ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Ub352 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om intagningsprov på lärarprogrammet. Lärarna står i centrum i den utbildningspolitiska debatten, där krav på högre löner, bättre villkor och mer fokus på undervisningsmetoder har varit centrala punkter. Det som inte har diskuterats lika mycket är lärarprogrammet och framförallt synen på lärarna i samhället. Lärarna är en av samhällets viktigaste funktioner. De ska ge våra elever de bästa tänkbara verktygen för att nå målen, både utbildningsmässigt och för att bli goda samhällsmedborgare. En förutsättning är att eleverna har motiverade och lämpliga lärare med hög kompetens. Lärarprogrammet har fått mycket hård kritik, men framförallt har klagomål förts fram att de som söker sig till läraryrket ofta gör det för att de inte kommer in på ett program med högre utbildning. Det är en oroväckande utveckling. Självklart ska mer än betyg spela en roll när man blir antagen till lärarprogrammet. Det också angeläget att den mångfald som finns i samhället avspeglas också i lärarutbildningen. Benägenheten att börja studera på högskolan är tydligt socialt skiktad. Personer med högutbildade föräldrar är överrepresenterade i högskoleutbildning, och personer med lågutbildade föräldrar är underrepresenterade. Tyvärr har regeringen i stor utsträckning lagt ner det samordnande arbetet med breddad rekrytering. I stället kommer regeringens stopp av högskoleutbyggnaden, nya intagningsregler, förändrad gymnasieskola och kraftiga besparingar inom vuxenutbildningen att öka den sociala snedrekryteringen igen. En annan samhällsfunktion som anses vara nödvändig är polisen. Där finns ett antagningsprov i både teoretisk och fysisk form till utbildningen. Självklart borde även lärarprogrammet ha intagningsprov med både en teoretisk och en motivationsmässig del. Då ser man till både att hålla kompetensen hög och att hitta personer som är motiverade och lämpliga till yrket.
mot · H102Ub358 · 2013-10-02 00:00:00 — Skolinspektionen som tillsynsmyndighet för svenska förskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Skolinspektionens roll som tillsynsmyndighet. När det gäller verksamheten i våra skolor är Skolinspektionen tillsynsmyndighet oavsett om det gäller fristående eller kommunala skolor. Detta är bra och ger en professionell och likvärdig bedömning av landets skolor. Skolinspektionen har möjlighet att utöva en ordentlig tillsyn tack vare alliansregeringens prioriteringar. Verksamheter som inte håller en god kvalitet måste åtgärda detta. Tyvärr gäller inte detsamma för våra förskolor. är kommunerna ansvariga för tillsynen av de fristående verksamheterna, medan Skolinspektionen ansvarar för de kommunala förskolorna. Det innebär att det saknas en likvärdighet när det gäller detta, och tyvärr finns det alldeles för många exempel på hur denna kommunala tillsyn brister. Det finns kommuner där man väljer att inte sköta sin tillsyn alls för man anser sig inte ha kompetensen, och det finns kommuner där denna tillsyn är oerhört godtycklig och styrs av de lokala politikernas eller tjänstemännens syn på fristående verksamhet. Det är av stor vikt att förskolorna behåller sin respektive särart och utvecklas i olika riktningar inom ramen för skollagen och läroplanen. Granskningen och kontrollen ska vara ett sätt för verksamheten att få ett kvitto på att man gör rätt och hjälp att rätta till eventuella brister. Skolinspektionen bör därför bli tillsynsmyndighet för både kommunala och fristående förskolor. Alliansregeringen har genomfört en mycket viktig reform genom att göra förskolan till en egen skolform och därmed det första steget i utbildningskedjan. Som en naturlig och logisk följd av detta bör en professionell tillsynsmyndighet verka fullt ut oavsett huvudman. Det viktiga är att vi kvalitetssäkrar den totala förskoleverksamheten och ger förutsättningar för likvärdighet för barn, föräldrar och personal oavsett om det handlar om en eller fristående förskola. Med anledning av ovanstående bör regeringen se över möjligheten att Skolinspektionen skall bli tillsynsmyndighet för både kommunala och fristående förskolor.
mot · H102Ub361 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de lärosäten som bedriver läkarutbildning i självklart ska ges likvärdiga ekonomiska villkor för att bedriva utbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen därför bör se över möjligheterna för full finansiering av läkarutbildningen vid . beviljade dåvarande universitets ansökan om rätt att utfärda läkarexamen. Det är en modern och uppskattad läkarutbildning som bedrivs i . Programmet följer helt de tankegångar som utgör grunden i det förslag som presenterats i utredningen om en ny läkarutbildning i . De första studenterna antogs till programmet och därefter har 65 studenter antagits per termin. Fullt utbyggt kommer utbildningen att omfatta cirka 120 studenter . De första studenterna kommer att få sin läkarexamen . har brist på läkare, en brist som kommer att öka framöver. medverkar genom läkarutbildningen mycket aktivt till att lösa en del av den nationella bristen på läkare. Men läkarutbildningen vid arbetar inte utifrån likvärdiga villkor i jämförelse med övriga lärosäten som bedriver läkarutbildning. När det gäller finansieringen av läkarutbildningen har , läns landsting och kommunerna i länet själva tagit ett stort ansvar . får ett anslag från staten för utbildningen men det är långt kvar till full finansiering. Det statliga anslaget 2014 täcker enbart hälften av kostnaderna för läkarutbildningen. har inte fått några extra forskningsanslag för att säkerställa forskningsanknytningen i läkarutbildningen. En annan viktig del av finansiering av läkarutbildning är de så kallade ALF-medlen, vilket är statens ersättning till landstingen för vissa kostnader i samband med utbildning, handledning och medicinsk forskning. Förhandlingar om ett nytt pågår men även här kommer signaler från om att inte kommer att få medel på samma villkor som andra universitet/län som bedriver läkarutbildning. har ett oerhört stort behov av att utbilda och rekrytera nya läkare . medverkar genom starten av läkarutbildningen mycket aktivt till att lösa den nationella bristen på läkare. Det kommer att bli mycket svårt, om inte omöjligt, att bedriva en läkarutbildning av hög kvalitet om negativt ska särbehandlas i förhållande till andra lärosäten. Mot den bakgrunden borde det vara självklart att de lärosäten som bedriver läkarutbildning i också ges likvärdiga ekonomiska villkor för att bedriva utbildningen.
mot · H102Ub363 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om se över förutsättningarna för att införa obligatorisk körkortsundervisning i gymnasieskolan. Allt fler jobb kräver körkort. Inte alltid under arbetstid men möjligheten att ta sig till och från arbete kan ibland vara avgörande för att man ska kunna ta ett jobb. Framförallt de som bor på landsbygden har begränsade möjligheter att fritt röra sig med hjälp av kollektivtrafik. Ett körkort kan dessutom vara relativt dyrt att ta. Körlektioner, teorilektioner och liknande kostar många tusenlappar. För en familj med flera barn och lägre ekonomisk styrka kan det vara otänkbart att betala körkortet åt alla sina barn. Genom att se över förutsättningarna för att införa körkortsundervisning i gymnasieskolan kan vi hjälpa många människor en bra bit på vägen till att få det åtråvärda kortet. Det är en hjälp för ekonomiskt svaga grupper som även de som inte annars skulle fått trafikundervisning kan få en introduktion till hur man för sig i trafiken. Undervisning på gymnasieskolan ska inte ersätta trafikskolorna utan komplettera dem. Teorin går mycket väl att få in i skolans ordinarie verksamhet.
mot · H102Ub364 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en arbetsmiljötillsyn över skolorna. Många skolor och förskolor har undermåliga lokaler med mycket eftersatt underhåll. De är slitna, har dålig ventilation, ventilation som är anpassad efter ett mycket färre antal elever, slitna toaletter, hala och kalla plastgolv. Skolorna är viktiga arenor för våra barn och unga. Det är deras arbetsplats, där tillbringar de många timmar. Vi måste ha skolor som skapar kreativitet och lust till lärande. Man bör se över rutinerna kring arbetsmiljön i skolorna i våra kommuner. Våra barn är värda mer! bör låta göra en arbetsmiljötillsyn över våra skolor för att sedan utvärdera hur man på bästa sätt kan åtgärda bristerna. Högre krav på de ansvariga är ett måste.
mot · H102Ub365 · 2013-10-02 00:00:00 — Vi behöver våra barnskötare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka landets barnskötare. Det finns en yrkesgrupp inom skolan som känner att deras arbete inte värderas lika högt och att man ständigt pratar om att deras utbildning inte är tillräcklig. Känslan av att man vill byta ut dem och känslan av att inte räcka till oroar de barnskötare vi mött. Det är olyckligt att en grupp som omnämns i läroplanen, att en så viktigt grupp upplever att de förbises. Förskolan ska ha bra kvalitet. Det är otroligt viktigt med människor som bryr sig om och brinner för sitt arbete. De arbetar med barn och grunden sätts på förskolan. Det är bra att man satsar på förskolelärare, det är otroligt betydande, men vi vill också att man satsar på landets barnskötare. Det finns en barnskötarutbildning på gymnasiet men signalerna om och kring förskolan kan bidra till att få söker sig till utbildningen. Man hör ofta att det inte är någon idé att gå den utbildningen för man kommer ändå inte få ett arbete om man inte är förskolelärare. Utvecklingen oroar oss då vi anser att vi behöver både förskolelärare och barnskötare. Dessa två yrkesgrupper kompletterar varandra då de har olika inriktning och uppdrag. Barnen behöver pedagogisk utveckling och lärande, men de behöver också omsorg och omvårdnad. Det är djupt oroande om vi tappar omsorg och omvårdnadsdelen, den är viktig för att både föräldrar och barn ska känna sig trygga med förskolan. Trygg, lärorik och rolig står det i läroplanen, det betyder att vi inte får glömma att även se till att vi stärker landets barnskötare, möjliggör vidareutbildning, arbetar för kvalitet i gymnasieutbildningen och också lyfter fram deras yrkesgrupp för att fler ungdomar ska söka sig till en bra utbildning.
mot · H102Ub366 · 2013-10-01 00:00:00 — Registerkontroll även till gymnasiet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka lagen om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. Lagen om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorgen trädde i kraft . Syftet med lagen är att stärka barns och ungdomars skydd mot främst sexuella övergrepp genom att förhindra att personer som dömts för vissa brott anställs inom de aktuella verksamheterna. Arbetsgivaren blev skyldig att kräva ett brottsregisterutdrag från den person man vill anställa. Registerutdraget ska innehålla uppgifter om alla sexualbrott enligt 6 kap. BrB samt även andra brott som innefattar allvarliga kränkningar av andra människor, såsom mord, dråp, grov misshandel, människorov, grovt rån och barnpornografibrott. Uppgifter som är mer än gallras i regel ur belastningsregistret. Lagen förbjuder inte arbetsgivaren att anställa personen om denne varit dömd, men personer som inte lämnat ett registerutdrag får inte anställas. Ingen skillnad görs mellan offentligt bedriven verksamhet och verksamhet som bedrivs av enskilda. Lagen omfattar alla – utan undantag för någon personalkategori – som söker arbete inom förskoleverksamhet, förskoleklass, skolverksamhet för skolpliktiga barn och skolbarnsomsorgen. Däremot omfattas inte anställda i gymnasieskolan. anmäldes 16 900 sexualbrott. Hälften av brotten klassas som sexuellt ofredande eller blottning. så har de anmälda våldtäkterna ökat kontinuerligt. Jag menar att lagen innebär ett viktigt skydd för barn och ungdomar, och bör utsträckas till att skydda alla minderåriga. Eftersom elever i normalfallet är minderåriga under gymnasiets första och andra år, bör alltså lagen gälla även dem som söker arbete i gymnasieskolan. Därför bör regeringen skyndsamt överväga att utreda att utöka lagen om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg till att även omfatta anställda i gymnasieskolan.
mot · H102Ub367 · 2013-10-01 00:00:00 — Breddad rekrytering till universitet och högskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det i uppdraget för svenska högskolor och universitet ska ingå att arbeta med breddad rekrytering. Det är nästan tio gånger mer sannolikt att en person, vars föräldrar har eftergymnasial utbildning studerar på högskola och universitet än vad det är för en person vars föräldrar enbart har förgymnasial utbildning. Redan för en person vars föräldrar har tagit en gymnasieexamen är det så stor sannolikhet att man studerar vidare som om ens föräldrar saknar gymnasial examen. Ett bibehållande av detta förhållande är också ett bibehållande av klassamhället. Rekryteringen till universiteten och högskolorna i måste breddas så att fler människor som kommer från en studieovan bakgrund börjar studera. Många metoder används runt om i för att åstadkomma detta. I har det funnits ett samarbete, Linje 14, mellan kommun och . Syftet med Linje 14 är att väcka intresse för universitetsstudier hos ungdomar som växer upp i Vivalla och att fler ungdomar därifrån ska plugga vidare på universitets- eller högskolenivå . Arbetssättet har varit lyckosamt och breddas nu till fler bostadsområden. Linje 14 samarbetar med ungdomar, lärare, rektorer och föräldrar på Vivallaskolan. I varje arbetslag finns en lärare som har till ansvar att driva samarbetet med Linje 14 framåt. Aktiva i Linje 14 är också ett femtiotal studentambassadörer samt en mängd lärare och forskare på . Studentambassadörernas roll är att vara goda förebilder, att dela med sig av sina erfarenheter av utbildning samt att peppa och motivera ungdomar att satsa på universitetsstudier efter gymnasiet. Studentambassadörerna kommer från olika utbildningsinriktningar, lärare, socionomer, ingenjörer, psykologer, civilekonomer och läkare med mera. Flera av studentambassadörerna har själva gått på Vivallaskolan och tillsammans täcker man upp nästan alla modersmål som finns på skolan. Tanken är att ungdomarna på ska se att det finns en mänga olika utbildningar att välja på efter gymnasiet. Gemensamt för ambassadörerna är att de i hård konkurrens blivit utvalda genom intervjuer samt genomgått en speciell utbildning för att arbeta med Linje 14. Studentambassadörer och lärare samarbetar kontinuerligt för att fler elever ska uppnå kunskapsmålen, höja måluppfyllelsen för högstadieelever och möjliggöra en breddad rekrytering till . Fler lärosäten och kommuner borde ta efter samarbetet mellan kommun och . Lärosäten måste då ges i uppdrag att arbeta aktivt med en breddad rekrytering.
mot · H102Ub368 · 2013-10-02 00:00:00 — Kompetens om hbt-frågor inom utbildningssystemet och statliga myndigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kompetens i hbt-frågor inom utbildningssystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anställda inom statliga myndigheter som har att hantera personärenden bör kunna få utbildning i hbt-frågor.1 1 Yrkande 2 hänvisat till KU. Det behövs en kraftig förbättring vad gäller saklig kunskap om hbt-frågor i samhället för att öka förståelsen för de medborgare som inte passar in i heteronormen. Kompetens i hbt-frågor behöver implementeras i dagens utbildningssystem för personer som jobbar inom exempelvis utbildningsväsendet, rättsväsendet, , sjukvård/omsorg och psykiatri. Att utbilda alla redan yrkesverksamma inom området skulle vara önskvärt men är i praktiken svårt att genomföra. Däremot borde det finnas möjlighet till kompetenshöjande åtgärder inom prioriterade yrken. När det gäller anställda inom statliga myndigheter som har att hantera personärenden så behövs även här säkerställas att det finns möjlighet att ta del av utbildningsinsatser i hbt-frågor.
mot · H102Ub370 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över effektiviteten i valideringsprocessen. Om man blundar för problemet, då finns det inte. Den känslan uppstår när man tänker på alla de människor som försörjer sig genom ett yrke de egentligen inte är utbildade till. Människor säger att de upplever att man motarbetar och underskattar deras utbildningar som de gått i respektive ursprungsland. Denna inställning och uppfattning är inte bra, varken för den enskilde eller för . bör vara ett föregångsland när det gäller att ta vara på kompetens och därför bör man istället verka för att förändra och förbättra människors möjligheter. Det kan handla om kunskap, samhällsförändande åtgärder men också om hur effektiv och duktig man är på att validera en examen. Höga krav är ett sätt att urskilja kvalitet. Det är bra att man ställer höga krav, och valideringsprocessen ska vara effektiv för att den berörde ska ha möjlighet att planera sitt liv i utifrån sin utbildning och dess möjligheter. Den allmänna uppfattningen är att processen tar väldigt och att många inte upplever hanteringen som positiv. Det kan vara långa tilläggsutbildningar som bidrar till att vissa undviker att försöka sig på en validering. Många vill gå språkkurser, göra praktikerprov och påbörja utövning av sitt yrke så snart de bara kan. Den långsamma processen kan leda till passivitet och känsla av hopplöshet. Man bör se över effektiviteten i valideringsprocessen av utländska examina och hitta snabba och kvalitativa valideringsmöjligheter till gagn för de personer som snabbt vill komma in i sysselsättning; därmed ökar också integrationsmöjligheterna.
mot · H102Ub371 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska barngrupperna inom förskolan. Utvecklingen av antalet barn i förskolegrupperna inger oro. Vi har mött föräldrar som känner att det inte är tillfredställande alla gånger att lämna barnen på förskola. Det är många barn och ljudnivån är hög. Man funderar ofta om personalen har tid och ork att ta hand om barnen. Personalen berättar om situationen från sina perspektiv och känslan av att inte räcka till. Ansvaret för barngruppernas storlek ligger hos kommunerna och finns ingen reglering av hur många barn en förskolegrupp maximalt får ha. Det finns lokala avvikelser och det är beroende på den politiska majoritetens ambitioner och prioriteringar. reglerades barngruppernas storlek av som rekommenderade max 10 barn i de yngre grupperna, max 15 för de äldre. är de reglerna borta. Förskolegrupperna i åldern 3–har ofta en storlek på cirka 21–23 barn och på en del förskolor är grupperna så stora som 24–25 barn. Grupper för barn 1–har ofta ett barnantal på 14–15 men på en del håll 18 barn per grupp. Det är oacceptabelt med så stora grupper av små barn då varje barns behov av vuxenkontakt blir mycket svår att tillgodose. Belastningen på personalen leder också till sjukskrivningar, vilket i sin tur leder till ett större behov av vikarier och detta i sin tur drabbar återigen barnen då det är många nya kontakter som måste tas. Barnen behöver kontinuitet och trygghet och stabila relationer för att må bra och utvecklas väl. Den samlade internationella forskningen visar samstämt att gruppstorleken har stor betydelse för verksamheten. Att med dagens forskning exakt fastställa antalet barn är svårt, men att utifrån pedagogik, uppföljning och resultat minska barngrupper i förskolan är av vikt. För att ge våra barn en möjlighet till att utvecklas som starka och kreativa individer krävs att vi ser över och möjliggör för förskolan att följa läroplanen. Det är också viktigt att förskolans kvalitet förstärks och säkerställs genom tydliga kvalitetskrav och noggrann uppföljning av att dessa krav uppfylls.
mot · H102Ub372 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att garantera resurser till arbetslivsforskning. Arbetslivet har länge varit och är fortfarande en viktig del i våra liv. En heltidsarbetande person tillbringar en tredjedel av sin vakna tid på jobbet. Det innebär att det ligger ett stort ansvar på företag och samhälle att garantera att arbetstiden förlöper med en rimlig arbetsmiljö och att det är ett arbete med schyssta villkor. I hänseende till arbetslivets alltmer betydande del i människors liv är det viktigt med oberoende forskning som kan granska och analysera arbetslivets förändring och utveckling – en viktig del för att människor även på ett hållbart sätt ska kunna kombinera arbetsliv och fritid. har varit världsledande i denna fråga då regeringen valde att lägga ner det i världen framgångsrika . Nedskärningarna inom ämnet arbetsvetenskap har lett till att en tredjedel av det vetenskapliga arbetet lagts ner. Istället präglas arbetslivsdebatten av ofta partiska utredningar från näringsliv och fackliga organisationer. har länge varit drivande inom den arbetsvetenskapliga forskningen och har ett brett samarbete både nationellt och utanför landsgränserna. Morgondagens arbetsmarknad spelar en avgörande roll för välfärdens, miljöns och människors villkor . Därför måste arbetslivsforskningen ges stöd till att utvecklas. Frågan om oberoende forskning inom arbetslivet behöver återigen föras upp på dagordningen.
mot · H102Ub379 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studentmedarbetare. I har studentmedarbetare existerat inom statliga myndigheter . Det är ett populärt och effektivt verktyg för att öppna och främja möjligheterna för studenter och unga till jobb efter studietiden. I har studentmedarbetarsystemet visat sig ha en lång rad positiva studieeffekter för studenterna. Studenter som har ett för studierna relevant jobb, och därmed betecknas som studentmedarbetare, har bättre betyg och större utbyte av studierna än studenter som inte är studentmedarbetare. Man har också sett att studentmedarbetare har kortare studietid och avhoppen från studierna minskar. och regionala högskolor som har goda kontakter med lokala näringslivet och som kan verka för att matcha student och företag bör beredas denna möjlighet. Man har olika projekt på gång i olika delar av landet, bland annat i . På högskolan finns det exempelvis ett projekt med studentmedarbetare som är oerhört uppskattat av näringslivet. Det ger möjligheter till erfarenhet, kunskap och matchning av rätt arbetskraft. Den här typen av system är intressanta på många olika sätt och skulle också kunna vara ett sätt att absorbera duktiga och ambitiösa studenter som kommer till från andra länder. Man bör därför se över studentmedarbetaresystemet och verka för att våra regionala högskolor kan arbeta med och i systemet.