ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102So666 · 2013-10-04 00:00:00 — Förebygga skilsmässor samt erbjuda stöd till barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa kostnadsfri parterapi och familjerådgivning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att varje barn som erfar sina föräldrars skilsmässa ska erbjudas särskilt stöd, samt att öka kompetensen hos myndigheter och organisationer som möter dessa barn. gifter sig ca 40 000 par i och tyvärr skiljer sig ca 20 000 par också . Även om det i vissa situationer inte finns någon annan lösning är varje skilsmässa i varierande grad en påfrestning för hela familjen, i synnerhet för barnen. Om det är möjligt att förebygga en skilsmässa och rädda äktenskapet för dem som vill genom exempelvis stöd till paret via gratis parterapi eller familjerådgivning kan man bespara föräldrarna och barnen onödigt lidande. Detta kan även innebära en ekonomisk samhällsvinst. I har gratis parterapi blivit en succé för både individer och kommuner. Enligt en artikel i tidningen så skulle danska kommuner kunna spara nästan om samtliga erbjöd gratis parterapi. Möjligheten finns redan nu i var fjärde kommun i , och de positiva erfarenheter man där har gjort har inneburit att fler har börjat fundera i de banorna. I kommunen Ringkøbing-Skjern, med 58?000 invånare i västra startade man med parterapi 2011 och det blev stora framgångar. För en kostnad av , har man lyckats minska antalet skilsmässor , vilket innebär att kommunen nu har lägst antal skilsmässor i landet, berättar DR Nyheder. Enligt , seniorrådgivare vid , , är gratisterapi en investering som verkligen kan betala sig. Sjuksköterskan lyfter även i artikeln fram att parterapi också kan förhindra de problem som i synnerhet drabbar barnen vid en skilsmässa som hon anser vara det mest angelägna. Enligt en ny rapport av Lyssna på mig som handlar om barnens upplevelser vid en skilsmässa påverkar en skilsmässa barnen mer än vad de vuxna verkar förstå. Även så kallade vanliga skilsmässor påverkar. Bara för att skilsmässor är vanliga behöver det inte bli mindre smärtsamt, svårt, sorgligt eller lättare för barnen att hantera. Barnens kontakter med visar också på att de unga ofta känner sig ensamma och utlämnade i försöken att förstå och hantera känslor och tankar. Särskilt svårt är det om föräldrarna gör uppbrottet till en konflikt om vårdnaden av barnen. Mot bakgrund av ovanstående är det angeläget med åtgärder för att i de fall där det är möjligt kunna förebygga skilsmässor. Därför bör regeringen utreda möjligheten att ge landstingen stöd för att kunna erbjuda gratis parterapi eller familjerådgivning. I de fall skilsmässa är den enda rimliga utvägen för familjen bör regeringen utreda möjligheten att i högre grad än erbjuda barn som erfar skilsmässa särskilt stöd samt öka kompetensen hos myndigheter och organisationer som möter dessa barn.
mot · H102So668 · 2013-10-01 00:00:00 — En gränslös nordisk sjukvård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utveckla ett nordiskt samarbete inom hälso- och sjukvårdssektorn som ger möjlighet för patienter, forskningsresultat och sjukvårdskunskap att röra sig fritt i . , , och som samarbetar i Mittengruppen i har länge verkat för ett mer effektivt hälso- och sjukvårdssamarbete i . 2007 godkände Mittengruppen ett förslag om ett nordiskt hälsovårdsområde som ledde till en rekommendation från välfärdsutskott till om att utse en expertgrupp för att kartlägga samarbetsmöjligheter inom sällsynta sjukdomar och resurskrävande behandlingar. godkände en rekommendation om att utarbeta en nordisk handlingsplan gällande sällsynta sjukdomar. har från fått i uppdrag att utreda hälsosamarbetet i . Slutrapporten ska lämnas till de nordiska social- och hälsovårdsministrarna . Tanken är att rapporten ska få samma aktiva politiska uppföljning som den snart har fått både på regerings- och parlamentarikersidan. Att arrangera sjukvård för sina medborgare är en stor utmaning. Den förändrande demografin leder till ökade kostnader, och kräver hög kvalitet en tillräckligt stor volym, dvs. De nordiska länderna har tillsammans 25 miljoner invånare. En gränslös nordisk sjukvård skulle spara resurser och öka kvaliteten i sjukvården, kort sagt vara till stor nordisk nytta. Vi anser att en Stoltenbergrapport inom hälsovård är möjlig men det förutsätter att många pusselbitar faller på plats för att skapa ett nordiskt samarbete inom hälso- och sjukvårdssektorn som ger möjlighet för patienter, forskningsresultat och sjukvårdskunskap att röra sig fritt i . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102So669 · 2013-10-01 00:00:00 — Förlängd nedfrysningstid för befruktade äggceller tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förlängd nedfrysningstid för befruktade äggceller. Den medicinska tekniken går allt mer framåt. IVF-behandlingar för personer som av någon anledning inte kan få barn på annat sätt har förärats med och utvecklats mycket . Vid assisterad befruktning med IVF erhålls ofta fler befruktade ägg än vad som behövs till en behandling. De befruktade ägg som inte används vid det första behandlingsförsöket fryses ned för eventuell senare användning. får frysta, befruktade ägg lagras , längre om det finns synnerliga skäl. släppte en ny rapport kring assisterad befruktning. De konstaterade att eftersom behandlingen utvecklats ytterligare sedan den senaste lagen om genetisk integritet skrevs , finns det anledning att ompröva tidsgränsen som i lagen fastställts till . Det skulle ge ett större utrymme för personer att bli föräldrar , utan att behöva genomgå IVF-behandlingar igen, vilket skulle spara pengar åt staten och minska onödiga behandlingar. Vilken tidsgräns som vore lämplig ur ett medicinskt, psykologiskt och socialt perspektiv bör vidare övervägas. Om vi inte vänder den demografiska trenden står vi inför en prövning som kan kullkasta stora delar av vårt välfärdssamhälle. Arbetskraftsinvandring kan bara lösa en del av detta – ett ökat barnafödande är därför en nödvändighet. Det är därför viktigt med god stöttning av samhället och en byråkrati som minimerar kostnader och onödiga behandlingar.
mot · H102So671 · 2013-10-04 00:00:00 — Ta mäns våld mot djur på allvar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad kunskap kring samband mellan våld mot djur och våld mot människa och djur som kvarhållande faktor i ett destruktivt förhållande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av fortsatt forskning kring kopplingen mellan mäns våld mot kvinnor och våld mot sällskaps- och husdjur.1 1 Yrkande 2 hänvisat till UbU. Frågan om mäns våld mot kvinnor är en prioriterad jämställdhetsfråga. Alliansregeringens höjda anslag till kvinnojourerna är mycket välkommet, inte minst i ljuset av ökade behov av trygga boenden för kvinnor och barn som utsatts för hot och våld. Att barn numera betraktas som brottsoffer då de bevittnat våld i nära relationer är också ett viktigt steg i rätt riktning. Det finns ett dolt samband mellan övergrepp och våld mot djur och människa som inte uppmärksammats tillräckligt. Detta samband är väldokumenterat genom forskning i ett antal länder. Forskningen visar att det inte går att ställa de olika typerna av våld mot varandra utan bör förstås som en helhet. Behov av fortsatt forskning inom området är stort. Djurs välbefinnande kan vara en indirekt mätare på kvinnans situation, vilket är skäl till att veterinärer, djursjukvårdare, katt- eller hunddagispersonal måste ta misshandel och våld mot djur på största allvar. För att skydda såväl djur som kvinnor och barn. Det är också angeläget att personal inom socialtjänst och kvinnojourer har med sig kunskapen om sambandet misshandel djur–människa, då djur precis som barn kan användas som kvarhållande faktor i ett destruktivt förhållande. Problemet för många kvinnor och barn är de svårigheter som finns att finna ett tillfälligt tryggt omhändertagande av sällskapsdjuret eller att tillåtas ta med hunden eller katten till kvinnojourernas boenden. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H102So674 · 2013-10-03 00:00:00 — Särskild satsning på utbildning av fler specialistsjuksköterskor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återkomma till med förslag till en särskild satsning på att utbilda fler specialistsjuksköterskor. I både och har det avsatts pengar för att råda bot på bristen av specialistsjuksköterskor. Det handlar om bland annat barnmorskor, intensivvårds- och röntgensjuksköterskor med flera andra specialistgrupper. Vården är i stort behov av fler specialistsjuksköterskor. Andelen sjuksköterskor med specialistexamen har minskat från till , som vården blivit allt mer specialiserad. Incitamenten för sjuksköterskor att vidareutbilda sig är svaga. Dålig löneutveckling efter specialistutbildning samt att sjuksköterskor, till skillnad från läkare, inte har betald vidareutbildning gör att sjuksköterskor drar sig för att specialistutbilda sig. För en allmänsjuksköterska krävs det extra utbildning för att få specialistkompetens. Det krävs alltså en riktad satsning för att den långsiktiga specialistkompetensen inom vården ska kunna garanteras framledes. Det är inte rimligt att regioner och landsting själva ska behöva avsätta medel för detta. Det är också viktigt att samhället sätter värde på sjuksköterskornas arbete och att det ska vara eftersträvansvärt att vidareutbilda sig till specialistsjuksköterska.
mot · H102So675 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att branschen och tillsynsmyndigheten måste ta ett större ansvar för läsbara innehållsförteckningar på kosmetik- och hygienprodukter. Trots att oläsbara texter på förpackningar är ett lagbrott är det många som känner en stor förtvivlan över att de inte kan läsa innehållsförteckningen. Bokstäverna är små, kontrasterna dåliga, raderna för långa och typsnitten i texterna är svårlästa. Att det är svårt att läsa vad som står på många förpackningar är ett problem även för konsumenter med normal syn. Många vill kunna ta del av information om fetthalt och kaloriinnehåll i livsmedel liksom information om olika typer av färgmedel och andra kemiska produkter. För allergiker kan det vara förenat med livsfara att inte känna till olika tillsatser. Tillverkare eller importörer har ansvaret för att de kosmetik- och hygienprodukter som de saluför är ofarliga, medan på olika sätt kontrollerar att företag och produkter uppfyller kraven. Vi menar att bransch och tillsynsmyndighet måste ta ett större ansvar och underlätta för konsumenter som vill veta vad livsmedel och produkter innehåller. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa detta.
mot · H102So676 · 2013-10-02 00:00:00 — Oläsbara texter på förpackningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över regleringen kring innehållstexter på förpackningar för varor med allergirisker. Att alla varor ska ha en godtagbar information om innehållet är en självklarhet. har behovet av tydliga innehållstexter ökat i takt med att allergierna ökar. Det gäller inte bara för livsmedel, utan också för andra varor som kan framkalla allergier. Exempel på ämnen som kan framkalla allergier kan finnas bland hud- och hårvårdsprodukter, kosmetika och hygienprodukter. Det blir allt viktigare att känna till innehållet. Enligt lag får hud- och hårvårdsprodukter endast säljas om informationen på förpackningarna är bestående, lättlästa och tydliga för alla. Men ofta är obligatorisk information alltför svårläst. Ingredienser, varningstexter och användningsområden kan vara svårlästa på grund av för liten text, dåliga kontrastfärger eller olämpligt utformad förpackning som gör informationen svårläst. Innehållet i kosmetika, krämer, schampon och hygienprodukter diskuteras allt mera. Om vi konsumenter skall kunna göra informerade val och kunna välja eller välja bort produkter så måste det gå att läsa förpackningstexten. Konsumenterna måste kunna lita på att lagar efterföljs och ha möjlighet att göra säkra val när det gäller hud- och hårvårdsprodukter, kosmetika och hygienprodukter.
mot · H102T1 · 2013-10-24 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:25 Infrastrukturavgifter på väg och elektroniska vägtullssystem tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om finansiering av infrastruktur. avslår proposition 2013/14:25. Behovet av investeringar i den nationella infrastrukturen i form av vägar och järnvägar är omfattande i . Kommuner och regioner deltar därför i finansiering av bl.a. statliga vägar för att få i gång angelägna projekt. Det sker genom anslag till projektet och genom investeringar i anslutande vägar och liknande åtgärder. träffade 2009 ett avtal med om medfinansiering av en ny bro på över Sundsvallsfjärden med . Syftet med att kommunen satsade pengar i ett statligt projekt var att tidigarelägga byggandet av bron. Kommunen ville av miljö- och framkomlighetsskäl styra bort den tunga genomfartstrafiken från stadens centrum. Enligt avtalet skulle en broavgift tas ut av den tunga trafik som kör över den nya bron. Personbilar skulle vara avgiftsbefriade. I samband med beredningen av infrastrukturpropositionen, som lades fram för , uppkom att det saknas finansiering för projektet i sin helhet och därför har , på regeringens uppdrag, föreslagit en avgift även för persontrafiken med hänvisning till Eurovinjettdirektivet. Detta direktiv fanns när avtalet undertecknades och stadgar att lastbilar inte ska subventionera annan trafik, utan endast stå för sina egna kostnader. På samma sätt har man i färdigställt en ny bro över för att få bort genomfartstrafiken från centrum. Staten har krävt en medfinansiering av kommun på . I avtalet om medfinansiering stadgas att personbilar ska betala per resa och tyngre trafik . Ett tak finns för personbilstrafiken på totalt. vill höja avgiften och ta bort taket. Det är inte acceptabelt att regeringen ändrar ingångna avtal i efterhand. Det är inte heller rimligt att kommuninvånarna ska betala respektive bro två gånger, dels genom medfinansiering, dels genom broavgifter. För kommunerna är det viktigt att av miljöskäl minska biltrafiken i stadens centrum. En broavgift för persontrafiken i eller en höjd avgift i skulle motverka denna ambition. Regeringen har beslutat att använda sig av medfinansieringsprincipen för att snabbare få i gång angelägna byggprojekt. försöker man lägga ett större finansiellt ansvar på kommunen. Detta har kraftigt kritiserats av bl.a. Kommuner och Landsting som menar att kommunerna ska kunna lita på att ingångna avtal med staten gäller. Byggande av vägar, järnvägar och annan nationell infrastruktur är ett statligt ansvar. Kommuner eller regionen ska endast i undantagsfall delta i finansieringen, eftersom deras huvuduppgift är att ansvara för skola, vård och omsorg. När så sker, ska det under inga omständigheter vara möjligt för staten att frångå gällande avtal. Mot bakgrund av ovanstående bör tillkännage för regeringen som sin mening att propositionen ska avslås.
mot · H102T2 · 2013-10-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:25 Infrastrukturavgifter på väg och elektroniska vägtullssystem avslår proposition 2013/14:25. Uttag av infrastrukturavgifter innebär ytterligare avgifter för samtliga trafikanter, men de som skulle drabbas mest av denna extra avgift är en redan hårt utsatt bransch, den svenska åkerinäringen. Våra svenska åkare skulle få ytterligare en avgift. Denna avgift ska till en början inte betalas av utländska åkerier utan dessa ska också tas med i systemet – hur långt fram i tiden man menar med detta har inte angetts. Detta bidrar till att öka på den redan snedvridna konkurrensen. Tittar man på orsaken till att nya vägar och broar byggs så gör man oftast detta för att leda ut trafiken ur tätbebyggda områden för att minska luftföroreningarna för de boende. Om man sedan börjar ta ut avgifter för ett nyttjande av vägen så kan detta leda till att man ändå väljer att använda sig av den gamla, avgiftsfria vägen, varpå man inte har vunnit något med investeringen. Vi anser att trafikanterna redan genom att betala vägtrafikskatt är med och betalar för investeringar i infrastrukturen och att detta är ett sätt att smyga in en ny skatt för något som vi redan betalar för. För att undvika dubbelbeskattning väljer man emellertid att kalla det för en avgift. Investeringar i våra vägnät ska styras och finansieras av staten på så vis att man uppnår bästa möjliga framkomlighet och minsta möjliga miljöförstöring, utan att påföra de boende i en kommun extra avgifter. Mot bakgrund av ovanstående anser att propositionen ska avslås.
mot · H102T231 · 2013-10-01 00:00:00 — Nya grepp för ökad mobiltäckning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad mobiltäckning i glesbygd. En god mobiltäckning är en nyckelfaktor för att ett område ska ha någon som helst dragningskraft för enskilda och företag. Hela vårt samhälle bygger på tillförlitlig mobil kommunikation. ligger i framkant på området och vi var föst i världen med 4G-tekniken. Men detta till trots återkommer mobiltäckningsfrågan med jämna mellanrum i debatten, såväl i kammare som annorstädes. Bakgrunden är i huvudsak ett missnöje med de vita fläckar som fortfarande finns i täckningen. Men även bristande kapacitet och missvisande konsumentinformation hos operatörerna vållar debatt. Post- och () stickprovsmätningar visar brister i utkanten av flera operatörers täckningskartor. Det står helt klart att det har stor betydelse vilken mobiltelefon man använder och hur man använder den. Med handsfree ökar exempelvis mottagningsförmågan väsentligt. Konsumentinformationen måste bli bättre och vi välkomnar initiativet från it-ministern och PTS att lyfta upp frågan om bättre konsumentmärkning av mobiltelefoner till EU-nivå. Men det är trots allt så att det är marknaden som bygger ut mobilnät på kommersiella grunder. Det är naturligtvis en rimlig grundprincip. Därför kommer också i fortsättningen finnas områden i landet utan och basstationer. Men det finns sätt att understödja utökad mobiltäckning. I tog regeringen för ett initiativ och lät bredbandsstöden även omfatta mobiltäckning. Norska kommuner har kunnat utnyttja statsbidrag och själva bidragit med insatser för att bygga ut mobilnät i glesbygd via upphandling av operatörer. Modellen kallas spleiselag och har gett 80 norska byar täckning. På så vis har det skapats kommersiella möjligheter för operatörerna och nya områden har kunnat få mobiltäckning. Modellen är en form av offentlig-privat-samverkan, så kallad OPS. Regeringen bör studera det norska exemplet och se över möjligheten att med hjälp av OPS få mobiltäckning i fler delar av landet.
mot · H102T245 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mellan och . knyter tillsammans med E4 ihop våra två största städer och och det borde vara en självklarhet att det finns en sammanhängande motorväg mellan dessa städer. För att uppnå en enhetlig motorvägsstandard på stråket ––bör därför en utbyggnad av mellan och till motorväg ingå i den slutliga planen. presenterade förslag till Nationell plan för transportsystemet 2014–2025, som ska beslutas av regeringen . och i har i ett gemensamt remissyttrande tillstyrkt förslaget att bygga motorväg mellan och för att uppnå enhetlig motorvägsstandard. I yttrandet understryks behovet av åtgärder som förbättrar standard och kapacitet på väg- och järnvägsnätet i . Sträckan mellan och byggs nu om till motorväg och beräknas vara klar . Det innebär en kraftig förbättring av trafiksäkerheten. Dessutom förkortas restid och näringslivets behov av säkra och punktliga transporter tillgodoses. När sträckan –är klar är det enbart sträckan –som inte är motorväg mellan två största städer och . Motorvägssträckning mellan och skulle knyta arbetsmarknadsregioner närmare varandra. Det ökar företags möjlighet att anställa kompetent personal och boende i olika regioner att hitta arbete på andra orter när pendlingsmöjligheterna ökar avsevärt. Det skulle vara av stor betydelse för att främja tillväxt i flera regioner och län, inte minst . Bättre förutsättningar skapas för jobb och tillväxt. Det blir också lättare att samla familjen, studera på annan ort eller besöka olika evenemang i andra städer.
mot · H102T250 · 2013-10-01 00:00:00 — Åtgärder mot illegal verksamhet inom åkeribranschen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av åtgärder mot illegal verksamhet inom åkeribranschen. , en oberoende, rikstäckande organisation med uppgift att främja privat företagsamhet med särskild inriktning på småföretag, har uppmärksammat bland annat riksdagsledamöter på missförhållanden inom åkerinäringen. Enligt deras uppfattning förekommer osund konkurrens inom näringen. Utländska åkerier bedriver verksamhet som inte är förenlig med svensk lagstiftning. Det gäller i första hand den så kallade cabotagetrafiken där utländska fordon ofta är stationerade i och därmed saknar lagstöd för sin verksamhet. Den svenska åkerinäringen riskerar att slås ut och såväl , som har gemensamt gett uttryck för sina farhågor om vad som håller på att ske. Dock har responsen från ledande politiker varit mer eller mindre obefintlig även rättssystemet uppfattas som ovilligt att agera. Frågan blir till slut om vi vill ha en svensk åkerinäring eller om den ska slås ut av att samhället inte förmår agera mot att andra aktörer tar över en allt större del av transporterna i landet och det ibland på olagligt sätt. Mot den bakgrunden bör regeringen överväga åtgärder mot illegal verksamhet inom åkeribranschen.
mot · H102T254 · 2013-10-01 00:00:00 — Bygg ut E20 nu tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för en snabbare utbyggnad av till fyrfältsväg. E20 är farligaste väg men borde i stället tävla i klassen som den mest framkomliga vägen. E20 spelar en viktig roll i det europeiska vägnätet genom sin betydelse som förbindelselänk mellan och . För att främja ekonomisk tillväxt, minska regionala skillnader och främja utvecklingen på landsbygden behövs bra infrastruktur i hela landet. Bra kommunikationer och goda förutsättningar för företagen ökar möjligheterna för tillväxt och fler jobb. Många företag i är beroende av snabba kommunikationer för sin utveckling och konkurrenskraft. Där har bland annat trafiksäkra och pålitliga transporter en stor betydelse. Det är viktigt att kapacitets- och standardbrister i infrastrukturen inte hämmar den ekonomiska tillväxten. E20 uppfyller inte företagens krav rörande leveransprecision och säkerhet. Att bygga ut hela E20 till fyrfältsväg är därför en viktig förutsättning för företagen i , men också för att ekonomi ska kunna växa. E20 bör byggas ut till en fyrfältsväg hela sträckan mellan och . Vi menar att utbyggnaden måste ske snabbare än vad som ligger i dagens planeringsdokument. och samtliga berörda kommuner i har därför presenterat och garanterat ett medfinansieringsförslag, precis vad regeringen efterfrågat för att möjliggöra en tidigareläggning.