ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002XSD392 · 2013-08-27 00:00:00 — med anledning av prop. 2012/13:178 En tydligare lag om kommunernas bostadsförsörjningsansvar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett ökat regionalt ansvar för planering av bostadsförsörjningen Regeringen proposition om en tydligare lag angående kommunernas bostadsförsörjningsansvar är ett steg i rätt riktning för att åstadkomma ett vettigare och långsiktigare bostadsbyggande. Dock efterlyser vi Sverigedemokrater en ökad planering och samordning på regional nivå. Vi vill att regeringen utreder möjligheterna att själva översiktsplaneringen sker på regional nivå och att den då är vid lag gällande. Den nuvarande skrivningen som är på förslag från regeringen stipulerar att kommunerna skall samråda med grannkommuner och , vilket vi inte anser är tillräckligt. Därför föreslår vi att regeringen utreder möjligheten att översiktsplaneringen sker på regional nivå och blir tvingande.
mot · H102A222 · 2013-08-30 00:00:00 — Allmän och obligatorisk a-kassa tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att indexera taket i a-kassan. En väl fungerande arbetsmarknadspolitik är ett måste i ett samhälle präglat av ett gott förvaltarskap. För i människans natur ligger ett behov av att få känna gemenskap med andra, ta eget ansvar och utvecklas som person. Därför är arbetslösheten ett slöseri med mänskliga resurser. Långtidsarbetslöshet måste därför kraftfullt bekämpas. Sedan alliansen övertog regeringsmakten har vi genomfört en rad strukturella och helt nödvändiga reformer för att stärka den svenska arbetsmarknaden och ge fler människor möjlighet till jobb. Vi har påbörjat en resa från ett med många i utanförskap till ett där människor får större möjlighet till egen försörjning och till att bidra efter egen förmåga. Att nya arbetsplatser uppstår och att gamla försvinner är en naturlig del av ett samhälle och en ekonomis utveckling. Kortare arbetslöshetsperioder är därför ofrånkomliga och därför behövs det en arbetslöshetsförsäkring som ger människor ett inkomstskydd när arbetslösheten drabbar dem. Det är alldeles för många som står utanför a-kassan och som därför står utan ordentlig ersättning när de drabbas av arbetslöshet. Precis som alla löntagare omfattas av sjukförsäkringen bör också alla löntagare ha en arbetslöshetsförsäkring. För att garantera alla som blir arbetslösa en grundläggande ekonomisk trygghet vid arbetslöshet bör en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring skapas. Denna försäkring bör finansieras både med egna avgifter och med arbetsgivaravgifter. Taket i a-kassan har inte höjts . Det innebär att a-kassan urholkas som går och värdet av att vara med i en a-kassa minskar för dem som har en lägre sannolikhet att bli arbetslös. När dessa lämnar a-kassan blir avgiften högre och värdet av att vara med i a-kassan försämras ytterligare. Det hela riskerar att bli en negativ spiral där vi i slutändan får en a-kassa där endast de med hög sannolikhet att bli arbetslösa försäkrar sig med en allt högre avgift som följd. Med eller utan en allmän och obligatorisk a-kassa måste därför taket höjas. Om vi inte har ett obligatorium finns stora risker med att fler och fler väljer att ställa sig utanför a-kassan. Och ska vi införa en allmän och obligatorisk a-kassa bör taket höjas för att en sådan reform ska anses vara legitim. Om alla ska vara med och betala till en försäkring måste den också ha ett värde som är rimligt. I ett första steg borde taket i a-kassan precis som taket i sjukförsäkringen indexeras och räknas upp med prisbasbeloppet år för år.
mot · H102MJ234 · 2013-08-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av terrängkörningslagen. Terrängkörning med skoter är för många ett trevligt sätt att komma ut i skog och mark. Bara i finns ca 60 000 snöskotrar.1 Skoterkörning regleras i terrängkörningslagen och anger för motordrivet fordon att det får framföras på snötäckt skogs- eller jordbruksmark om det är uppenbart att körningen kan ske utan risk för skada på skogen eller marken. Inom definierade områden av fjällområdet råder dock ytterligare förbud som terrängkörningslagen överlåtit åt regeringen att reglera genom direktiv till berörd länsstyrelse. Kommuner äger också rätt att reglera trafiken genom skoterförbudsområden inom detaljplanelagda områden. Skoterkörning innebär emellertid att snö packas och förhärdas till is på ett sätt som förlänger tjäle i marken. Den förlängda tjälen förhindrar att växtlighet kan skjuta fart , resultatet blir sår på i synnerhet jordbruksmark. Även till synes gott snöföre medför den osökta effekten med fördröjd tjälbrytning. Markägare med lantbruksföretag drabbas av markförstöringen som ger stora ekonomiska konsekvenser för deras verksamhet. Dagens lagstiftning reglerar inte problematiken motionen beskriver och bör därför ses över.
mot · H102Sf265 · 2013-08-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra sista länken-bestämmelsen. kan man endast få uppehållstillstånd i som anhörig om man ingått i samma hushållsgemenskap och bott tillsammans till dess att barnet eller barnen lämnade hemlandet. Vidare får det inte gå från det att barnet fick uppehållstillstånd, och det bör ha funnits ett beroendeförhållande mellan barn och föräldrar under den tiden. Om vuxna barn , har flyttat eller flytt till är det ingen självklarhet att deras föräldrar har anledning eller möjlighet att göra detsamma. Men med stigande ålder och tilltagande oförmåga eller sjukdom ökar behovet av närhet till anhöriga. Att då uppfylla alla de nämnda kraven är i de flesta fall omöjligt. Familjen är i många kulturer inte begränsad till kärnfamiljen utan det är brukligt att man tar ansvar för sina föräldrar när de blir äldre. fanns en så kallad sista länken-bestämmelse som omfattade en person vars samtliga nära släktingar var bosatta i . Den gav gamla föräldrar med barn i möjlighet att återförenas med sin familj. motsatte sig att denna bestämmelse avskaffades och har arbetat för att den återinförs. Att inte ge möjlighet att komma hit för en person vars samtliga nära släktingar är bosatta i är inhumant. Liknande problem finns när föräldrar får uppehållstillstånd i men deras barn blir nekade då han eller hon har fyllt . Yngre syskon får stanna men äldre riskerar att inte få det. Jag anser att dagens krav på hushållsgemenskap m.m. ska slopas för en äldre förälder. Det bör också vara möjligt för ungdomar som är att få uppehållstillstånd i när föräldrarna har fått det. Sista länken-bestämmelsen bör alltså återinföras tillsammans med någon form av krav på försörjning.
mot · H102Sk296 · 2013-08-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av skattereglerna om bärplockning i syfte att höja fribeloppet. vilda bär växer i de svenska skogarna, varav i skogar. kan man plocka bär till ett värde av per person för att sälja skattefritt (8 kap. 28 § IL). Vid anställningsliknande fall gäller inte skattefriheten. För att stimulera småskalig plockning av bär och svamp utanför det som utgör näringsverksamhet eller anställningsliknande förhållanden, bör nivån på den summa för vilken man skattefritt kan sälja bär och svamp höjas. En möjlighet kan vara att lägga summan i nivå med vad man får arbeta ihop i hobbyverksamhet utan att näringsbetecknas. är den summan . Den småskaliga bärplockningen ska förstås fortsatt vara skattefri upp till denna nivå, vilket hobbyverksamhet inte är. Ett argument som använts emot en höjning av fribeloppet är att det skulle vara ett undantag från beskattningen av arbetsinkomster. Men redan skattefriheten som den är är ett undantag. Förslaget handlar inte om att göra ett nytt undantag utan om att sätta undantaget till en nivå som leder till bättre resursutnyttjande, minskat fusk och mindre svartarbete. En sådan skattelättnad kan ha en mycket positiv effekt för en ansvarsfull resurshushållning och för den småskaliga plockningen av bär och svamp. En översyn av dessa skatteregler bör därför göras.
mot · H102T230 · 2013-08-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om , och anslutande banors, betydelse för infrastrukturen i . , stråket –, är en mycket viktig pulsåder för trafik söder om vad gäller både gods- och persontransporter, så även de banor som är sammankopplade med stambanan. Störningar i stråket ger kraftiga effekter på hela järnvägssystemet. Inte minst gäller det järnvägen –samt österut mot och även banan från mot och , vilket inte minst visat sig då bristande underhåll hindrat trafiken från att fungera. Trycket på stambanan har ökat successivt som följd av ökat resande. Regeringen satsar på upprustning av infrastrukturen med en planeringsram som saknar motstycke historiskt. Trots detta krävs tydliga prioriteringar då underhållet är svårt eftersatt och risken är stor att befintliga resurser inte räcker till allt som skulle vara önskvärt att göra. Planeringsramen för planperioden –2025 innebär ett inledande uppförande av ny bana mellan och (Ostlänken) samt uppförande av ett kortare fyrspår strax söder om . fattades också beslut till uppförande av det nya trafikstyrningssystemet för tåg, ERTMS, till . ERTMS, , är ett teknikskifte som successivt införs i hela EU och bidrar till ökad tågkapacitet och kortare restider. Systemet beräknas införas –2021. I övrigt är inga nya investeringar planerade i närtid. Utifrån de negativa klimatförändringar vi blir påminda om är det viktigt att kunna föra över mera av godstransporterna på järnväg som ett sätt att minska denna påverkan. När det gäller bör det arbete som bedrivits av och och berörda kommuner och regioner för att utreda Ostlänken få sin fortsättning i liknande arbete söder om . För att främja en standardhastighet /h (från dagens ) med de kapacitetshöjningar och tidsvinster som detta representerar, behövs ett flertal investeringar på sträckan –som inte ligger i planperiodens planering. och stora delar av är tack vare en god regional trafik möjlig att se som en arbetsmarknadsregion för många. Utifrån detta bör upprustningar utöver de planerade för övervägas.
mot · H102Ub203 · 2013-08-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett nytt kunskapslyft. Vi har både hög arbetslöshet och matchningsproblem, som innebär att arbetsgivarna inte hittar personal med rätt kompetens. Var femte rekrytering misslyckas, trots att arbetslösheten är ! har arbetslösheten stigit som matchningsproblemen har ökat. Slutsatsen är att arbetslösheten inte automatiskt minskar för att fler jobb tillkommer. Vi måste självfallet skapa förutsättningar för fler arbetstillfällen, men även rusta de arbetslösa med kompetens så att de kan ta de jobb som finns! Arbetsmarknadspolitiken har sitt fokus på sänkta ersättningar och tvingande åtgärder för arbetslösa och sjuka. Tanken bakom är att människors vilja att arbeta ökar när livet som arbetslös eller sjukskriven är eländigt. Denna strategi har misslyckats. De flesta arbetslösa vill inget hellre än att få ett arbete, men de får inte tillgång till den kompetensutveckling som skulle behövas för att komma i fråga för ett jobb. De sjuka utförsäkras, men det leder inte heller till jobb. Här krävs rehabilitering för att kunna återvända till arbetslivet. har Arbetsförmedlingen skickat tillbaka nästan till staten, pengar som brunnit inne på grund av stelbenta byråkratiska regelverk som bara tillåter vissa begränsade åtgärder. Reglerna borde ändras så att arbetsförmedlingen kan erbjuda reguljära utbildningar till arbetslösa för att öka deras chanser att få jobb. Inte ens de arbetslösa som saknar grundskola eller gymnasium kan få hjälp med dagens regelverk! Hela utbildningssystemet behöver en rejäl upprustning. Resurserna har minskat , när de istället borde öka. Vi behöver satsa på alla utbildningsnivåer: förskola, skola, gymnasium, högskola, yrkeshögskola, komvux, yrkesvux, folkbildning o.s.v. Det sägs ibland att utbildning inte lönar sig, att vi har många akademiker som går arbetslösa. Visst är det så att utbildning aldrig är en garanti för att få jobb. Men visar forskningen att risken att bli arbetslös ökar ju kortare utbildning man har. Störst är risken om man saknar grundskole- eller gymnasieutbildning. Det är inte bara teoretiska utbildningar som ökar jobbchanserna, många praktiska utbildningar ger minst lika goda jobbchanser. Inte minst bristyrkesutbildningar. Sist vi hade arbetslöshet lanserade : genom vuxenutbildning fick 800 000 gymnasiekompetens. Satsningen pågick 1997–2002 och arbetslösheten halverades. Vi har gjort det förr och kan göra det igen! Regeringen bör därför överväga möjligheten att införa ett nytt kunskapslyft.
mot · H102Ub383 · 2013-09-26 00:00:00 — Samverkan mellan skola, forskning och näringsliv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över samverkan mellan skola, forskning och näringsliv. Det är positivt att regeringen ämnar satsa 4 miljarder på forskning och innovation. En del av satsningarna riktas mot områden som har särskild betydelse för näringslivet och samhället. kan bli ännu bättre på att omsätta forskning i nya produkter och tjänster för många kunskapsintensiva företag. lät och Novus undersöka näringslivets syn på forskningsklimat genom att fråga hur 50 största exportföretag ser på den forskning som bedrivs och om forskningen motsvarar deras behov. Resultatet visar att en hög andel företag gärna skulle se förbättringar. av företagen tycker att samarbetet mellan företag och högskolor och universitet borde öka. Vidare hävdar att de skulle förlägga mer forskning i om samarbetet mellan akademi och företag ökade. Företag har många fördelar att vinna på ett ökat samarbete med universitet och högskolor såväl inom grundutbildning och avancerad utbildning som inom forskningen. En ekonomisk premiering av mindre högskolor för både grundforskning och spetsforskning skulle kunna bidra till en ökad samverkan mellan skola, forskning och näringsliv. skulle det bidra till ett bättre innovationsklimat och att mer forskning skulle kunna bedrivas mellan akademi och företag. Med anledning av ovanstående bör möjligheten att säkerställa att även mindre högskolor kan bidra till forskningssamarbeten mellan skola och näringsliv ses över.
mot · H102Ub384 · 2013-09-23 00:00:00 — Fribeloppsgränsen för CSN-bidrag och lån tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över fribeloppsgränsen för bidrag och lån från CSN. Några av vår tids största utmaningar är att komma till bukt med ungdomsarbetslösheten och se till att vi har en god nivå av utbildad arbetskraft. Trösklarna för unga till arbetsmarknaden är ofta högre än för personer med en god arbetslivserfarenhet. I Alliansens budgetproposition föreslås en höjning av fribeloppet, vilket skulle innebära att en student kan tjäna utan att studiemedlet minskas. Regeringen har under den gångna mandatperioden genomfört ytterligare insatser på detta område. Det är flera steg i rätt riktning. En student kan ha en viss inkomst under ett kalenderhalvår vid sidan av sina studier utan att studiemedlet minskas. Om studentens inkomst däremot överstiger fribeloppet minskar studiemedlet successivt. Det betyder inte bara att studenten förlorar viktig inkomst men även att staten förlorar inkomster på grund av utebliven skatt på förvärvsinkomst. Det är viktigt att i så stor utsträckning som möjligt underlätta för studerade att få in en fot på arbetsmarknaden. ställer studiemedelssystemet krav på att studenten uppnår ett visst studieresultat. Därför är det självklart att den student som vill och kan ska kunna arbeta på exempelvis och lov. Den arbetslivserfarenhet som studenter skaffar sig vid sidan av sina studier är mycket värdefull när de sedan ska ut i heltidsarbete efter avslutade studier. Det ska löna sig att arbeta och även studenter ska känna att de kan vara en del av arbetslinjen. Den inkomst man får för arbete under de perioder man inte får bidrag eller lån från CSN bör inte räknas in i fribeloppet och påverka studentens ekonomi. Onödiga regler och begräsningar bör i största mån ses över så att studenter kan uppmanas till extraarbete under studierna. Regeringen bör därför överväga att se över lagstiftningen rörande fribeloppsgränsen.
mot · H102Ub385 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om CSN-bidrag för praktik. studerar fler än någonsin i på universitet och högskolor. Det är bra och något vi bör uppmuntra till. Många som studerar gör praktikterminer. Praktik är ett bra sätt för studenten att få en närmare koppling till arbetsmarknaden och ger ofta nya ovärderliga kontakter inom områden som studenten annars inte skulle komma i kontakt med. Inom vissa yrken, där det råder hög konkurrens om jobben, kan praktiken bli en viktig eller i vissa fall en avgörande merit. En utbildning som redan nu berättigar till CSN-bidrag under praktik är KY-utbildningen. En av grundidéerna med KY-utbildning är att kombinera teori och praktik . Den praktiska delen kallas för – Lärande i arbetslivet. finansieras av bidrag från staten med två tredjedelar och med en tredjedel av arbetslivet. Genom LIA-praktiken får studenterna arbetslivserfarenhet och ett kontaktnät inom arbetslivet, medan arbetsgivare i sin tur får tillgång till kompetenta studenter och chans att testa och rekrytera ny kompetent personal. fungerar studiestödet så att du kan ha rätt till studiemedel från CSN under din praktikperiod. Villkoret är att praktiken ingår som en del i din utbildning. Frivillig praktik utanför utbildningen kan du däremot inte få studiemedel för. Många finansierar därför sin praktik med en arbetsgivarbetald praktiklön, stipendier eller arbetslöshetsersättning. Att studenter som väljer att praktisera inte alltid är berättigade till CSN-stöd innebär att många studenter måste välja bort praktiken av ekonomiska skäl och därmed går miste om både värdefull kunskap och viktiga arbetsplatskontakter. Därför bör det övervägas om rätten till studiestöd från CSN ska ses över så studenter skulle kunna få rätt till studiemedel för praktiker som inte ingår i den ordinarie utbildningen om dessa kan leda till en anställning på arbetsmarknaden eller om de kan anses utgöra en viktig fortsatt grund för den berörda utbildningen.
mot · H102Ub386 · 2013-09-27 00:00:00 — Informera skolbarn om brott mot barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheten att se över att införa särskilda skolprogram i läroplanerna för förskolan och där skolbarn informeras om brott mot barn. anmäldes 18 300 misshandelsbrott mot barn i åldern 0–. 3 230 fall var riktade mot barn 0–, vilket var en ökning . anmäldes också 2 880 våldtäkter mot barn i åldrarna 0–. Enligt (Brå) är dock mörkertalet stort. I dessa siffror ingår inte heller andra sexualbrott, olaga hot etc. I råder skolplikt och skolan har därför en särskilt viktig roll att spela för att stävja våldet mot barn. Lärare och annan personal på förskolor och skolor är skyldiga att anmäla när de misstänker att barn far illa. Denna anmälningsskyldighet är ovillkorlig. Om personal får reda på något som innebär att man måste ingripa för att skydda ett barn är han eller hon skyldig att genast göra en anmälan till socialnämnden. Egna överväganden får inte komma i vägen. Vikten av att i ett så tidigt skede som möjligt slå larm när barn far illa behöver knappast ens påtalas. Barn är särskilt sårbara. Att utsättas för brott då man utvecklar sin personlighet kan få allvarliga konsekvenser senare i livet. Forskningen visar att dessa barn betydligt oftare drabbas av ångest, kriminalitet, missbruk och depressioner men även av inlärningsproblem. Detta medför ett omfattande lidande för det utsatta barnet. Men för att kunna stävja våldet mot barn är det även nödvändigt att barnen själva lär sig att känna igen risksituationer och hur man ska agera när man blir utsatt för brott. Den äldre förövaren har alltid ett fysiskt och mentalt övertag som kan användas för att förleda barnet att tro att övergreppen är normala. Kan barnet lära sig att undvika risksituationer är mycket därför vunnet. I flera andra länder informeras barn om brott mot barn i särskilda skolprogram. Programmen handlar just om hur man känner igen risksituationer och hur man agerar när man blir utsatt för brott. Dessa program har visat sig ha positiva effekter. Regeringen bör överväga möjligheten att se över om liknande program kan införas i läroplanen för den svenska förskolan och . På så sätt skulle man kunna undvika stora problem och svårigheter för många barn senare i livet.
mot · H102Ub387 · 2013-09-26 00:00:00 — Inför obligatoriska moment i högskoleutbildningar om barn som far illa och anmälningsskyldigheten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheten att se över behovet av ett obligatoriskt moment i utbildningen om barn som far illa för högskolestudenter som i sin blivande yrkesroll kommer att arbeta med barn. Brott mot barn är känsligt och komplicerat. Anmälningsbenägenheten är låg och inte sällan försvåras utredningen av misstag från förskola, socialtjänst m.fl. anmäldes 18 300 misshandelsbrott mot barn i åldern 0–. 3 230 fall var riktade mot barn 0–vilket var en ökning . anmäldes också 2 880 våldtäkter mot barn i åldrarna 0–. Enligt (Brå) är dock mörkertalet stort. I dessa siffror ingår inte heller andra sexualbrott, olaga hot etc. På förskolor, skolor, BVC och andra myndigheter inom hälso- och sjukvården och ytterligare myndigheter vars verksamhet berör barn och unga råder anmälningsskyldighet. Detta gäller också dem som är verksamma inom yrkesmässigt bedriven enskild verksamhet som berör barn och unga eller annan yrkesmässigt bedriven enskild verksamhet inom hälso- och sjukvården eller på område. Anmälningsskyldigheten är ovillkorlig, det vill säga egna överväganden får inte komma i vägen. Om man får reda på något som innebär att man måste ingripa för att skydda barnet är man skyldig att genast göra en anmälan till socialnämnden. Anmälningsbenägenheten är dock låg, även från dem som har anmälningsskyldighet. Flest anmälningar kommer från polis och skola men ytterst få från förskola, barnavårdscentraler, BUP och övrig sjuk- och hälsovård. Bedömningen är att högst hälften av fallen anmäls där anmälningsskyldighet råder. Vid bedömde man, gällande , att anmälan skedde i endast 50–av fallen trots diagnos om fysisk misshandel och sexualbrott. En viktig orsak till den låga anmälningsbenägenheten är bristande kunskap i att tyda tecknen och veta hur man ska agera vid brott mot barn. Därför behövs det betydligt större kunskaper om brott mot barn hos dem som möter dem i sin yrkesroll. För blivande lärare, förskollärare, socionomer, läkare, sjuksköterskor, övriga hälso- och sjukvårdsutbildningar och jurister ingår inte något obligatoriskt moment i utbildningen om hur man ska hantera barn som far illa och anmälningsskyldigheten. Inom dessa yrkesgrupper uppges ett stort behov av ökad kunskap. Ska vi stävja våldet mot barn måste vi lära oss tyda tecknen och veta hur vi ska agera. Om vi inte lyckas med detta, kan det innebära stora svårigheter och problem för det utsatta barnet. I värsta fall under hela livet.