ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Ub533 · 2013-09-24 00:00:00 — Nationella prov i den svenska skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över utformningen av nationella prov i den svenska skolan. Nationella prov i skolan är viktiga för att följa och upprätthålla en hög kvalitet i det svenska utbildningsväsendet. Nationella prov är därför viktiga för huvudsyftet att bevaka undervisningens standard just på nationell nivå, inte för att primärt följa enskilda elevers prestationer. Ett av målen för de nationella proven bör vara att skapa en ökad likformighet av kunskapsnivån i landet, vilket underlättas av en återkommande uppföljning av hur läget ser ut inom olika delar av landet och mellan olika skolor. Ett annat mål för de nationella proven bör vara att ange riktlinjer för hur betyg kan sättas parallellt med att de följer den aggregerade kunskapsnivån hos svenska elever, utan att i sig vara enskilt betygsgrundande. För att uppnå dessa mål med de nationella proven bör möjligheten övervägas att se över om all rättning bör ske centralt och inte av undervisande lärare. För att i sin tur öka möjligheterna till att göra detta både enkelt och inte missa grupper av elever som kanske har kunskap men har svårt att göra denna kunskap gällande genom skriftliga prestationer, där bland annat förmåga att uttrycka sig i skrift kan vara mer avgörande än själva kunskapsnivån som man önskar mäta, bör det övervägas om proven bör utformas som flervalsfrågor som, om så behövs, både bör kunna ges enskilda elever att svara på eller till och med i förekommande fall ske i form av upplästa frågor som den enskilda eleven kan avge ett muntligt svar på vilket val av svar man vill lämna. Dagens utformade nationella prov brister i avseende på de centrala komponenter och förslag på förändringar som anges ovan. Då proven fyller en viktig men förfelad funktion i nuvarande form bör möjligheten övervägas att se över utformningen av nationella prov i den svenska skolan mot bakgrund av förslagen i denna motion. Finn (M)
mot · H102Ub535 · 2013-09-27 00:00:00 — Främjande av opåverkad forskning om vindkraftens påverkan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning om vindkraftens påverkan på individer och miljön. Alliansens energipolitik vilar på tre ben - vattenkraft, kärnkraft och förnybar energi. Detta innebär att behöver en mix av energikällor med låg klimatpåverkan och vi låser oss inte vid enskilda energislag utan vårt mål är en energiproduktion som är kostnadseffektiv och som inte förorenar. En viktig förnyelsebar energikälla utgörs av vindproduktion som har stor potential att växa som andel av energimixen i . Vindkraften som energikälla fortsätter att öka i och statistik från elcertifikatsystemet visar att installerades 842 MW fördelat på 367 nya vindkraftverk. fanns totalt 2 385 vindkraftverk och den installerade effekten var 3 607 MW. Produktionen av el från vindkraft var rekordstor och uppgick till . Det är en ökning jämfört med . Vindkraftens andel av den totala nettoproduktionen av el i var jämfört med då andelen var . Detta är glädjande men det finns ett stort behov av kunskap om hur vindkraft påverkar människor, landskap och djur och i mångt och mycket saknas det fortfarande en helhetsbild av de samlade effekterna och neutral forskning. Det finns dock otaliga rapporter från kritiska vindkraftsmotståndare och diverse intresseföreningar som hävdar att vindkraft är skadlig för människors hälsa. Däribland återfinns som exempel Föreningen som belyser det så kallade vindkraftssyndromet. Med detta hänvisar de till en studie av (2009). Kort sammanfattat har studien kritiserats för att vara bristfällig i sina hypoteser om hur infraljud utsätter människor i närheten av vindkraftverk för symptom som leder till utmattning, ångest och epilepsianfall. Vi ska inte bagatellisera de problem som finns med vindkraft som energikälla men farorna får inte heller överdrivas eller förstoras upp. Därför måste vetenskapliga underlag över vindkraftens påverkan på människor, natur och djurliv tas fram. Det finns både stora möjligheter för vindkraft såväl som det givetvis också finns utmaningar beträffande exempelvis boendemiljön och avveckling av uttjänta vindkraftverk. Det är därför angeläget att se över hur vetenskaplig forskning på området kan främjas för att säkerställa att vi har en så objektiv forskning som möjligt utan inblandning från sakägare och intressenter. Rapporterna som finns gynnar tyvärr alldeles för ofta intressenternas egen slutsats. För att vi ska kunna fatta rationella politiska beslut behövs bra underlag grundat i opåverkad och objektiv forskning. Därmed bör regeringen se över möjligheten att ge uppdrag till en lämplig aktör att ta fram eller sammanställa opåverkad forskning om vindkraftens påverkan på individer och miljön för att säkerställa en hållbar miljöpolitisk utveckling .
mot · H102Ub542 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning och utbildning vid . ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. De människor och nationer som är bäst förberedda att möta den allt snabbare globaliseringen kommer att kunna hävda sig bättre . För att stå starka måste vi konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor – inte med låga löner. Utbildning och forskning har därför central betydelse för välfärdens tillväxt och utveckling. Vi måste höja utbildningsnivån och därför öka investeringarna i högre utbildning. Det är viktigt att fler ungdomar fortsätter att studera efter gymnasiet. En rapport från visade att det är stora skillnader mellan dem som söker sig till högskola. I är det av gymnasisterna som studerar vidare, medan siffran är i , mindre än hälften i och och mellan i övriga kommuner i och . Vi kan konstatera att det är stark social snedrekrytering till högre studier. Socialdemokraterna har aktivt arbetat för att alla unga, oavsett bakgrund, ska ha möjlighet till högskolestudier och därför byggt nya regionala högskolor och universitet. Dessa har fortfarande en mycket stor betydelse för att locka ungdomar från studieovana hem till högskola. Det är lättare att börja studera om utbildningen finns på nära håll. Även sysselsättningsskäl talar för högre studier. Människors möjligheter på arbetsmarknaden avgörs av deras utbildning och kompetens. Kunskapskraven ökar i de flesta yrken när gamla jobb försvinner och nya tillkommer. Därför måste det finnas möjligheter att studera också senare i livet. Högskolor och universitet har en viktig samhällelig uppgift. Därför måste staten garantera en fri forskning och undervisning med hög kvalitet oberoende av externa intressen och finansiärer. De nya universiteten och högskolorna har stor betydelse för utvecklingen av det regionala näringslivet och samhället. Därför är det angeläget att de får möjlighet att utvecklas och profilera sig. De måste ha möjlighet att utveckla sin forskning och utbildning så att de kan erbjuda de bästa utbildningarna till studenterna och goda forskningsmiljöer för forskarna. bedriver i utbildning och forskning bland annat inom idrottsvetenskap i samarbete med Vintersportcentrum. Detta har lett till företagsutveckling inom området. I bedriver forskning i samarbete med skogsindustrin, vilket stärker tillväxten inom näringen. Svensk tillväxt och välfärd är beroende av framgångsrika exportnäringar. Framför allt handlar det om basnäringar som finns ute i landet, inte där de gamla universiteten finns. För att ta tillvara potentialen till innovation och tillväxt i dessa näringar krävs det forsknings- och utbildningsresurser där basindustrin finns, inte i storstadsregionerna. Det är angeläget att får tillräckliga resurser till forskning och utbildning för att skapa tillväxt och utveckling i landet.
mot · H102Ub543 · 2013-09-27 00:00:00 — Vikten av simkunnighet och små barns rätt till vattenvana tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationellt ansvar för små barns vattenvana och vikten av simkunnighet. Simkunnighet är livsviktigt, ändå är det många barn i som inte lär sig att simma. Drunkning var den vanligaste dödsorsaken bland små barn enligt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Enligt drunknade fler människor än . pekar på att simkunnigheten i allt större utsträckning är en klassfråga. Om barn lär sig simma handlar dels om ifall föräldrarna kan simma, om man kunde åka på badsemester under uppväxten, om man växte upp nära vatten och tyvärr beror det också på föräldrarnas inkomster. Simskola är för en förälder med låga inkomster en väldigt stor utgift. I har vi haft traditionen att alla barn ska lära sig att simma i skolan. Det är också ett av kraven för att få godkänt i ämnet idrott och hälsa. Det är dock tydligt att många kommuner inte klarar av att ge alla barn förutsättningar att lära sig simma i skolan. finns det många goda exempel på kommuner som är framsynta och arbetar för att höja simkunnigheten. I har man ett projekt med intensivsimskola som gett goda resultat, i får alla femåringar gratis vattenlektioner, i har man simtest som följs upp av extra undervisning redan i årskurs fyra och det finns säkert fler bra exempel. Regeringen måste ta ett större ansvar för att garantera att alla kommuner ger alla barn möjligheten att lära sig simma. Jag föreslår därför att regeringen anordnar ett nationellt siminarium, alltså en nationell konferens om hur simkunnigheten ska öka. Där kan positiva kommunala exempel lyftas fram och företrädare för och bjudas in för att bidra med sin specialkunskap om hur man på bästa sätt lär barn att simma. Vidare ska barns möjlighet att få vattenvana föras in i läroplanen för förskolan. Ju tidigare barn får vattenvana, desto bättre förutsättningar har de att lära sig simma. föreslog Barnsäkerhetsdelegationen att regeringen skulle införa i läroplanen för förskolan att barn ska ges kunskap om vattensäkerhet. har ingenting hänt.
mot · H102Ub549 · 2013-09-27 00:00:00 — Elevers trygghet och säkerhet i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elevers trygghet och säkerhet i skolan. går över en miljon elever till skolan. Det är för alla dem vi har ett skolsystem som förmedlar kunskaper, ger erfarenheter och slår vakt om vår position som en kunskapsnation. Skolan har radikalt förändrats . Huvudsakligen har skolan förändrats på ett positivt sätt. Den moderna skolan är individualiserad och sätter eleven i fokus. Elever och lärare deltar i en dialog om lärandet i skolan, något som var otänkbart tidigare. Skolan är inte heller någon sluten värld. Erfarenheterna från elevernas omvärld fångas upp och används ofta i den pedagogiska verksamheten. Men även om elevernas situation i skolan förbättrats mycket finns det fortfarande stora utmaningar. Problem med både stress, psykisk och fysisk ohälsa, våld och hot, mobbning och trakasserier finns fortfarande kvar i skolan och tvärtom ökar. Kraven på eleverna har också ökat socialt sett. Skolan är främst av allt är en plats för lärande, men för eleverna är skolan också en arbetsplats och en social arena där relationer och konflikter ömsesidigt uppstår. Samhällets ansvar för människor i behov av stöd och hjälp upphör inte bara för att eleverna går i skolan. Mobbning är ett utbrett problem i skolan. Både elever som mobbar och blir mobbade mår i regel både psykiskt och fysiskt dåligt. Förutom att kränkningar, sexuella trakasserier, våld och hot i sig är oacceptabelt inkräktar de också på lärandemiljön i skolan. Med detta som utgångspunkt bör regeringen överväga möjligheterna att se över sådana lagändringar som innebär att den utsatte elevens intressen tas till vara bättre och arbetet mot mobbning sker på evidensbaserade grunder.
mot · H102Ub552 · 2013-09-27 00:00:00 — Om vikten av en fungerande kompetensförsörjning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av en fungerande kompetensförsörjning från gymnasieskolan till arbetsmarknaden. är ett exempel på ett län som har en stark positiv utveckling, tillväxten är hög och utbildad arbetskraft efterfrågas. Det är viktigt att antalet elever som läser på de 18 olika gymnasieprogrammen speglar de faktiska behov som finns på den lokala och nationella arbetsmarknaden. Så är det inte alltid , vilket riskerar leda till att de som lämnar gymnasieskolan hamnar i arbetslöshet. Mycket tyder på att det är för få elever som väljer de yrkesförberedande programmen. Många branscher som har yrkesprogrammen som huvudsaklig kompetensförsörjning vittnar om brist på utbildad arbetskraft. Mycket tyder på att huvudmännen och de som ansvarar för den regionala planeringen skulle kunna göra mer för att de olika yrkesprogrammen får en lämplig dimensionering. Kopplingen mellan var man utbildar sig och var man sedan börjar jobba är stark. På länsnivå har länsstyrelserna i uppdrag att ta fram regionala kompetensplattformar som ska utgöra basen för det strategiska kompetensförsörjningsarbetet. Dessa plattformar kan förbättras och utvecklas genom mer samverkan mellan de berörda myndigheterna och utbildningsanordnarna. har uppdraget att följa vad eleverna gör efter gymnasiet. De rapporterar sedan hur många som gått vidare till universitets- och högskolestudier, hur många som går ut i arbete med mera. Den uppföljningen skulle behöva bli mer regionalt och lokalt anpassad och genomföras mer regelbundet. Vikten av en god kompetensförsörjning kan inte nog understrykas för att motverka framtida arbetslöshet eller brist på arbetskraft. Att förbättra och stärka samarbetet mellan berörda myndigheter och anpassa uppdraget till regionala och lokala behov är därför viktigt.
mot · H102Ub553 · 2013-09-27 00:00:00 — Om tidigare betyg i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tidigare betyg i skolan. Betyg fyller många och viktiga funktioner i skolan. De visar vad eleverna har lärt sig och hur stor del av kursplanen de har tillgodogjort sig. Detta är – förutom att vara en viktig information till eleven själv – en mycket viktig information även till barnets vårdnadshavare. ska ha en kunskapsskola som är målstyrd och då är det viktigt att målen följs upp. har redan infört betyg från och med årskurs sex. Ett helt nytt betygssystem med betygen A–F är nu infört. Svenska skolelever får trots detta betyg relativt sent i sin skolgång. I ett internationellt sammanhang är detta ovanligt. I många EU/får eleverna betyg mellan sex och ålder. avviker således från . Tidiga betyg är viktiga för likvärdigheten i svensk skola. Det är särskilt viktigt i familjer där föräldrarna själva inte har högre utbildning. Erfarenheterna från när betygen 1982 avskaffades helt i låg- och mellanstadiet visar att barn till föräldrar med bristande högre utbildning påverkades negativt. Den nya läroplanen innehåller mål om att alla elever ska kunna läsa, skriva och räkna när de slutar tredje klass. Utifrån det målet är det rimligt att svenska elever också får betyg tidigare än årskurs sex.
mot · H102Ub554 · 2013-09-27 00:00:00 — Om behovet av att ge ett särskilt uppdrag till förskolorna att stötta barnens språkutveckling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barns språkutveckling i förskolan. har svensk skola upplevt sjunkande resultat. Även om mycket har gjorts för att vända trenden så är det viktigt att fortsätta och förstärka arbetet för att fler elever ska nå målen och uppnå gymnasiebehörighet. De sjunkande elevresultaten måste därför mötas med riktade åtgärder. Ett stärkt inlärningsstöd är ett exempel på en sådan åtgärd. De senaste 15 årens resultatutveckling visar att eleverna ibland inte får tillräckligt stöd eller får det . Genom tidiga insatser kan framtida svårigheter förebyggas effektivt. Läs- och skrivsvårigheter utgör ett av de vanligaste problemen som kan avhjälpas med särskilt stöd. Elevens språkutveckling utgör en viktig grund till andra ämnen och måste därför prioriteras särskilt. En väl fungerande förskola lägger grunden för barnens möjligheter att lyckas i skolan, för ett aktivt lärande och en bra utveckling för den enskilde. Bättre möjligheter att redan på förskolenivå upptäcka barns inlärningssvårigheter är viktigt för att tidigt kunna sätta in rätt åtgärder. En fortsatt höjning av kvaliteten i förskolan är viktig i första hand för barnens möjligheter till framtida utveckling och lärande. Kvalitetshöjningen måste ske på olika nivåer och med en rad åtgärder, där bättre stöd till barnens språkutveckling är en viktig beståndsdel. Regeringen bör därför överväga möjligheten att ge förskolorna ett särskilt uppdrag att stötta barnens språkutveckling.
mot · H102Ub555 · 2013-09-27 00:00:00 — Om obligatorisk rektorsutbildning för förskolechefer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheten att införa en obligatorisk rektorsutbildning för förskolechefer. går av alla sexåringar i förskoleklass. Antalet elever har ökat . är kommunerna skyldiga att erbjuda förskoleklass åt alla barn. En väl fungerande förskola lägger grunden för barnens möjligheter att lyckas i skolan, för ett aktivt lärande och en bra pedagogisk utveckling för den enskilde. Att fortsatt höja kvaliteten i förskolan är viktigt i första hand för barnens möjligheter till utveckling och lärande, men också för att förskolan ska locka till sig väl kvalificerad arbetskraft och därigenom bli en attraktiv arbetsgivare. Kvalitetshöjningen måste ske på olika nivåer och med en rad åtgärder, där bättre utbildad personal och chefer är en viktig beståndsdel. I princip har förskolecheferna samma ansvar i förskolan som en rektor har i skolan. Förskolecheferna har såväl det pedagogiska huvudansvaret som arbetsledande funktion för personal och barn. Mot bakgrund av detta är det rimligt att förskolechefernas kompetens utvecklas genom en utbildning motsvarande den som svenska rektorer får genom den numera obligatoriska rektorsutbildningen. Regeringen bör därför överväga möjligheten att införa en obligatorisk rektorsutbildning för förskolechefer.
mot · H102Ub556 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elevers hälsa. finns det många barn och ungdomar i skolåldern som inte rör på sig tillräckligt mycket för att uppnå en god hälsa. Nya studier visar också att stillasittande fritidsaktiviteter har blivit vanligare längre ned i åldrarna. Detta är inte bara ett problem för skolan. Alltmer forskning pekar nu även på att motion och friska vanor underlättar för lärande och kunskapsutveckling. har eleverna i mellan en och två idrottslektioner . På gymnasiet är det obligatoriskt med en kurs i idrott och hälsa. En internationellt vedertagen rekommendation är att barn och ungdomar ska vara fysiskt aktiva per dag . För de eleverna som inte idrottar är det svårt att uppnå rekommendationens nivå. Enligt SCB är det så många som var femte 13-årig kille som inte når upp till rekommendationen och var tredje 15-årig tjej. En femtedel av alla 15-åriga killar spelar data- och tv-spel minst . Bland tjejer som är uppger att de chattar etc. minst . Detta är den orsak som man brukar lyfta fram när man diskuterar det faktum att fetma bland barn och ungdomar ökar i . Omkring 20–av ungdomarna i är överviktiga och lider av fetma. Det finns ett mycket omfattande forskningsstöd för att fysisk aktivitet är både en investering i en bättre folkhälsa och en investering i en förbättring av elevers förutsättningar för inlärning. Med anledning av detta bör regeringen överväga möjligheten att se över de positiva effekterna av mer idrott i skolan.
mot · H102Ub562 · 2013-09-27 00:00:00 — Om lärarhandledare i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lärarhandledare. (2012:374) visar att likvärdigheten i har minskat. Flera rapporter visar att föräldrars utbildningsbakgrund fortfarande spelar en alldeles för stor roll för elevresultaten. Sammantaget visar all tillgänglig statistik på att sjunkande elevresultat i svensk skola visserligen börjar vända, men från en låg nivå och med ojämna resultat över landet. På de skolor där finner allvarliga brister i exempelvis lärarnas kompetens och elevernas resultat bör ett system med lärardriven skolutveckling finnas. Syftet är att förbättra resultaten, öka lärarnas kompetens och uppnå målet om att fler elever ska nå gymnasiekompetens. Ett system med lärarhandledning måste bygga på frivillighet från skolornas sida och utformas med respekt för lärarna. En grundläggande princip ska vara att de skolor som erbjuds lärarhandledning, samt huvudmännen som har det övergripande ansvaret, frivilligt ska ingå överenskommelser med om verksamheten. Regeringen bör överväga möjligheten att se över om ett system med lärarhandledare bör etableras i ämnena matematik, svenska och NO inledningsvis. I dessa ämnen uppvisar svenska elever försämrade resultat i flera internationella mätningar. Den långsiktiga ambitionen, om systemet med lärarhandledare visar sig uppnå effektiva och goda resultat, är att det ska bli handledare i flera ämnen. Att vara handledare måste givetvis vara meriterande. Exempelvis bör man kunna erbjuda konkurrenskraftiga villkor på lönemarknaden för att locka till sig väl kvalificerade handledare i alla delar av .
mot · H102Ub563 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en stärkt skolinspektion. Skolinspektionens tillsynsverksamhet måste avspegla den faktiska kvaliteten i svensk skola. Skolor ska inte ha möjlighet att dölja allvarliga kvalitetsbrister genom att förbereda sig för inspektionen. gör Skolinspektionen oanmälda inspektioner endast i undantagsfall. Det är naturligtvis inte rimligt att skolor alltid kan förbereda sig inför inspektioner. Risken finns – eller kan finnas – att vissa brister därmed inte uppmärksammas. Ögonblicksbilden av skolan säger mycket om en enskild skolas rutiner och ambitionsnivå. Möjligheten bör övervägas att se över om mer av den riktade tillsynen bör utföras genom oanmälda inspektioner. Den riktade tillsynen ska syfta till att granska ett specifikt område som exempelvis betygssättning, huvudmännens klagomålshantering etc. Resultaten från den oanmälda inspektionen kan bidra med underlag för andra granskningar. Genom flera oanmälda kontroller får Skolinspektionen bättre förutsättningar för att veta vad den bör fokusera på i sin regelbundna tillsyn. Skolinspektionen behöver även på ett mer sammanhållet och konstruktivt sätt lyfta fram framgångsrika skolor. Dessa skolor kan stå som förebilder för skolor som arbetar med kvalitetsutveckling.
mot · H102Ub566 · 2013-09-03 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån intill ett belopp av 202 . Regeringens förslag (tkr) Anslagsförändring (tkr) Fler ska få möjlighet att studera Behoven av utbildning är stora. För individen handlar det om att få bättre möjligheter till ett arbete; det finns ett tydligt samband mellan arbetslöshet och utbildningsnivå. För samhället handlar det om att tillgodose efterfrågan på kvalificerad arbetskraft och stärka konkurrenskraft. När företag inte kan rekrytera personal med rätt kompetens kan vi inte stå och se på. När unga människor står utan såväl arbete som utbildning kan vi inte stå och se på. Vi behöver därför investera i utbildning. Vi avsätter medel till anslaget för att finansiera kostnaderna för studiemedel m.m. för de utbildningsplatser som vi föreslår inom utgiftsområde 16 och 17. Sammantaget avsätter vi mer än regeringen för . Barnbidraget och studiehjälpen är en central del av den generella välfärden. Barnbidraget och studiehjälpen bidrar till en positiv fördelning utan att skapa stigmatisering eller marginaleffekter. Vi föreslår en höjning av barnbidraget och studiehjälpen med till .
mot · H102Ub569 · 2013-09-03 00:00:00 — Ska skolan lyckas anpassa undervisningen till varje enskild elevs unika behov krävs ett ökat elevinflytande i vardagen och en dialog i klassrummet. Elever som är delaktiga och får ta ansvar skapar också en tryggare skola och en bra studiemiljö.