ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102XS18062 · 2013-09-27 00:00:00 — Stärk rätten till fast jobb tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en begränsningsregel för hur länge rullande visstidsanställningar kan fortgå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör införas ett tak för den allmänna visstidsanställningen. Visstidsanställning är inte en önskad anställningsform på svensk arbetsmarknad. På hela arbetsmarknaden vill sju av tio med den typen av anställning ha en tillsvidareanställning med månadslön. Inom organisationsområde finns 140 000 visstidsanställda. har den anställningsformen ökat från . På organisationsområde är medelåldern för dessa begränsade anställningar . Visstidsanställningar är inte heller en snabb genväg till ett fast jobb. Bland medlemmar var hälften av de visstidsanställda, som fått en fast tjänst, fortfarande visstidsanställda . Det är också betydligt vanligare bland kvinnor att vara visstidsanställd. Tre av fyra inom organisationsområde med den typen av anställningsform är kvinnor. Att vara anställd innebär också lägre lön. I branscher tjänar visstidsanställda i genomsnitt mindre än tillsvidareanställda i grundlön för heltid. Om hänsyn tas till att visstidsanställda i betydligt högre utsträckning arbetar deltid är skillnaden i faktisk arbetsinkomst . Visstidsanställningar innebär också svårigheter att planera sitt liv. Hälften av de timavlönade med begränsad anställning uppger att de får veta när de ska jobba innan. Var tionde man och var femte kvinna uppger att deras beslut om att skaffa barn påverkas av anställningsformen. Det har blivit vanligare att timmisarna måste ha mobiltelefon för att omgående besvara arbetsgivarens behov av arbetskraft. Arbetsgivare använder sig även av sms-tjänster när behov av arbetskraft uppstår. Dessutom får de alltför ofta arbeta korta arbetspass.
mot · H102XS18084 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företrädesrätt till återanställning enligt lagen om anställningsskydd. Företrädesrätten till återanställning enligt lagen om anställningsskydd är av stor vikt för att säkerställa rättssäkerhet och trygghet i anställningen. Den är ett viktigt instrument i skapandet av ett hållbart och mer jämlikt arbetsliv där diskriminering motverkas. Regeln som formuleras i lagens 25 § säger att arbetstagare som sagts upp på grund av arbetsbrist har företrädesrätt till återanställning i den verksamhet där de tidigare varit sysselsatta, förutsatt att anställningen varat och att arbetstagaren har de rätta kvalifikationerna. Regeln omfattar också visstidsanställda som på grund av arbetsbrist inte har fått fortsatt anställning. Bakgrunden är arbetsgivarnas makt att definiera när arbetsbrist föreligger och därmed också deras makt att avgöra när grund för att säga upp anställda finns. Företrädesrätten till återanställning är därför ett viktigt verktyg mot oseriösa arbetsgivare som vill säga upp anställda enbart i syfte att byta ut människor. Den bidrar till att förhindra diskriminering och skapar dessutom grund för demokrati och yttrandefrihet på arbetsplatsen. Otrygga anställningar leder ofta till att människor tystnar och inte vågar kritisera eller diskutera arbetsplatsfrågor. i Arbetsdomstolen föranleder dock frågan om regeln håller på att urholkas. I domstolens dom nr 72/07 konstateras till exempel att arbetsgivaren i fråga inte kringgått regeln om företräde till återanställning trots att 13 anställda sagts upp för att kort efter uppsägningstidens slut ersättas av tre anställda via ett bemanningsföretag. Detta skedde alltså för återanställning. Samtliga tre hörde i detta fall till den grupp som blivit uppsagda, men två av dessa tre personer hade inte varit anställda för att kunna erhålla återanställning enligt 25 § i lagen om anställningsskydd om bolaget i stället för att hyra in arbetskraft hade visstidsanställt för den period det handlade om. Andra av de uppsagda hade alltså haft företrädesrätt till jobben. Arbetsdomstolen accepterar dock bolagets argument om anlitande av bemanningsföretag som en mer företagsekonomiskt riktig lösning vid tillfälliga arbetstoppar, och på så vis accepteras detta sätt att kringgå den viktiga regeln. Arbetsdomstolens utslag och hur arbetsgivarna tillämpar lagstiftningen gör det angeläget att se över och stärka lagen om företrädesrätt till återanställning. Detta bör ske så att anställningsskyddet bevaras och så att arbetsgivare inte kan säga upp personal för att ta in ersättare via bemanningsföretag för återanställning. i (S)
mot · H102XS18101 · 2013-09-27 00:00:00 — A-kassans regler för arbetslösa med politiska förtroendeuppdrag - en demokratifråga tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om a-kassans regler för arbetslösa med politiska förtroendeuppdrag. Välfungerande a-kasseregler är av intresse för individen och för hela samhället. För vårt demokratiska system är det av vikt att rätten till politisk aktivitet också finns för arbetslösa, att inte a-kassereglerna hindrar möjligheten till att ta politiska förtroendeuppdrag. Men sedan förändringarna i a-kassans regler, som skedde under förra mandatperioden, medger dagens tillämpning att den som har ett arvoderat politiskt uppdrag inte får ersättning när denne förbrukat sina . Det innebär att om den arbetslöse haft ett uppdrag med låt oss anta , så blir den politiskt aktiva människan i fråga utan a-kasseersättning resten av vecka 4, eftersom det politiska uppdraget räknas som deltidsarbete av a-kassan. Därmed har denne fritidspolitiker ingen rätt till ersättning för resten av vecka 4. Vi vill omgående ha en förändring i a-kassans regler, för att arbetslöshet inte ska vara ett hinder för människors möjlighet att anta politiska förtroendeuppdrag. i (S)
mot · H102XS18104 · 2013-09-27 00:00:00 — Elöverkänsliga och rätten till värdigt boende tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om boendeformer för elöverkänsliga. Många personer far illa i vårt samhälle . En grupp är de elöverkänsliga som slåss för att bli trodda i sitt handikapp. Elöverkänslighet är en erkänd funktionsnedsättning men trots det tas dessa människor inte på allvar av sjukvård och myndigheter. Elektromagnetiska fält och mikrovågor påverkar miljön för dessa människor så de tvingas lämna civilisationen och bosätta sig , ibland eller livslångt, i boenden som under svensk standard och dessutom bekosta detta själva. Långt innan allt detta händer finns en mängd saker att utföra för arbetsgivare och kommuner: Arbetsplatser, boendemiljö och offentliga byggnader kan elsaneras. Individens behov ska ligga till grund för samhällsplanering. FNs standardregler nr 22, rubrik Delaktighet och jämlikhet och FNs konvention om Rättigheter för personer med funktionshinder påtalar detta också. Handikapplagstiftningen utgår från individen och inte från vad man eventuellt kunnat mäta vetenskapligt och därmed lagt upp gränsvärden för som skiljer sig mellan länder. resolution 2011:1815 påtalar att alla rimliga åtgärder ska vidtas för elöverkänsliga. Organisationer som verkar för dessa människor har lyft behovet av boendeformer för elöverkänsliga och även påvisat möjligheten av att skapa boenden där elöverkänsliga kan leva under värdiga former. Ett ytterligare hot mot denna grupp är nu 4G som på bred front försöker inta vårt land. Här finns andra lösningar i form av koppar o fiber som är att föredra.
mot · H102XS19048 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omgående införa en obligatorisk läkemedelsförsäkring. Den borgerliga regeringens privatisering av apoteksverksamheten ställer nu stora krav på att alla läkemedel omfattas av läkemedelsförsäkringen. Om en läkare ordinerar en medicin och det finns ett fullt likvärdigt preparat som är billigare, ska lämna ut detta. Vill patienten följa läkarens ordination och köpa den medicinen får man själv betala mellanskillnaden. Prisskillnaden ingår inte i högkostnadsskyddet. Eftersom en del mediciner inte omfattas av läkemedelsförsäkringen, saknar patienten ersättningsskydd om medicinen ger skadliga effekter. Varken apotek eller läkare har skyldighet att ge information om att försäkringsskydd saknas. Läkemedel kan vara skadliga för enskilda människor och kan leda till svåra och livslånga komplikationer, samt nedsatt arbetsförmåga och ett ekonomiskt lidande. infördes en läkemedelsförsäkring. Från försäkringen kan man få ersättning om man blir skadad av medicin. Nästan alla bolag som säljer medicin i omfattas av läkemedelsförsäkringen, som ägs gemensamt av de anslutna bolagen. Men det kostar pengar, och det finns bolag som låter bli. Regeringen har utrett frågan, men inte kommit med något förslag. Detta är anmärkningsvärt eftersom allt fler riskerar att drabbas när man erbjuds billigare medicin på läkemedelsmarknaden. En lagstiftning måste nu fram som omöjliggör för läkemedelsäljande bolag att inte vara anslutna till läkemedelsförsäkringen. Dessutom ska apoteken och läkarna fram till att lagstiftningen träder i kraft vara skyldiga att upplysa patienterna om en medicin omfattas av försäkringen, eller inte.
mot · H102XS19049 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgång till medicin via apotek i hela landet. När apoteksmarknaden avreglerades 2010 beslöt regeringen att inte ställa några krav på apoteken när det gäller lagerhållning. I gengäld skulle apoteken vara skyldiga att få fram vilket läkemedel som helst från det att läkemedlet efterfrågats. Enligt interna siffror fungerar 24-timmarsregeln bara i fyra fall av tio. Detta ställer till stora problem för den som är sjuk och i akut behov av läkemedel. Att behöva åka runt till 2–4 apotek för att få tag i den medicin man behöver är oacceptabelt. kan det bli nödvändigt att åka runt flera mil i jakt på apotek. Läkemedel är inte vilken handelsvara som helst och medborgare som är sjuka ska inte behöva ha kraft och ork att jaga mediciner. Därför bör kraven på apoteken öka vad gäller varulager och tillgänglighet.
mot · H102XS19094 · 2013-09-27 00:00:00 — Bättre stöd till kvinnor som genomgått abort tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre stöd till kvinnor som genomgått abort. genomförs i mellan 35000 och 40000 aborter. I en undersökning, som gjorts vid , har 500 kvinnor som genomgått en abort svarat på frågor och ett 30-tal kvinnor har intervjuats angående deras upplevelse efter ingreppet, samt hur sjukvården bemötte deras tankar, frågor och upplevelser. Entydigt är att den oönskade graviditeten ger upphov till många existentiella frågor hos kvinnorna i samband med aborten, även om de anser att beslutet att göra abort är rätt. Alarmerande är dock, att av kvinnorna som ingick i undersökningen, anser att abortvården är otillräcklig just när det gäller uppföljning och livsfrågor. Från forskarhåll påpekas också, att vården inte har resurser att alla gånger ta hand om patienternas känslor och tankar. I samband med en abort erbjuds alla kvinnor med partner ett frivilligt samtal med en kurator upp till och med tolfte graviditetsveckan. Många kvinnor avstår av olika skäl det samtalet, vilket ofta leder till att man istället hör av sig till vården , ibland till och med , när tankar och frågor gör sig påminda. universitets studie säger också just detta, att hos många kvinnor ligger aborten kvar som ett minne, som påverkar livskvalitet och upplevelser . Detta visar tydligt att sjukvården på ett bättre sätt bör beakta kvinnors behov av stöd och råd i omedelbar anslutning till att aborten görs genom ett obligatoriskt kuratorsbesök.
mot · H102XS2022 · 2013-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om framtagande av en nationell livsmedelstrategi. Regeringen bör i ett nära samarbete med berörda aktörer arbeta för att ta fram en nationell livsmedelstrategi. Vi ser och hör signaler om hur svensk produktion av livsmedel har minskat i såväl volym som värde. Importen ökar och utgör mer än hälften av den mat som konsumeras i trots att svenska konsumenter i större utsträckning efterfrågar närproducerade livsmedel. Den svenska livsmedelsindustrin är under tydlig press vilket har medfört att alltfler jordbruksföretag tvingas lägga ner sin verksamhet. Speciellt utsatta är de yngre företagarna som tagit över ett företag. Om produktionen fortsätter att minska i nuvarande takt kommer det att få negativa konsekvenser för livsmedelsindustrin och för landsbygden. De gröna näringarna skapar jobb i hela landet. Det finns cirka 240 000 företag inom dessa näringar som tillsammans står för av sysselsättningen, plus arbetstillfällen inom insats- och förädlingsleden. Med ökad efterfrågan av förnybar energi så har landsbygden en stor potential och då är det bekymmersamt att alltfler lantbrukare lägger ner sin verksamhet. Jordbruket är förutsättningen för en ökad bioenergi. Klimatförändringarna medför också att förutsättningarna för livsmedelsproduktion kommer att förändras. Vi måste vara beredda att kontinuerligt se över de spelregler och politiska verktyg som gäller för att skapa gynnsamma förutsättningar för det svenska jordbruket. Genom en satsning på livsmedelsproduktionen i stärker man den svenska landsbygden. Det ger oss konsumenter goda, sunda livsmedel, öppna landskap och kollektiva nyttigheter som är till glädje för alla medborgare. Det är angeläget att säkra de arbetstillfällen som finns inom både jordbrukssektorn och livsmedelsindustrin och att stärka medborgarnas rätt till säker mat av hög kvalitet. En satsning på landsbygden handlar också om att skydda den biologiska mångfalden och naturvården i . Utan de gröna näringarna riskerar landet att växa igen med minskat biologisk mångfald och sämre grundförutsättningar för många arter som följd. Politiken måste ta ett helhetsansvar. Vi behöver en långsiktigt nationell livsmedelstrategi och en livsmedelsvision som handlar om hur, var och till man ska använda våra naturresurser. Vi kan dra lärdom av hur man arbetar i andra länder som t.ex. och . Det behövs ett helhetsgrepp och gemensamma krafttag om vi vill och anser att svensk livsmedelsproduktion är viktig.
mot · H102XS2056 · 2013-09-20 00:00:00 — Motsägelsefull lagstiftning kring buller tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om oklara regelverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av samordning mellan myndigheter. Det finns en motsägelsefull lagstiftning kring buller. När en lastbilar med malm, timmer eller styckegods till en industri kör på vägen i en centralort klassas motorljudet som trafikbuller. Den som vill bygga bostäder intill vägarna måste förhålla sig till regelverk som gör gällande att lastbilens ljud knappt får höras inne i bostaden. Detta är ett rimligt krav som oftast går att leva upp till tack vare modern byggteknik. När samma lastbil sen kör in på sågverksområdet klassas motorljudet istället som industribuller betydligt strängare regelverk börjar gälla. Bullernivån mäts dessutom inte längre inomhus, utan vid husfasaden. Enligt ska boende kunna sitta ute med sin kaffekopp vid den sida av huset där det låter mest även om bostaden ligger mitt i en tätort och även om det är tyst på andra sidan huset. och har gett och i uppdrag att samordna sina respektive regelverk. Men allt tyder på att verken inte kommer att komma överens, de har diskuterat bullerfrågan utan framgång . Oklarheten omkring regelverken skapar problem i vardagen för både privatpersoner och företagare. Det är därför angeläget att den samordning som pågår hittar en lösning för att bringa klarhet i frågan. Som exempel vill i öka produktion med ett skift till men de har svårt att få ett tillstånd på grund av den nuvarande produktionen när bullerreglerna ser ut som nämnts ovan. Att de regelverken förordar olika nivåer på buller om det är på vägen eller inne på industriområdet och dessutom olika myndigheter som är med i processen med tillstånden för verksamheten gynnar varken jobben eller miljön. Myndigheterna behöver samarbeta och samordna sig mer än vad som görs .
mot · H102XS2081 · 2013-09-30 00:00:00 — Skolresor för gymnasieelever med funktionshinder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av funktionshindrade gymnasieelevers skoltransporter. Barn med funktionshinder har rätt till skolskjuts, oberoende av avstånd, när det gäller grundskola. För barn och ungdomar upphör denna rätt då de studerar på gymnasieskola. Olika kommuner erbjuder dock olika lösningar i form av termins- eller årskort för kollektivtrafik, kontantersättning och i vissa fall skolskjuts. De unga funktionshindrade som inte har möjlighet att transportera sig med kollektivtrafik hänvisas i stället till färdtjänst för sina skoltransporter. Detta medför ju då betydande merkostnader för den unge och familjen. Val av skola är viktigt för elever med funktionsnedsättning, och det är då inte alltid den närmast liggande skolan som är bäst utformad eller kan erbjuda de bästa möjligheterna med hänsyn till funktionsnedsättningen. Det bör därför anses skäligt att samhället accepterar och står för de merkostnader som uppstår för transporter till och från gymnasieskolan för dessa ungdomar. Med anledning av ovanstående bör det ske en översyn av regelverket vad gäller skoltransporter för gymnasieungdomar med funktionshinder.
mot · H102XS2121 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsning på utbildning av personliga assistenter. befolkning blir allt äldre. Framtidens äldre kommer att bli en alltigenom heterogen grupp bl.a. vad gäller etnicitet, arbetslivserfarenheter, ekonomisk situation och utbildningsbakgrund. kommer betydligt fler äldre att ha en invandrarbakgrund än . Behovet av äldreomsorgspersonal, personliga assistenter och annan vårdpersonal med bred kulturkompetens och språkkunskaper kommer att öka. Den medicinsk-tekniska utvecklingen ger ökade möjligheter för många att bo kvar i hemmet. En förutsättning för att kunna göra detta är bl.a. att personlig assistans erbjuds. erbjuds cirka 20 000 tusen personer personlig assistans och det finns cirka 55000 personer som jobbar som personliga assistenter. Personlig assistent yrket är för många en tillfällig sysselsättning. Många drygar ut sina studiemedel med timanställningar som personlig assistent. En stor grupp arbetar som personlig assistent, där någon anhörig är brukaren. Det finns ingen enhetlig utbildning till personlig assistent, inte heller några kompetensbeskrivningar (förutom de som enskilda assistentbolag eller brukare upprättar vid rekrytering) vilket innebär att de personliga assistenternas yrkeskompetens varierar på ett otillfredsställande sätt. En formell utbildning till personlig assistent kommer att höja yrkets status, den kommer också att förebygga utbränning av den personliga assistenten. Den personliga assistentens anställningsbarhet kommer att öka (då man inte bara har lärt sig en specifik brukares behov). En formell personlig assistentutbildning kan också förebygga de avarter och missbruk (bedrägerier) tyvärr förekommer. ·Ökad trygghet för brukare och assistent ·Ökad status för yrket w ·Förebygger utbränning av assistenterna ·Växande behov av mångkulturella assistenter ·Ökad livskvalitet för brukare Shadiye Heydari (S)
mot · H102XS2133 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förkorta tillståndsprövningarna. I har vi en hög ambitionsnivå när det gäller miljöskydd vilket är bra. Kraven leder till utveckling av ny innovationsteknik, nya tillverkningsprocesser och smarta produkter. rapporteras det ständigt om utdragna tillståndsprövningar som skapar osäkerhet för näringslivet utan en tydlig miljönytta. Vi hör att detta upplevs inom många näringsverksamheter, både stora som små företag drabbas och upplever utdragna processer. har i en omfattande rapport belyst detta problem både vad gäller såkallade A ärenden som B ärenden som får allt längre och kostsamma tillstånds processer. Rapporten visar även på att vi har betydligt längre handläggningstider i jämförelse med andra EU länder och det Nordiska länderna. Exemplen är många inom process- och verkstadsindustri, gruvverksamhet vindkraftsparker, anläggnings- och stenindustri, täcktverksamhet, byggande av infrastruktur som vägar och järnvägar och bostadsbyggande listan kan göras lång. Myndigheter som överklagar myndigheter i flera led är inte heller ovanligt. Om svenska företag skall kunna tillvarata den efterfråga som finns inom landet och särskilt från utländska kunder som finns för svenska produkter är det inte rimligt att tillståndsprocesserna är så långa och innebär så stor osäkerhet i hanteringen. Det blir omöjligt att utvecklas med kundernas efterfrågan och därmed påverka sitt företags utvecklingsmöjligheter skapa de nya jobben som vi så väl behöver. Den mycket hårt konkurrensutsatta exportindustrin framför det mycket tydligt. Utan att göra avkall på miljökrav borde det rimligtvis kunna göras förändringar. Ett första steg borde vara att säkerställa att domstolarna har tillräckliga resurser, brist på resurser leder i sig till långa handläggningstider. Men även prövningarna måste gå att hantera snabbare här krävs mer tydlighet i regleringsbrev till myndigheter som hanterar denna typ av frågor. Även förändringar i lagstiftning måste övervägas. För dispositiva lagar skapar osäkerhet och tolkningsutrymme med utdragna processer som en konsekvens. har världens hårdaste miljölagstiftning det skall vi inte göra avkall på men vi behöver inte vara världsmästare i utdragna tillståndsprocesser. Det finns inte skäl för att det skall ta för tillstånd i än våra grannländer. Det behövs krafttag för att förkorta tillstånds prövning.