ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Ub202 · 2013-09-17 00:00:00 — Finansieringen av läkarutbildningen vid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyndsamt se över möjligheten att fullfinansiera läkarutbildningen vid . fått rätt att utfärda läkarlegitimation bedrivs läkarutbildning vid . har 65 studenter per termin antagits och när programmet är fullt utbyggt kommer att examinera ca 120 läkarstudenter . De första studenterna kommer att få sin läkarexamen . Läkarutbildningen vid är ett viktigt tillskott för att klara framtidens läkarförsörjning i vårt land med en åldrande befolkning och ökade behandlingsmöjligheter. är beroende av andra länders utbildningsplatser. Mer än hälften av alla nya svenska läkarlegitimationer går till läkare som är utbildade i andra länder, däribland svenska läkarstudenter som sökt sig utomlands för att skaffa sig en läkarutbildning. Läkarprogrammet vid är anpassat till framtidens krav på läkarprofessionen. Nyckelord för programmet är bassjukvård, samtidens ohälsa, evidensbaserad medicin och klinisk forskning. Det finns en stark betoning på kompetenser som teamarbete, kommunikation och läkarens samhällsuppdrag. Programmet följer helt de tankegångar som utgör grunden i det förslag som presenterats i utredningen om en ny läkarutbildning i . För att finansiera läkarutbildningen har läns landsting och kommunerna i länet starkt bidragit till ansvaret . erhåller ett substantiellt tillskott från staten för finansiering av läkarutbildningen. Trots detta är det ändå långt kvar till full finansiering, vilket särskiljer utbildningen i från alla andra läkarutbildningar i . medverkar genom starten av läkarutbildningen mycket aktivt till att långsiktigt lösa utbildnings- och rekryteringsbehovet. är det svårt att se logiken i att andra lärosäten erhåller kompletta ekonomiska resurser så att dessa kan bygga ut sina läkarutbildningar ytterligare, medan läkarutbildningen vid enbart är finansierad till hälften. Läkarutbildning vid är ett viktigt bidrag till att långsiktigt lösa viktiga delar av de problem vi ser inom den svenska hälso- och sjukvården, vilket innebär att staten också borde se över möjligheten att fullfinansiera denna. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102Ub204 · 2013-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en elevhälsogaranti som garanterar att varje elev ska kunna få kontakt med elevhälsan . Skolan är ungdomarnas arbetsplats. Därför är det viktigt att de allra bästa förutsättningarna ges för att de i trygghet ska kunna utvecklas till starka personer. SCB:s senaste undersökning av barns levnadsförhållanden visar att många elever har symptom som huvudvärk och sömnbesvär och många unga mår dåligt av olika skäl, som att de kämpar med sin självbild, kamrattryck eller att de har en jobbig situation i hemmet. För att kunna hjälpa barn och ungdomar måste vi vuxna finnas där de finns. Elevhälsan spelar här en viktig roll. Elevhälsan ska fungera som de ungas första linjens hälsovård. Vi kristdemokrater välkomnar därför regeringens satsning på elevhälsan i form av 650 miljoner . Ett riktat statsbidrag erbjuds skolhuvudmän som gör insatser för att förstärka elevhälsan. Tyvärr har flera kommuner tackat nej till denna förstärkning. Hur elevhälsan ser ut och vilka resurser som finns skiljer sig mycket från kommun till kommun. I är kommunerna huvudman för elevhälsan och den regleras i skollagen. I den nya skollagen finns bestämmelser om en samlad elevhälsa inom bl.a. förskoleklassen och de obligatoriska skolformerna. Elevhälsan ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Förutom skolläkare och skolsköterska ska det därför finnas tillgång till adekvat utbildad personal i form av psykolog, kurator samt personal som kan tillgodose elevernas behov av specialpedagogiska insatser. Vi kristdemokrater välkomnar denna skärpning men vi anser att även logopeder ska finnas med i elevhälsan. Logopederna har nämligen en oerhört viktig roll när det gäller att hantera elever som har problem med sin röst och att använda talet på ett tydligt sätt. Ett stort problem är att det i alltför många skolor endast erbjuds ett minimum av elevvårdande insatser – det kan t.ex. vara så att skolsköterskan endast finns på plats . Det finns en stor brist på tillgång till kuratorer och psykologer i många kommuner. Mot bakgrund av den ökande ohälsan hos barn och ungdomar är denna utveckling inte acceptabel. Vi kristdemokrater vill därför införa en elevhälsogaranti. Denna garanti ska ge en elev rätt att få kontakt med personal som har utbildning att möta behovet. På så sätt skulle ungdomars psykiska ohälsa tas på allvar och samhället skulle göra en viktig insats för att möta ungdomar på deras villkor. En fungerande elevhälsa är viktig för att förbättra ungdomars hälsa och välbefinnande.
mot · H102Ub206 · 2013-09-25 00:00:00 — Elitidrott och högre utbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur möjligheter kan skapas för elitidrottare att kombinera studier med en elitidrottssatsning. har svensk idrott byggt upp ett system med riksidrottsgymnasier. Trots ett väl utbyggt system på gymnasial nivå, finns inget motsvarande inom högre utbildning. De allra flesta når inte toppen av sina idrottskarriärer under gymnasieåren, vanligtvis nås den när idrottaren är . För att bättre förbereda idrottare för en civil karriär efter idrottskarriären är det nödvändigt att de kan kombinera elitidrott med universitets- eller högskolestudier. I är det ett utbrett problem att pensionerade elitidrottare inte har en utbildning som grund för en civil karriär. Det är förenat med stora svårigheter att kombinera studier på högre nivå med elitidrottsskap. Det leder till att många efter gymnasieexamen tvingas välja mellan att fortsätta med elitsatsning och försaka utbildning, eller att fortsätta att utbilda sig och avstå från en elitsatsning. Om svensk idrott fortsatt ska vara konkurrenskraftig måste detta val bytas ut mot möjligheten att kombinera högre studier med utövande av elitidrott. I länder som ses en elitidrottssatsning som ett karriärval som uppmuntras. Därför skräddarsys utbildningar för personer som vill satsa dels på sin utbildning, dels på sin idrottskarriär. Ytterligare en viktig del i att förbättra för idrottares utbildningsmöjligheter vore att anordna idrottsutbildningar på högskola eller universitet på masternivå samt att etablera ett elitidrottsuniversitet med bland annat en elittränarutbildning. har påbörjat ett arbete kring etablering av ett riksidrottsuniversitet. Elitidrottare som vill satsa på sin utbildning skulle kunna erbjudas individuellt anpassade studier, studievägledning och karriärrådgivning, tränar- och lärarutbildning samt forskning och utveckling i specialidrott. har ett mål att förbundet 2015 ska ha utvecklat och etablerat ett system för att kombinera utbildning och elitidrott genom riksidrottsgymnasier, nationella idrottsutbildningar och riksidrottsuniversitet. positiva initiativ för en kombinerad elit- och utbildningssatsning bör bevakas. Vidare bör det utredas hur fler möjligheter kan skapas för elitidrottare att kombinera studier med elitidrottssatsning.
mot · H102Ub207 · 2013-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om styrning av gymnasieutbildningarna mot kommande behov av arbetskraft på arbetsmarknaden. Arbetslösheten i är mycket hög som många företag har svårt att rekrytera personal med rätt kompetens. Allt fler unga förstår att det är omöjligt att få ett jobb utan att ha minst gymnasiekompetens. Utöver kommunerna finns det en stor mängd privata aktörer som anordnar olika gymnasieutbildningar. Det har etablerats en marknad, där ungdomarna kan välja den utbildning som de tror bäst passar deras intressen och som kan ge dem en fast anställning. Dessa utbildningar finansieras via skattemedel, men det saknas styrning av vilka utbildningar som erbjuds. Det finns inte någon koppling till vilka behov som arbetsmarknaden efterfrågar. Utsikter att få ett arbete är inte det primära när utbildningarna marknadsförs, utan eleverna lockas till utbildningarna med bärbara datorer, attraktiva utlandsresor med mera. Eftersom flera skolor erbjuder utbildningar, som inte efterfrågas på arbetsmarknaden, så riskerar ungdomarna att utbilda sig till arbetslöshet i stället för arbete. Alla prognoser pekar på att det kommer att saknas arbetskraft i inom vissa branscher de kommande decennierna. Därför är det viktigt att styra gymnasieutbildningen så att både ungdomar och samhället har större nytta av den. Regeringen bör se över behovet av att uppnå en bättre styrning av vilka gymnasieutbildningar som erbjuds i förhållande till den kommande efterfrågan av arbetskraft på arbetsmarknaden.
mot · H102Ub209 · 2013-09-19 00:00:00 — Arbetsmiljölagen bör omfatta alla förskolebarn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra arbetsmiljölagen så att förskolebarn får samma skydd som förskolepersonal och skolbarn. Så som arbetsmiljölagen är utformad har tillsynsansvar för såväl anställdas som elevers arbetsmiljö i skolan. När det däremot gäller förskolan har verket endast tillsynsansvar för de anställdas arbetsmiljö, inte förskolebarnens. Det innebär att om på inspektion upptäcker brister i arbetsmiljön som enbart drabbar barnen, men inte personalen, har det ingen befogenhet att agera. Verket kan inte heller rycka ut när det nås av larm om arbetsmiljöfaror för barnen på en förskola. har tillsynsansvar för barnens säkerhet på förskolor. Det är inte optimalt med tanke på att inte har samma kompetens i arbetsmiljöfrågor som har. har inte heller samma lagstadgade befogenheter att ingripa som har. Tillsynsansvaret tillämpas dessutom inte i praktiken på många håll utan är delegerat till kommunerna. () kräver att förskolebarnen ska omfattas av arbetsmiljölagen. Så här skriver BO: Flera studier har visat att det finns brister i barnens arbetsmiljö i förskolan och i skolan och att det sker många olyckor där. Barn har till och med ett större skyddsbehov än vuxna och deras miljöfrågor borde därför bevakas på motsvarande sätt som de vuxnas. Förutom olycksfall utsätts barn i sin arbetsmiljö även för andra hälsorisker som infektioner, allergier och annan överkänslighet. Barn saknar dessutom förmåga att själva bedöma risker i sin miljö vilket ytterligare motiverar en skyddslagstiftning för dem. Vidare kan det ifrågasättas om kommunerna ska utöva tillsyn över sina egna verksamheter bl.a. med beaktande av att tillsynens oberoende kan ifrågasättas på grund av jävsliknande situationer. Arbetsmiljölagen bör ändras så att fullt ut får ansvaret för arbetsmiljön på förskolorna – även barnens arbetsmiljö. har kompetensen att klara detta uppdrag och det är också naturligt att de vid en inspektion både kan se till personalens och barnens arbetsmiljö på samma gång. Att de tvingas blunda för barnens arbetsmiljö, såsom det är , är bara dumt! Regeringen har rustat ner arbetsmiljöarbetet i . Den största nedskärningen (efter utplånandet av ) har drabbats av, som i ett slag förlorade 1/3 av resurserna för att bedriva arbetsmiljöarbete. Konsekvensen är betydligt färre arbetsmiljöinspektörer, färre inspektioner, sämre förebyggande arbete och därmed risk för fler framtida olyckor och arbetsrelaterad ohälsa. Istället för att rusta ner arbetsmiljöarbetet i borde vi gå åt andra hållet och rusta upp det; det är ett av de mest verksamma medlen för att långsiktigt upprätthålla arbetslinjen och förebygga sjukskrivningar! Jämsides med upprustning av arbetsmiljöarbetet överlag är det att vi nu också säkerställer de minsta barnens behov av en god arbetsmiljö. Arbetsmiljölagen bör ändras så att får tillsynsansvar över förskolebarnens arbetsmiljö och både kan ansvara för förebyggande arbete mot ohälsa och olyckor och göra akuta utryckningar!
mot · H102Ub210 · 2013-09-20 00:00:00 — Stoppa nedskärningarna på högskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av högskoleplatser. Allt fler söker till högskolor och universitet. De stora barnkullarna har nått vuxen ålder och den höga arbetslösheten driver människor till att studera, för att ha något att göra och för att öka sina framtida jobbchanser. Trots hög arbetslöshet och ökat söktryck har regeringen dragit ned på antalet utbildningsplatser i förhållande till befolkningsutvecklingen. Det innebär att många sökande med goda kvalifikationer utestängs från högskolestudier och fastnar i arbetslöshet. Minskningen av utbildningsplatser har skett inom snart sagt alla utbildningsområden. Det som behövs är det motsatta och då särskilt satsningar på de av arbetsmarknaden eftertraktade utbildningarna som exempelvis sjuksköterskor, psykologer, jurister, civil- och högskoleingenjörer, tandläkare, specialistsjuksköterskor och förskollärare. Var femte rekrytering misslyckas , för att arbetsgivarna inte hittar personal med efterfrågad kompetens. Vi har alltså inte bara hög arbetslöshet utan även matchningsproblem. Rimligtvis borde antalet utbildningsplatser då utökas, istället för att minskas. Det gäller i synnerhet bristutbildningar! Länder i vår omvärld satsar alltmer på högre utbildning, exempelvis vårt grannland som bygger ut med målet att öka andelen högskoleutbildade från av befolkningen. Tittar man på högskoleutbildning hos den yngre befolkningen, 25–, ligger i topp, tätt följt av . kommer först på plats 9, en minskning med fyra platser . Högskoleutbildning är ingen garanti för jobb, men forskningen visar att risken att bli arbetslös minskar i förhållande till utbildningsnivån. Högskoleutbildade har dessutom statistiskt sett bättre lön, större möjligheter att byta jobb och bättre hälsa. Förutom den mänskliga vinsten för dem som erbjuds utbildning vinner hela nationen på att ha en välutbildad befolkning. Det ökar möjligheter att konkurrera globalt. Vi varken kan eller ska konkurrera med lägre löner utan istället med kunskap!
mot · H102Ub211 · 2013-09-25 00:00:00 — Handlingsplan om studie- och yrkesvägledning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en handlingsplan om studie- och yrkesvägledning. Möjligheten att välja utbildning och framtida arbete är viktig och avgörande för våra unga. Valfrihet är i grunden en positiv sak, men då arbetsmarknaden är komplex och föränderlig är besluten svåra, men viktiga för den enskilde. Trots det är ungas möjligheter att få göra väl avvägda val mycket begränsade . är det kommunernas ansvar att tillhandahålla studie- och yrkesvägledning på skolorna, men den verkliga möjligheten att få vägledning är för många elever mycket begränsad. Därför görs många val fortfarande på föreställningar om kön och andra aspekter. Det ger konsekvenser för den enskilde och samhället som inte är bra. Därför behöver många elever vägledning av hög kvalitet. Avhopp från gymnasiet på grund av felval skulle kunna förhindras i större utsträckning. Kostsamma spårbyten i utbildningen eller total avsaknad av val är andra konsekvenser som skulle kunna undvikas. Samhället bör ge unga människor bättre förutsättningar att göra väl avvägda val som utgår mer från intresse och realistisk syn på framtidens arbetsmarknad. Därför bör regeringen arbeta fram en handlingsplan och tillsätta en utredning för att identifiera behovet av studie- och yrkesvägledning, och vilka hinder som finns för att eleverna ska få god vägledning. Utredningen bör bland annat innehålla: Översyn och uppdatering av de allmänna råden om studie- och yrkesorientering. Översyn och uppdatering av hur studie- och yrkesvägledning är implementerad i skolledar- och lärarutbildningen. Ökad samverkan mellan Utbildnings-, Arbetsmarknads- och Näringsdepartementen gällande studie- och yrkesvägledning. Tydligt uppdrag åt Arbetsförmedlingen att samverka med skolan. Tydligt uppdrag åt Skolinspektionen att löpande granska studie- och yrkesvägledning inom ramen för sina inspektioner. Uppföljning av elevernas skolgenomströmning inkl. omval, felval, avhopp. Utvärdering av studie- och yrkesvägledning .
mot · H102Ub212 · 2013-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändringar i skollagen när det gäller elevkårer och elevinflytande i gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda hur en särskild elevkårsförordning skulle kunna se ut och fungera. Den utbildningsbevakning och kringverksamhet som sker på högskolorna genom studentkårerna är en obestridlig del av kvalitetsarbetet och bidrar till en öppen akademi och utveckling inom högre utbildning. Kårerna styrs och verkar på studenternas egna villkor, vilket i sig också har ett värde. Grundregeln är att studenterna har rätt att vara representerade när beslut fattas eller beredning sker som har betydelse för utbildningen eller studenternas situation (2 kap. 7 § högskolelagen). Normalt är det en studentkår vid ett universitet eller en högskola som får utse och entlediga studentrepresentanter (7 § studentkårsförordningen). En generell regel är också att en studentrepresentant ska representera även studenter som inte är medlemmar i en kår (8 § studentkårsförordningen). Det åligger representanterna att se till intresset hos alla studenter inom verksamhetsområdet. Runt om i finns det en liknande verksamhet också på gymnasieskolor, som går under namnet elevkårer. Cirka en tredjedel av alla elever i gymnasieskolan går på en skola där det finns en elevkår. Elevkårer skiljer sig från elevråd i den bemärkelsen att eleverna själva har hela ägarskapet och elevkåren är fristående från skolans ledningsstruktur. Organiseringen sker utifrån elevernas egna intressen och på deras egna villkor. Det borde värderas högre. Elevkårernas arbete bör uppmuntras och stärkas och ges status liknande studentkårernas. Elevkårerna kan bidra med ett stärkt elevperspektiv, bättre relationer till närsamhället och arbetslivet och ökad trivsel. Att bygga broar mellan skolan och näringslivet och etablera kontakt med arbetsgivare är viktigt för utbildningen, också på gymnasienivå. De mer fristående elevkårerna kan göra mycket i dessa frågor. Det är ett led i att stärka kvaliteten i den svenska gymnasieskolan. Ovanstående innebär att de skrivningar i skollagen som gäller elevinflytande bör justeras gällande gymnasieskolan samt att en särskild elevkårsförordning bör utredas. Det blir upp till regeringen att återkomma med förslag på hur så kan ske.
mot · H102Ub213 · 2013-09-26 00:00:00 — Barnomsorg på obekväm arbetstid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommuner ska tillhandahålla barnomsorg på obekväm arbetstid. En väl fungerande och flexibel barnomsorg är en förutsättning för att föräldrar ska få vardagen och ekonomin att gå ihop. ser tillgången till barnomsorg på obekväm arbetstid olika ut mellan landets kommuner. Kommunerna är inte skyldiga att erbjuda barnomsorg på obekväma tider. Detta skapar problem för föräldrar som arbetar kvällar, nätter och eller mycket . Oflexibel barnomsorg förorsakar att föräldrar kan tvingas säga upp befintligt jobb eller tacka nej till ett erbjudande. presenterade sin största föräldraundersökning1 någonsin, med 227 000 tillfrågade, där det framgår att av föräldrar till barn i åldern 1–har behov av omsorg under obekväma tider. Variationen är stor mellan olika föräldragrupper och mellan kommuner: Behovet av omsorg på obekväma tider skiljer sig åt mellan olika föräldragrupper. Behovet är större bland ensamstående föräldrar och föräldrar som båda är födda utomlands. Behovet av omsorg på obekväma tider varierar i landet. I den kommun där behovet är störst anger av föräldrarna att de har behov av omsorg på obekväma tider medan motsvarande andel är i den kommun där behovet är lägst. (ovannämnda föräldraundersökning, s. 10). Vidare redovisar rapporten att endast ett av tio barn med behov av omsorg på obekväma tider får hjälp genom kommunen, och populärtermen nattis som ofta förekommer i debatten täcker inte in hela frågans dimension: De flesta som uppger att deras barn behöver omsorg på obekväma tider, behöver omsorgen på vardagskvällar. Att behöva omsorg är inte lika vanlig. (ovannämnda föräldraundersökning, s. 11). anser att kommunerna ska tillhandahålla barnomsorg på obekväm arbetstid. Regeringen har efter oppositionens initiativ börjat avsätta resurser för att öka tillgången till sådan omsorg, men dessa resurser är inte tillräckliga. Vi vill från satsa ytterligare resurser till stimulansbidrag för barnomsorg på obekväm arbetstid. Om kommunerna ändå inte uppfyller detta och inte tillhandahåller barnomsorg på obekväm arbetstid – måste lagstiftning övervägas. Kommunerna bör inte fortsatt ha rätten att förvägra omsorg utanför traditionella kontorstider under vardagar. Mot denna bakgrund föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett lagförslag som gör kommunerna skyldiga att erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid. Föräldrars val och inställning till förskola och fritidshem: Resultat från föräldraundersökningen 2012, RAPPORT 392, 2013, .
mot · H102Ub214 · 2013-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka folkhögskolekvoten vid intagning till universitet och högskola. När folkhögskolorna startades var de ett demokratiprojekt. Alla, inte bara de lyckligt lottade, skulle få möjlighet till bildning och målet var att ta makten över sitt eget liv och att tillsammans med andra påverka och förändra samhället. har folkhögskolan inneburit en andra chans och en väg in i yrkeslivet för dem som av en eller annan anledning inte fått gymnasiekompetens i den ordinarie skolan. Skolformen är därmed en oerhört viktig väg för många som annars inte skulle kunna utbilda sig vid universitet och högskola. I dagens intagningssystem till högre utbildningar finns kvoter för intagning där studenterna kan söka på till exempel betyg, högskoleprov, intervjuer och arbetsprover. Platserna på högskolornas utbildningar fördelas i proportion till hur många som söker i respektive urvalsgrupp. Ju fler sökande det är från folkhögskolan, desto fler platser går till sökande därifrån. Eftersom folkhögskolan är en liten skolform jämfört med andra skolformer, så är antalet sökande till högskolan med folkhögskolebakgrund inte så stort. Platsfördelningen görs i två steg så att den proportionerliga fördelningen mellan studerande från olika skolformer ska bli korrekt. Detta innebär att de allra flesta som läser på folkhögskola för att komma in på högre utbildning i praktiken är chanslösa när de hårt arbete väl ska söka. Som exempel togs 2012 inte en enda student in på folkhögskolekvoten till landets lärar- eller läkarprogram och inte heller en enda på till exempel ämneskurser i historia.
mot · H102Ub215 · 2013-09-26 00:00:00 — Utvidgad rätt till modersmål tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka rätten till modersmålsundervisning . I grundskoleförordningen finns en begränsning som säger att elever har rätt till modersmålsundervisning i som mest . Det är en begränsning som de gröna vill ta bort, vilket även rekommenderat. Fördjupade språkkunskaper anses i andra fall vara en tillgång för samhället, vilket till och med föranlett reformer av antagningssystemet till högskolan. Självklart ska elever som så önskar kunna fördjupa sina kunskaper i modersmålet även efter att ha studerat det . vill utvidga rätten till modersmålsundervisning till att gälla hela grundskoletiden.
mot · H102Ub216 · 2013-09-26 00:00:00 — Barnomsorg på obekväm arbetstid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten till barnomsorg på obekväm arbetstid. Föräldrar som arbetar skift, och nätter har inte möjlighet att få sitt behov av barnomsorg tillgodosett. Inom LO-grupperna arbetar drygt hälften av kvinnorna med små barn på obekväm eller oregelbunden arbetstid. Bristen på barnomsorg , nätter och är ett akut hinder på vägen mot ett jämställt samhälle. Det är glädjande att antalet kommuner som erbjuder barnomsorg , nätter och ökar men möjligheten behöver finnas i hela landet. Utvecklingen av barnomsorg behöver noga följas och verksamheten som växer fram kvalitetssäkras.