mot · H002Ub17 · 2013-04-10 00:00:00 — med anledning av prop. 2012/13:136 Karriärvägar för lärare i skolväsendet m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lektorstjänsternas vetenskapliga inriktning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kopplingen mellan skolans karriärtjänster och forskning vid lärosätena. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förskollärares möjlighet till karriärtjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om titeln förstelärare. Det enskilt viktigaste för elevernas resultat är att de möter en skicklig lärare. Högre kunskapsresultat i den svenska skolan kräver att många begåvade och ambitiösa studenter väljer att utbilda sig till lärare. Då måste det också löna sig bra att utbilda sig till och arbeta som lärare. Kontinuerlig fortbildning och kompetensutveckling med nära koppling till ska vara naturliga inslag i lärarrollen. Lärare ska kunna utveckla sig och göra karriär i yrket. Socialdemokraterna vill därför se fler karriärvägar för lärare och förskollärare. Regeringens förslag till karriärvägar lämnar dock mer att önska, och Socialdemokraterna vill se fyra förändringar: Lärare som har en licentiatexamen eller har disputerat inom utbildningsvetenskap, pedagogik, pedagogiskt arbete eller allmändidaktik, alltså vetenskapliga ämnen som ligger mycket nära skolans kärnområde, kommer inte i fråga för en lektorstjänst med regeringens förslag. En konsekvens av det blir bl.a. att många av de lärare som är antagna och går i forskarskolor eller de lärare som är s.k. kommundoktorander inte har möjlighet att söka lektorstjänst efter disputationen. Inte ens många av de lärare som har lektorstjänster i skolan passar in i det föreslagna systemet. Det gäller inte minst lärare mot de yngre åldrarna i som gått vidare till forskarutbildning. Bland dessa är det vanligt att man har tagit en licentiatexamen eller avlagt en doktorsexamen med en sådan inriktning. Att utesluta ämnen vars vetenskapliga forskningsfokus är lärande om lärandet, dvs. lärarnas vetenskapliga kärna, riskerar att undergräva den utbildningsvetenskapliga forskningens ställning såväl i akademin som i praktiken. Lektorstjänsternas vetenskapliga inriktning bör breddas i enlighet med detta resonemang. Koppling mellan skolans karriärtjänster och forskning vid lärosätena Regeringens förslag till karriärtjänster i skolan behöver få en närmare koppling till den högre utbildningen och forskningen vid högskolor och universitet. Både den föreslagna försteläraren och lektorn måste hålla sig ajour med ämnet/ämnesutvecklingen och/eller skolforskningen generellt. Forskarutbildade lärare måste om de ska fortsätta att forska ingå i ett sammanhang med andra forskare för att utvecklas. Regeringen bör lämna förslag till hur samverkan mellan skolan, lärare med karriärtjänster och lärosätena ska se ut från såväl skolans och lärarnas som lärosätenas utgångspunkt. Förskollärares möjlighet till karriärtjänster Det finns inget som motiverar att legitimerade förskollärare inte skulle ha liknande möjligheter till karriär som lärare i det övriga skolväsendet nu föreslås få. Inom förskolekollektivet finns det många disputerade förskollärare, och den svenska förskolans utveckling skulle stärkas ytterligare med inrättande av karriärtjänster i förskolan. Reformen bör således även omfatta förskolan. Titeln förstelärare ter sig gammaldags. Titlar som utvecklingslärare eller särskild kvalificerad lärare ger en bättre bild av tjänsteinnehållet och passar betydligt bättre i en modernare språkdräkt. Regeringen bör därför ändra titeln förstelärare till en mer modern titel.