ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102N335 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska ta fram en lag som garanterar basservice. För att människor ska kunna bo och verka på landsbygden krävs en god service. Tillgång till god IT-kommunikation, livsmedelshandel, hälso- och sjukvård, m.m. är sådant som behövs för att vardagslivet ska fungera. För att stödja och stimulera arbetet med kommersiell och offentlig service i gles- och landsbygder har regeringen beslutat att varje län ska ha ett Regionalt serviceprogram, med genomförande . Det är dock skillnad mellan denna ambition och vad regeringen lyckas genomföra i praktiken. Vi menar att inom flera områden går utvecklingen åt fel håll. Invånarantalet i många av landets kommuner sjunker. Detta blir en effekt, av många faktorer. Som finansieringen av samhällsservicen är uppbyggd medför det att många små kommuner får allt svårare att upprätthålla den grundläggande service som alla människor bör vara garanterade. Följden blir en accelererande utflyttning som gör att vi närmar oss gränsen där den negativa utvecklingen inte går att vända. Såväl det offentliga som den privata sfären har ett ansvar för att se till att hela lever. som offentlig och representativ institution kan inte bara se på när glesbygden förlorar i attraktionskraft. Så länge statsmakterna inte garanterar invånarna även i de mindre kommunerna basservice så finns det risk för fortsatt utflyttning. Basservicen skall garantera att det i alla landets kommuner finns tillgång till godtagbar sjuk-, åldrings- och barnavård, apotek, polis, skola, räddningstjänst, infrastruktur, m.m. Servicegraden kan variera beroende på kommunernas invånarantal och ytstorlek. 2009 lades det fram en utredning som kom att kallas (SOU 2009:92 Se medborgaren – för en bättre offentlig service). I den utredningen finns många förslag till försöks och utvecklingsverksamheter om servicekontor, lokala, fasta och mobila servicepunkter. I utredningen stod att utredningen inte hade för avsikt att föreslå en lag om service, men frågan nämns i följande text: Det finns inget förslag om en tvingande servicelag i betänkandet. Jag anser att regeringen i första hand ska rätta till bristerna i servicen och styra genom sina instruktioner till myndigheterna och genom uppdrag i regleringsbrev och särskilda beslut. Om det visar sig otillräckligt så bör regeringen och stifta lag om servicen. Regeringen har tyvärr inte gått vidare med utredningen och alla de förslag som föreslogs i denna. Tillgången på service är en grundförutsättning som starkt påverkar de flesta andra utvecklingsfaktorerna. Den har betydelse för en bygds attraktivitet och utvecklingspotential. Den påverkar miljön, ekonomin och människors vilja att bo kvar. Med anledning av det anförande föreslår vi att ska ge regeringen tillkänna vad som anförs i motionen om att regeringen ska ta fram en lag som garanterar basservice.
mot · H102N337 · 2013-10-03 00:00:00 — Förtydligande av elcertifikatens kostnader tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om separat redovisning av avgift för elcertifikat. För privatkunder ingår elcertifikatsavgiften i elpriset, däremot redovisas elcertifikatsavgiften separat för företagskunder som en fast avgift per kWh. Det sistnämnda förhållandet bör gälla även för privatkunder. För att tydliggöra de specifika delarna i den totala elkostnaden bör det således i elräkningen klart framgå hur mycket privatkunden betalar för elcertifikaten.
mot · H102N338 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av mineralersättningen. Den nuvarande mineralersättningen är konstruerad i då den utländska konkurrensen inte var lika stark som . Om staten inte har någon direkt ersättning för det värde som bryts ur en gruva, kan man heller inte vänta sig att staten ska vara villig att ställa upp med finansiering av exempelvis järnvägar. Istället menar att det finns ett ömsesidigt intresse mellan stat och gruvnäring vad avser en reformering av mineralersättningen, syftandes till att möjliggöra en mer aktiv gruvpolitik. Statens roll ska vara att bygga lämplig infrastruktur, att bedriva en aktiv utbildnings- och arbetsmarknadspolitik, en aktiv prospektering samt att skyndsamt behandla frågor om koncessionstillstånd och prospekteringsrättigheter med högt satta miljömål. Staten ska enligt mening erhålla ett tillräckligt stort värde av det som bryts i en gruva för att möjliggöra en aktiv gruvpolitik. Mineralersättningen ska spegla detta ömsesidiga förhållande. Målsättningen är att intäkterna från gruvnäringen ska kunna skapa förutsättningar för hela den svenska landsbygden. Vi menar vad som beskrivs i motionen om behovet av en översyn av mineralersättningen.
mot · H102N339 · 2013-10-03 00:00:00 — Långsiktig satsning på kärnkraft för minskat koldioxidläckage tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en långsiktig satsning på kärnkraft och att därmed förhindra koldioxidläckage. Kärnkraften är gemensamt med vattenkraften ryggraden i den svenska elproduktionen. Kärnkraftens positiva egenskaper är att den levererar relativt låga koldioxidutsläpp, jämn elproduktion, så kallad baskraft men även att elproduktionen är centraliserad och därmed har relativt låga kostnader för infrastruktur. Vi ser vikten av en långsiktig, stabil och säker leverans av kärnkraftsel till låga priser till företag och energiintensiva basindustrier för att säkerställa global konkurrenskraft och därmed goda exportmöjligheter. Viktigt är att även förhindra koldioxidläckage, där minskad elproduktion och export för resulterar i att produktionen flyttar till mindre nogräknade nationer med sämre arbetsvillkor och obefintliga miljöregler samt att tränga undan fossila bränslen på den nationella marknaden. En satsning på säker, stabil och billig kärnkraftsel gynnar både tillväxt och den globala miljön.
mot · H102N343 · 2013-10-03 00:00:00 — Fond för ersättning och näringslivsutveckling vid uttag av naturresurser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av inrättande av en fond för ersättningsjobb och näringslivsutveckling när stenindustrin tvingas lämna en ort. har stora naturresurser i malm, kalk och andra bergarter. På har stenindustrin funnits , från att man bröt kalksten för eget behov till dagens storskaliga kalkbrytning. Kalk används inom många områden i vårt samhälle och är en nyckelprodukt i många av den svenska industrins produkter. Kalkindustrin har utvecklats och nya kalkbrott är ständigt aktuella. Kalken är en ändlig resurs och förr eller senare tvingas man avsluta brytningen och stenindustrin måste flyttar till andra områden. Vid brytning i dagbrott avsätts pengar till att återställa markområdet så att marken på olika sätt kan användas av kommande generationer men någon avsättning till att skapa ersättningsjobb åt dem som är beroende av arbete på orten görs inte . När brytningen avslutas och stenindustrin tvingas att flytta står bygden utan både naturresurser och arbetstillfällen. Frågan om arbetstillfällen är mycket viktig för till exempel mitt hemlän , och jag anser att en långsiktig plan och strategi måste utformas för att kunna erbjuda hållbara alternativ den dag då kalkutvinning är möjlig. Med anledning av detta anser jag att det bör göras en översyn om inrättande av en fond där företagen som får tillstånd för brytning ska avsätta medel för att skapa nya arbetstillfällen eller användas till annan näringslivsutveckling inom den aktuella regionen när stenindustri tvingas flytta eller lägga ner på grund av att naturresurserna nått sin ändliga nivå. Översynen skall också ha sin grund i att kommunen/regionen/länet genom detta inte skall drabbas av att inte få del av annan möjlig skatteutjämning.
mot · H102N348 · 2013-10-01 00:00:00 — Inkubatorer för framtidens företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inkubatorers betydelse för småföretags möjligheter att växa. behöver en ny näringspolitik för företag som vill växa, anställa och exportera. Under har de små och medelstora företagens betydelse för tillväxt och sysselsättning blivit allt tydligare. upplever många företag i fasen mellan idé och produkt att det saknas tillräckliga resurser för deras fortsätta utveckling. Detta utgör ett allvarligt tillväxthinder för . Nya företag ska inte hindras i sin expansion på grund av bristande stöd och onödiga finansieringsproblem. En förhållandevis billig åtgärd som kan få stora effekter för sysselsättning och jobbskapande är en satsning på företagsinkubatorer. Det finns flera exempel runt om i landet som visar att inkubatorer är mycket betydelsefulla för att idéer och forskningsresultat ska kunna omvandlas till nya företag. Ett sådant exempel är i som erbjuder ett inkubationsprogram för entreprenörer och idébärare som vill uppnå kommersiellt genombrott på marknaden. Genom att delta i programmet får entreprenören tillgång till affärsutveckling, utbildning, nätverk och kapitalanskaffning. För att ytterligare stärka nya företags tillväxtmöjligheter i bör man se över möjligheten till en samordnad modell för statlig riskkapitalförsörjning kopplad till inkubatorer. Syftet bör vara att omvandla innovativa idéer som ännu anses för riskfyllda för att få finansiering från enbart privata investerare till företag som kan växa och stå på egna ben. Efter tiden i inkubatorn ska företagen vara kapabla att fungera utan statligt stöd. I en stenhård internationell konkurrens måste vara på tå när det handlar om att ta fram nya produkter, tjänster och affärsidéer. Genom att utveckla bra företagsinkubatorer skapar vi goda förutsättningar för nya företag i framkant och stärker vår framtida konkurrenskraft. Vad som ovan anförs om inkubatorers betydelse för småföretags möjligheter att växa bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H102N349 · 2013-10-02 00:00:00 — Förbjud utvinning av skiffergas tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda utvinning av gas ur skiffer i . Mot bakgrund av hotet från en klimatkris och den förändring vi står inför i energiproduktionen letar många bolag efter nya metoder och källor att utvinna energi. En av dessa nya källor där stora exploateringar nu står för dörren är skiffergasen som är en fossilgas som utvinns ur berggrund bestående av skiffer. På flera håll i landet pågår prospektering, vilket mötts av stora protester i berörda områden. Skiffergasen beskrivs ibland bedrägligt som en del av lösningen på klimatproblemen. Det stämmer att skiffergasen förorsakar mindre utsläpp än kolkraft vid själva förbränningen men vid utvinningen frigörs metan, som är en mer om än mer kortlivad växthusgas än koldioxid. Det finns ny forskning som visar att fossilgasen vid en livscykelanalys kan ha samma eller t o m större klimatpåverkan än kol. Det vore oklokt att investera sig fast i en metod och infrastruktur i energisektorn som kommer att bidra till stora utsläpp av växthusgaser . Skiffergasen är också problematisk ur fler aspekter. Den metod som används för utvinning, s k fracking (hydraulic fracturing), som i korthet går ut på att skapa sprickor i berggrunden och pumpa ner stora mängder vatten blandat med sand och kemikalier. Metoden innebär påtagliga risker för kontaminering av grundvatten och mark samt läckor av miljöskadliga kemikalier. Metoden är inte använd i varför riskerna är oöverskådliga. Förslag till ett svenskt förbud mot skiffergasutvinning har tidigare behandlats i näringsutskottet. I betänkandet Mineralpolitiska frågor (2012/13:NU14) konstaterade utskottet att frågan diskuteras inom EU som utskottet inte ville föregripa. Jag menar dock att med enkelhet kan fatta ett sådant beslut utan att intervenera i processer som ligger inom ramen för internationella samarbeten. skulle dessutom inte vara ensamt om detta; i och är förbud redan infört eller på väg att införas och flera andra länder diskuterar just nu förbud eller moratorium. Det kan inte anses motiverat att ta riskerna med fracking för att utvinna fossil energi då det inte saknas alternativa förnyelsebara energikällor för att tillgodose det samhälleliga behovet av energi. Dessutom skulle en sådan utveckling försvåra möjligheterna att nå våra klimatmål. Med hänvisning till såväl klimatmålen som försiktighetsprincipen bör utvinning av gas ur skiffer därför förbjudas.
mot · H102N353 · 2013-10-02 00:00:00 — Återföring av medel från vindkraftsanläggningar till berörda kommuner tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att nationella riktlinjer utvecklas för hur de bygder som upplever ett intrång av vindkraftsetableringen kan kompenseras. I samband med produktion av vattenkraft återbetalar kraftproducenterna en viss andel av pengarna genom så kallade bygdemedel. Andelen är liten, /kWh. Jag anser att ett liknande system med återföring också bör utredas när det gäller vindkraften som byggs ut runtom i landet. Den förnybara energi som vindkraften genererar är mycket viktig, men den folkliga förankringen riskerar att gå förlorad om de närboende endast får ta del av de negativa effekterna som ökad ljudnivå och inverkan på fågellivet. har i regeringsarbetet värnat det lokala inflytandet över vindkraftslokaliseringen genom införandet och upprätthållandet av det s.k. kommunala vetot vid vindkraftsetableringar. Därför är det rimligt att vindkraftsproducerande kommuner och kommundelar får ta del av en återföring av de medel som vindkraften genererar. De medel som i så fall kommer att återföras ska användas av berörda kommuner till utvecklingsinsatser för nya jobb samt vara en del i en strategi för landsbygdens utveckling. Genom ett sådant system skapas uthållighet och förutsägbarhet, vilket ger underlag för långsiktiga och kloka beslut. Det är rimligt att liknande förutsättningar gäller för vindkraft som för vattenkraft. Jag vill också upprätthålla principen att statliga inkomster som genereras i ett visst geografiskt område och är baserade på naturresurser inte ska kopplas till statliga utgifter i samma område. Om detta skulle ändras, skulle korrigeringar behöva göras till dessa kommuner via antingen ett nytt kommunalt utjämningssystem eller via andra statliga budgetposter. Ett annat sätt att öka den lokala acceptansen för vindkraften är att lokalsamhällets intressenter är med som ägare i anläggningarna. I finns det lagkrav på att av etableringarna ska erbjudas för lokalt ägande. Ett system med krav på lokalt ägande är intressant och det finns anledningar att närmare studera den danska modellen. Ett annat exempel på hur vinsterna kan fördelas är den så kallade bygdepeng som många vindkraftsägare delar ut till lokalsamhället genom avtalslösningar. Jag vill att nationella riktlinjer utvecklas för hur de bygder som upplever ett intrång av vindkraftsetablering kan kompenseras. En utredning bör se över frågan. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102N354 · 2013-10-03 00:00:00 — Gemensam strategi för life science-industrin i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell strategi som samlar målsättningarna för en långsiktig och livskraftig life science-industri. Life science i är en bransch med ett stort antal aktörer i många led, precis som fordonsindustrin. Det handlar om idéer, innovationer, forskning och en lång utvecklingsprocess innan det når användaren. Denna process är mycket kaptialkrävande. Fordonsindustrin får, trots konkurser och stora neddragningar, fortsatt statligt stöd för fordonsstrategisk utveckling och innovation i ett samarbetsprogram, där industrin ska skjuta till lika mycket medel. Dessutom finns Fouriertransform som är ett statligt venture capital-bolag med en investeringsram på . Fouriertransform som har i uppdrag att på kommersiella grunder stärka det svenska fordonsklustrets internationella konkurrenskraft har beslutat att utöka sitt område för investeringar. Även för life science-industrin som fått sina törnar med utflyttning av verksamheter från större bolag till andra länder, har regeringen beslutat om en satsning. ska gå till forskning och innovation för att långsiktigt stärka som en forskningsnation. Som statlig investerare finns i första hand , som kan gå in med . Universitetens holdingbolag, science centers och inkubatorer som drivs med offentliga medel är också en del av strukturen för att möjliggöra formandet av företag som kan kommersialisera produkter som når användaren. Skillnaden mellan fordonsindustrin och life science är dock väsentlig vad gäller förutsättningar. Fordonsindustrin är inte beroende av rekommendationer från en statlig myndighet om prissättning, är inte beroende av landsting som är mer eller mindre ointresserade av kliniska prövningar eller test av ny teknik, ej heller beroende av en yrkeskår – läkarna – som måste tänka på sin enhetsbudget innan man skriver ut en dyr produkt till en patient med sällsynt sjukdom. Inom fordonsindustrin är det helt självklart att forskning och utveckling får kosta. som nya läkemedel, behandlingar och hjälpmedel inom life science inte får kosta mer, för då ses det som att företagen vill ha för mycket betalt. Trots att svenska patienter förväntar sig en vård i världsklass och både kompetens och vilja finns för att samarbeta mellan olika aktörer inom svensk life science, har inte den här branschen fått samma gemensamma tryck i frågorna som till exempel fordonsindustrin. Det är bra att de olika organisationerna satt sina mål och har strategier. För att ge ytterligare effekt behöver detta mötas av berörda med en samlad strategi för life science-industrin i , där även staten bidrar genom samverkan mellan de olika berörda departementen inom näring, arbetsmarknad, finans, utbildning och forskning.
mot · H102N355 · 2013-10-03 00:00:00 — Servicegaranti i hela landet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av eventuell lagstiftning som garanterar en lägstanivå för grundläggande samhällsfunktioner i hela landet. Runt om i upplever många människor att grundläggande service och samhällsfunktioner brister, vilket naturligtvis får effekten att attraktionskraften för att bo och verka i dessa områden minskar. För att vända trenden behövs en servicegaranti för hela landet, en garanti som anger en lägsta nivå för samhällsfunktioner och tjänster som vi som medborgare ska ha rätt att kräva. Därför behövs en lag som garanterar tillgång till grundläggande funktioner såsom telekommunikation, bredband, postdistribution samt hälso- och sjukvård. Statlig och offentlig service ska finnas i hela landet och vara samordnad efter medborgarnas och företagens behov. Det är en förutsättning för att man ska kunna och vilja bo på en ort. Hur ska man kunna driva företag på t ex landsbygden om det inte finns en fungerande datauppkoppling? Hur ska man få människor att vilja bosätta sig på landsbygden om det inte finns rimliga avstånd till hälso- och sjukvård? Hur ska en människa som kanske är äldre, har svårt att gå och har långt till postlådan få sin post ? Hur ska man locka turister och boende till ett samhälle som inte har tillgång till väl fungerande telefoni? Jag ser med tillfredsställe på hur energiminister pressar mobiltelefonibolagen att fullfölja sina löften om en fungerande telefoni i hela landet och ser att de stora satsningar som energi- och it-ministern drivit på angående bredbandssatsningar på landsbygden gett resultat. Trots detta ser vi att grundläggande service brister i många delar av landet. Dessa servicefunktioner är självklara på många ställen och för många människor, men inte för alla. För att hela landet ska kunna leva och utvecklas behövs en garanti för att grundläggande servicefunktioner ska kunna uppnås. Därför behöver det göras en översyn av en eventuell lagstiftning för att garantera en lägstanivå för grundläggande service i hela landet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102N356 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att elcertifikatsavgiften ska specificeras på elräkningen. Omställningen till en högre andel av förnybar energi innebär också kostnader för samhället. En åtgärd för att finansiera dessa kostnader var att införa de så kallade elcertifikaten, vilket i princip innebär att man betalar en elcertifikatsavgift på sin elräkning. Jag anser att denna elcertifikatsavgift givetvis också bör specificeras på elräkningen för privata kunder. Detta för att vissa hur mycket man som privat konsument av energi bidrar med till omställning av förnybar energi.
mot · H102N357 · 2013-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 19 Regional tillväxt anvisar anslagen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2014 för utgiftsområde 19 Regional tillväxt Avvikelse från regeringen (V) Anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder vill stärka den lokala kommersiella servicen på landsbygden. Lanthandeln har en nyckelfunktion för bygdernas attraktivitet och utveckling. ger de stora grossisterna så dåliga villkor till lanthandlarna att dessa inte kan konkurrera på likvärdiga villkor. Det finns behov av ett logistikstöd för lanthandeln som kompenserar för sämre geografiskt läge och mindre volymer av varor. De mackar som finns kvar på landsbygden står inför liknande problem som lanthandeln. De stora bensinbolagen inskränker sin service och ställer allt hårdare krav på volym. På landsbygden, där kollektivtrafiken är begränsad, behövs bilen för att människor ska kunna resa till arbete och fritidsaktiviteter och det måste finnas möjlighet att tanka drivmedel inom rimliga avstånd. Vi vill därför att det införs ett stöd till mackar och utveckling av lanthandeln som säkerställer kommersiell service för landsbygdsbefolkningen. föreslår därför en ökning av anslaget med jämfört med regeringen .
mot · H102N359 · 2013-10-03 00:00:00 — vill möta klimatutmaningen med satsningar på förnybar energi, energieffektiv teknik och energieffektivisering. Vi vill avveckla kärnkraften och i stället satsa på energieffektivisering av industrin genom samarbets- och informationsmedel till industrin, medan små och medelstora företag ska få utökad möjlighet till energikonsultstöd på utgiftsområde 21. Fler energieffektiviseringsförslag finns i vår bostadsmotion 2013/14:C431. Vi vill också öka energiforskningsanslaget och satsa mer medel på solel, solvärme och biogasstöd. Även konverteringen från eluppvärmning och fossileldning bör fortsätta. anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2014 för utgiftsområde 21 Energi Avvikelse från regeringen (V) föreslår ett utökat stöd till energiforskning vad gäller bl.a. solenergi, energilagring och smarta nät. föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringen . Satsningar på klimatvänlig energiteknik är nödvändiga för att kunna genomföra en grön omställning i samhället. vill därför ytterligare stimulera användandet av exempelvis solel, solvärme och biogas. Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringen . Stödet för konvertering från direktverkande el är borttaget av regeringen. anser att detta stöd fortfarande behövs. anslår därför på stöd för konvertering av direktverkande el. Vi avsätter också för att ta till vara erfarenheterna från PFE-programmet och behålla klustersamarbetet och utökar stödet till energicheckar till små- och medelstora företag med . Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringen .