksamhetsförlagda utbildning som finns i andra utbildningar. Vi anser inte att och är bäst lämpade att avgöra hur en forsknings- och kunskapsbaserad högre utbildning ska vara uppbyggd. Det är i stället och dess fackmyndigheter som har rätt kunskap. Vi anser därför att ansvaret för polisutbildningen ska överflyttas från till . Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Regeringen vill styra mer medel till spetsforskning, så kallad excellence-forskning, där enskilda forskare ges betydande resurser. De utvärderingar som gjorts av sådana satsningar visar dock att excellence-forskning inte kan ses utan ett större sammanhang, där bred grundforskning utgör basen. En balans mellan de två är därför viktig. Regeringens politik leder till att forskningsmedlen i högre utsträckning går till de större, redan forskningsintensiva, universiteten. Regeringen fortsätter sin medvetna svältkur för de regionala högskolorna och deras forskningsmiljöer. menar att stödet till forskning måste ske med större frihet för forskningsråden och utifrån kvalitetskriterier som bejakar forskares samverkan med regionalt baserat näringsliv och offentlig verksamhet. Då främjar vi framväxten av nya framgångsrika forskningsmiljöer istället för att ensidigt gynna de redan etablerade. behöver vi genom medelstilldelningen och forskningsanslagen tydligare visa att vi vill se en förändring angående de negativa konsekvenser som excellenssatsningarna till så kallade strategiska forskningsmiljöer haft för jämställdheten inom den svenska högskolan. Delegationen för jämställdhet i högskolan framförde att satsningarna i mycket liten grad kommit forskande kvinnor till del. Detta måste åtgärdas. anser att regeringen ska återkomma med förslag på lösningar om hur snedvridningen inom akademins spetsforskning kan åtgärdas.