mot · H002Fi15 · 2013-04-29 00:00:00 — Vi ser positivt på privata utförare och en mångfald av aktörer inom välfärden. Förutsättning för att dessa aktörer ska få driva verksamhet inom välfärdssektorn är att syftet är just utbildning eller vård, inte vinst. Tillstånd att bedriva verksamheter ska inte kunna överlåtas utan föregående kontroll och ny prövning. För att säkerställa kvalitet och rättssäkerhet i välfärdssektorn vill vi stärka såväl medarbetares som elevers, patienters, brukares och äldres inflytande och insyn över verksamheten. I all offentligt finansierad verksamhet ska samma regelverk gälla, oavsett huvudman. Meddelarfrihet, alltså rätten att anonymt lämna ut uppgifter om verksamheten, ska vara en självklarhet för all personal. Oegentligheter ska kunna påtalas och åtgärdas i all offentligt finansierad verksamhet, oavsett vem som driver verksamheten. Detta kan t.ex. ske genom s.k. whistle-blower-system. mål är att det inte ska vara någon skillnad mellan kvinnor och mäns genomsnittliga inkomster. Lönen är helt central i jämställdhetsarbetet. Egen lön och egen försörjning är grunden till självständighet och frihet. Enligt statistik från är kvinnors löner, sett till hela arbetsmarknaden, av mäns löner. Ungefär hälften av den löneskillnaden kan förklaras av att kvinnor och män har olika utbildning, befattningsgrad och arbetstid. Resterande löneskillnad mellan kvinnor och män kan inte förklaras på annat sätt än att traditionella kvinnoyrken värderas lägre än mäns.36 Det är en oacceptabel skillnad i ett modernt land som . Kvinnors lägre löner spiller också över på familjernas prioriteringar. Kvinnor tar ut av föräldraledigheten och lägger mer tid på obetalt hemarbete än vad män gör.37 Regeringens politik, med nedmontering av trygghetssystem som sjukförsäkring och a-kassa, har missgynnat kvinnor som grupp. Regeringens jobbskatteavdrag gynnar männen mest, eftersom deras löner är högre. Siffror från visar att skillnaden i nettoinkomst mellan kvinnor och män har ökat med , eller , sedan 2006.38 Kvinnors inkomster släpar efter hela livet. Redan är skillnaden i årsinkomst mellan könen i genomsnitt . 36Medlingsinstitutet (2012). Vad säger den officiella lönestatistiken om löneskillnaden mellan kvinnor och män 2011? 37SCB (2013). Kvinnors inkomster släpar efter hela livet. 38Riksdagens utredningstjänst, 2013 (Dnr 2013:326). Den genomsnittliga skillnaden i nettoinkomst var i kronor ca 2012 att jämföra med 2006. har kvinnors sjukskrivning ökat . Motsvarande ökning för männen var betydligt mindre, ca 20 procent.39 var sjukskrivningstalet för kvinnor och för män. Det här är en fråga om arbetsvillkor och livsvillkor. Män och kvinnor jobbar i olika branscher, där kvinnor ofta har sämre arbetsvillkor, tillfälliga anställningar, mer ofrivillig deltid och mindre makt över sin arbetstid. föreslår en offensiv politik för jämställda löner och en jämställd arbetsmarknad. Arbetet för jämställda löner är ett ansvar för arbetsmarknadens parter, men politiken måste skapa förutsättningar. Våra förslag i korthet: Inför tredelad föräldraförsäkring. En sådan lösning skulle både öka möjligheten för ett jämställt, individanpassat uttag och förbättra kvinnors ställning på arbetsmarknaden. En tredelning skulle ge fler närvarande pappor och sätta barnets rätt till alla sina föräldrar främst. vill vi avskaffa vårdnadsbidraget och jämställdhetsbonusen. De leder inte till ett mer jämställt föräldraskap. Inför en statlig pott för jämställda löner. Politiskt styrda arbetsgivare, dvs. staten, kommuner och landsting, måste avsätta resurser för jämställda löner. föreslår en lönepott för att höja kvinnors löner i statlig verksamhet. Upprätta årliga lönekartläggningar. Lönekartläggningar är ett bra instrument för att upptäcka och åtgärda osakliga löneskillnader mellan könen. föreslår att jämställdhetslagen ändras så att arbetsplatser med fler än tio arbetstagare måste upprätta lönekartläggningar . Bättre villkor för dem som arbetar inom äldreomsorgen. Det är inte rimligt att kvinnor sliter ut sig inom vård- och omsorgsyrken. Vi vill ha ökad bemanning, kompetensutveckling och bättre arbetstider inom äldreomsorgen. Öka möjligheten att bestämma över sin arbetstid. Många kvinnor arbetar ofrivilligt deltid. vill öka människors möjlighet att bestämma över sin arbetstid, oavsett om det handlar om att gå upp eller ned i arbetstid. Minska missbruket av visstidsanställningar. Kvinnor har oftare visstidsanställningar än män. Självklart ska arbetsgivare kunna ta in vikarier, öka personalstyrkan när det är mer att göra, eller tillfälligt anlita särskild kompetens. Tyvärr finns en baksida i form av otrygghet, stress, mindre kompetensutveckling och svårigheter att få lån eller bostad. Vi ser en stor fara i att visstidsanställningar blir permanenta genom att arbetsgivare staplar dem på varandra och menar att det måste finnas regler mot ett sådant missbruk. 39 (2013). Nya sjukpenningtalet samtliga åldersgrupper, och kön. 7.4En värld utan gränser har en vision om en värld utan gränser, där alla har en möjlighet att flytta, men där ingen tvingas fly. Tyvärr är vi långt ifrån den verkligheten . utvisas människor som borde ha rätt att stanna i . Inom ramen för det migrationspolitiska samarbetet är regeringen och nu överens om att göra det lättare för barn i utsatthet och deras familjer att stanna i . Det kan t.ex. handla om barn som är sjuka eller som har bott i . ska vara en plats som människor vill flytta till för att arbeta, studera och forska. Genom att erbjuda människor med utbildning och yrkeskunskaper bra arbetsvillkor hoppas vi att fler ska välja att leva och arbeta här. och den borgerliga regeringen genomförde 2008 en omfattande reform för att underlätta arbetskraftsinvandring. vill värna denna öppenhet. måste allt missbruk stävjas och vill bl.a. införa efterhandskontroller för att kontrollera att den utbetalade lönen stämmer överens med den utlovade. Brott mot reglerna måste följas av verksamma sanktioner. 7.5Lika rättigheter och möjligheter för alla Vårt demokratiska samhälle bygger på idén om alla människors lika värde och rättigheter. Det handlar om allas möjlighet att leva och verka på lika villkor i vårt land oavsett kön, sexuell läggning, könsidentitet, etnicitet, religion, funktionsnedsättning eller ålder. Motsatsen är främlingsfientlighet, dvs. när skillnad görs på människor utifrån hudfärg eller etnisk bakgrund. Tyvärr får främlingsfientliga strömningar och åsikter allt större utrymme i . ser därför ett behov av en omfattande och tydlig politik för att motverka detta. Det är lätt att tro att främlingsfientligheten växer på grund av att många människor tvingats fly hit från andra länder. Men så enkelt är det inte. Även i länder utan stor invandring, såsom , växer främlingsfientliga partier. Rasismen är inte en kostnad för att människor passerar gränser, rasism är en kostnad för en misslyckad ekonomisk politik och ökade orättvisor. Regeringens urholkande av trygghetssystemen ställer människor mot varandra. När uppgivenheten slår rot sprider sig misstänksamheten mellan människor. anser att samhället måste ta ansvar för att motverka främlingsfientlighet, rasism och diskriminering. Rasism måste mötas med hopp och verklig tro . Om folk inte har jobb och bostad så måste vi kunna visa hur vi kan skapa fler vägar till arbete och ett bra boende. Vi är övertygade om att ett mänskligt samhälle skapas genom öppenhet och möjlighet till delaktighet för alla. Alla människor, oavsett hudfärg, måste ses som resurser och deras kompetens måste tas till vara på ett bättre sätt. Arbetsmarknaden behöver bli mer öppen och inkluderande. I partimotionen Drömmen om Sverige40 har vi lämnat ett flertal förslag, bl.a. om förbättrade kurser i utbildningen svenska för invandrare (sfi). Andra åtgärder för att ta till vara alla människors kunnande är att förstärka arbetet med validering av utländsk utbildning och arbetslivserfarenhet. På så vis kan nyanlända som har en kvalificerad utbildning få bättre möjligheter att få ett jobb som motsvarar deras kvalifikationer, eventuellt efter kompletterande utbildning. För att få en mer effektiv arbetsförmedling vill vi också att fler fristående, specialiserade aktörer ska få konkurrera med Arbetsförmedlingen. Det behövs också aktiva åtgärder mot diskriminering på arbetsmarknaden. Fler aktörer behöver få möjlighet att driva diskriminering i domstol. Åtgärder mot rasism och främlingsfientlighet har utretts utan att förslagen har resulterat i konkreta åtgärder. vill genomföra flera av de åtgärder som föreslås i utredningen inom oss.41 Utredningen slår bl.a. fast att den enskilt viktigaste åtgärden mot främlingsfientliga attityder är utbildning. Skolan är en nyckelarena för att motverka rasism och främlingsfientlighet. Lärares kunskap i mänskliga rättigheter, mångfald och konflikthantering måste därför stärkas. 8 Miljonprogrammet upprustning med människor i centrum byggdes cirka en miljon nya lägenheter och småhus för att möta bostadsbrist och trångboddhet. Dessa områden har kommit att kallas miljonprogramsområdena. Miljonprogrammen är utspridda över hela landet, ser ut på olika sätt och har alla unika förutsättningar. Det som förenar dessa områden är att bostäderna är i behov av upprustning och energieffektivisering. Detta skapar möjligheter. Genom att sätta de boendes behov i centrum kan upprustningsarbetet skapa både arbetstillfällen och bättre boendekvalitet. Det är något som är särskilt viktigt i de många miljonprogramsområden som lider av hög arbetslöshet och trångboddhet. Det är viktigt att kunna känna stolthet över de egna kvarteren. Det är olyckligt att miljonprogrammet ofta diskuteras och hanteras på ett sätt som ensidigt fokuserar på problemen. Det har gjort att många områden får ett oförtjänt dåligt rykte. Runt om i landet går det att se många kreativa initiativ som tyder på att det tvärtom är i miljonprogramsområden som många kommuners utvecklingspotential är som störst. Det är politikens ansvar att skapa förutsättningar för att frigöra den potentialen. 40Motion 2012/13:A393. 8.1 Rusta upp miljonprogramsområdena och skapa nya jobb Ungefär 650 000 lägenheter i miljonprogrammet är i behov av renovering. I många kommuner pågår redan ett arbete. Men det går för långsamt och leder ofta till hyreshöjningar som är svåra att klara av för de boende. vill skapa förutsättningar för en bättre och snabbare upprustning som sätter de boendes behov i centrum. Det tjänar alla på. I samband med den nödvändiga upprustningen finns en unik chans att skapa nya jobb för de som bor i miljonprogramsområdena. Runt om i landet finns flera positiva exempel på hur detta kan gå till. I och utbildas arbetslösa och anställs i arbetet med upprustningen. I finns liknande ambitioner för unga arbetslösa vad gäller långsiktig fastighetsskötsel, utomhusskötsel och byggarbete. Det är en viktig social investering som både kommunen och de som får jobb tjänar på. Varje person som går från arbetslöshet till arbete innebär också en stor besparing för staten genom minskade utgifter för t.ex. a-kassa, sjukförsäkring och Arbetsförmedlingens insatser. vill att dessa exempel ska bli fler. För att ge en ordentlig skjuts i upprustning och energieffektivisering, i bl.a. miljonprogramsområden, föreslår att det befintliga ROT-avdraget utvidgas och energianpassas. Ett energismart ROT-avdrag bör införas för ägare av flerfamiljshus och ska också kunna gå till skollokaler. föreslår också en fond för att åtgärda allvarliga fukt- och mögelskador som är ett hot mot många människors hälsa. 8.2 Fler vägar till gymnasiekompetens i miljonprogrammen vill se fler individuella, flexibla lösningar till gymnasiekompetens. Vi föreslår en utbyggnad av folkhögskolorna och den kommunala vuxenutbildningen med sammanlagt 10 000 nya platser. Personer med funktionsnedsättning och utlandsfödda är överrepresenterade i arbetslöshetsstatistiken och bland dem som inte fullföljer sin gymnasieutbildning. Folkhögskolorna fångar upp dessa grupper på ett bra sätt. vill göra folkhögskolans unika studiemiljö tillgänglig för fler. Vi föreslår därför 5 000 nya platser på folkhögskolans allmänna linje. Vi vill knyta folkhögskolorna närmare de platser som har många unga arbetslösa, exempelvis storstädernas miljonprogramområden. Detta kan ske genom att helt nya skolor öppnas eller att befintliga skolor startar filialer. Även den kommunala vuxenutbildningen behöver stärkas och erbjuda fler att komplettera och läsa in en fullständig gymnasiekompetens. föreslår 7 000 nya platser redan i år42 och 5 000 nya platser inom den kommunala vuxenutbildningen. 8.3 Vård och skola ska hålla hög kvalitet oavsett område Utbildningskvaliteten för elever skiljer sig dramatiskt åt beroende på var de går i skolan. föreslår därför att resursfördelningen mellan skolor ska ta större hänsyn till socioekonomiska faktorer. Vi vill också öka antalet specialpedagoger, kuratorer och andra specialkompetenser i skolan. Det är viktigt för de elever som av olika anledningar behöver extra stöd. Vi vill också att andra modersmål än svenska ska ses som en resurs för den enskilda elevens lärande. Studiehandledning på modersmålet, tvåspråkig ämnesundervisning och modersmålsundervisning måste öka i skolan för att ge fler en ärlig chans att nå kunskapsmålen. i skolan har särskilt stor betydelse för varje elevs framtid. Därför föreslår åtgärder så att alla som har gått ut årskurs 3 ska garanteras rätten att kunna läsa, skriva och räkna. Även den lokala hälso- och sjukvården har mycket olika förutsättningar beroende på område. För att säkerställa att alla patienter får tillgång till bra vård, och stärka vårdcentralerna i bl.a. miljonprogramsområden, föreslår att vårdpengen viktas på ett sätt som tar hänsyn till socioekonomiska faktorer. 8.4Skapa levande och trygga bostadsområden För att öka boendekvaliteten och skapa förutsättningar för nya jobb vill främja näringslivsverksamhet, samhällsservice, föreningsliv, kulturverksamhet och nya mötesplatser. Detta kan ske genom kommunala insatser, men även genom att på statlig nivå skapa goda förutsättningar genom t.ex. flexibla regelverk och ekonomiskt stöd. Fler restauranger, replokaler och butiker behövs för att bidra till levande stadsdelsmiljöer under både dag- och . föreslår även att offentlig verksamhet och folkhögskolor i större utsträckning förläggs till miljonprogramsområden. Genom att öka samhällets och näringslivets lokala närvaro genom alltifrån bibliotek till närpoliskontor ökar också tryggheten i områdena. I skapandet av ett starkt lokalsamhälle har kulturen en viktig roll, oavsett om den utövas på , genom ideella föreningar eller på andra sätt. Teater, musik och skapande binder samman människor. Nya bostäder bör anpassas efter behovet bland dem som redan bor i området, t.ex. ungdomar som vill flytta hemifrån eller stora familjer som behöver större yta. Detta utesluter inte att bostadsbeståndets mångfald ökar även genom att t.ex. studentbostäder byggs. Byggandet av studentbostäder kan stimuleras genom att fastighetsskatten för studentlägenheter avskaffas samt genom att lärosäten och Akademiska Hus ges ökade möjligheter att investera i och tillhandahålla studentbostäder. Många av miljonprogramsområden är isolerade av motorvägsbarriärer och stängda fasader. vill göra det enklare för människor att röra sig till, från och mellan dessa områden. Detta kan ske genom gångstråk, cykelbanor eller spårvägstrafik. Per (MP) Rebwar (MP)