ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102So251 · 2013-09-30 00:00:00 — Barns rättigheter när en förälder är frihetsberövad tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av stöd till barn till frihetsberövade. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av samverkan mellan förskola, skola, socialtjänst och kriminalvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om föräldraperspektivet som ett uppdrag för kriminalvården.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av nationella riktlinjer för hur kriminalvården ska tillgodose barns rättigheter.1 1 Yrkandena 3 och 4 hänvisade till JuU. Mer än 30 000 barn har en förälder som är frihetsberövad. Barn har rätt till sina föräldrar och de flesta barn behöver mer och bättre kontakt med sin förälder. Utgångspunkten måste därför vara att kriminalitet i sig inte är anledning att splittra relationen barn-förälder. För barnet är det fortfarande pappa eller mamma. Visserligen har han eller hon gjort något kriminellt och får sitt straff, men det är ändå min pappa eller mamma. tillåter jämförelsevis mycket långa häktningstider, vilket för många barn innebär att föräldern plötsligt är borta, ofta okänt för barnet varför, var och för hur . Barn har rätt till information när en person försvinner ur barnets liv. Barn har också rätt till stöd. Inom finns stödgrupper för exempelvis barn som bevittnat våld och barn till missbrukande föräldrar. Men det är lika viktigt med stödgrupper för barn vars förälder är frihetsberövad. behöver bygga upp kunskaperna för att, tillsammans med skola, förskola och kriminalvården, kunna trygga barnen som ofta är i en mycket utsatt position. I är denna stödjande uppgift inskriven i socialtjänstlagen. Nära kontakt och en god relation mellan barn och förälder är oerhört viktigt, för båda parter. För barnet för att kunna förstå och behålla närkontakten och se att föräldern mår bra, för den frihetsberövade för att genom att kunna ta del i föräldraskapet förstärka och påskynda rehabiliteringen. har kriminalvården genomgått en positiv utveckling när det gäller att se barns och föräldrars rättigheter. Föräldraperspektivet är dock inte ett formulerat uppdrag, vilket krävs för att man ska kunna frigöra resurser för ett genomgripande arbete. Även för barnen behövs fler åtgärder. ska varje anstalt och häkte ha ett barnombud som ansvarar för frågor kring de intagna som har en familj på utsidan. Det kan gälla sådant som barnanpassade besöksrum, föräldracirklar för de intagna och utbildning av personalen. Barnombudet är i de flesta fall en av de ordinarie vårdarna, som till sin huvudsakliga uppgift har att övervaka, visitera och låsa in. Det bygger mycket på barnombudets engagemang, vilket har lett till kraftiga variationer mellan anstalter och häkten när det gäller att tillgodose barns rätt och behov. Nationella riktlinjer för hur kriminalvården ska tillgodose barns rättigheter och föräldraperspektivet kan stärka arbetet och minska skillnaderna.
mot · H102So252 · 2013-09-20 00:00:00 — LSS, en lag att vårda tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna LSS som en rättighetslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bristande tillgänglighet som diskrimineringsgrund.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att öka kunskapen om dolda funktionsnedsättningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av insatser för att förbättra möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att få ett arbete.1 1 Yrkandena 2 och 4 hänvisade till AU. LSS, lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, trädde i kraft . Alla människors lika värde, jämlikhet och delaktighet är grundstenar i vårt svenska välfärdssamhälle som kommer till uttryck i LSS. Lagen är en föregångare när det gäller valfrihet och möjligheter till inflytande över det egna livet. Med LSS ska de med de största funktionsnedsättningarna garanteras en möjlighet att leva som andra. Utifrån sina egna villkor ska alla ha rätt till full delaktighet i samhället och jämlika levnadsvillkor. Det kräver respekt för den enskildes självbestämmanderätt och integritet. LSS ska bestå som en rättighetslag och regeringen har på olika sätt varit aktiv med att slå fast lagens grundläggande betydelse. Samhället ska arbeta mot diskriminering och för att människor ska kunna klara sig så mycket som möjligt själva. Att ta bort hinder för tillgängligheten och att alla ska kunna bestämma om sina liv är de två viktigaste samhällsuppgifterna. Att kunna förflytta sig är en förutsättning för social delaktighet och aktivitet. Varje persons behov måste ses individuellt. Målet om ett tillgänglighetsanpassat till 2010 uppnåddes inte. Ett nytt mål måste därför sättas. samlades diskrimineringslagstiftningen i en gemensam lag och funktionsnedsättning är en av sju straffbara diskrimineringsgrunder. Lagen berör dock inte bristande tillgänglighet och vi kräver en lagstiftning inom detta område. Bristande tillgänglighet ska vara diskrimineringsgrundande. vill ha ett samhälle som ser, bejakar och inkluderar alla människor. Därför måste även kunskapen om dolda funktionsnedsättningar öka. Personer med funktionsnedsättning ska ges möjlighet till anställning. Det ger livskvalitet, självbestämmande och delaktighet. Möjligheterna att få jobb ökar med utbildning. Men vi måste också förändra synsättet på funktionsnedsättning. Arbetsgivare måste se till vad personer med en funktionsnedsättning kan tillföra, i stället för att fundera på om det kan innebära några problem att anställa en person med en funktionsnedsättning. Här har en rad större arbetsgivare varit goda förebilder. Myndigheter, kommuner och landsting, företag och organisationer har långsamt fått en ökad medvetenhet om vilka positiva effekter och möjligheter som anställning av personer med funktionsnedsättning kan ge. Det är en positiv utveckling, men regeringen bör överväga åtgärder för att öka takten så att många fler personer med funktionsnedsättning får ett arbete. Fler initiativ behövs också så att även mindre arbetsgivare vågar anställa.
mot · H102So253 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utvidga vårdgarantin. finns en allmän prioriteringsregel i 2 § hälso- och sjukvårdslagen (HSL) som slår fast att den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. Det är en viktig paragraf som vi ska värna om. Den bygger på människovärdesprincipen, behovs- eller solidaritetsprincipen och kostnadseffektivitetsprincipen. Men allt fler fick trots lagstiftningen i HSL vänta allt längre på att få vård. Därför väcktes allt högre krav från såväl patienter som professionsgrupper på att något måste göras nationellt för att säkerställa vård i rimlig tid och bryta trenden med de långa väntetiderna i svensk sjukvård. Ökad tillgänglighet till planerad vård, minskade köer och kortare väntetider var syftet med vårdgarantin. Väntetiden för patienten har kortats väsentligt . Den nationella vårdgarantin och kömiljarden har varit starkt bidragande till den positiva utvecklingen. Dagens nationella vårdgaranti innebär att man ska kunna få kontakt med primärvården (per telefon eller besök), tid hos allmänläkare , tid hos specialist och efter konstaterat behov av behandling ska detta ske . I nio fall av tio fungerar vårdgarantin, till skillnad från tiden före regeringsskiftet när man inte ens visste hur länge patienterna var tvungna att vänta och hur många som väntade – bara att man väntade . Men inget är så bra att det inte kan förbättras. Det finns nu ett tydligt behov av att reformera och utvidga vårdgarantin. Samtliga provtagningar och återbesök bör ingå och strävan måste vara att skärpa vårdgarantins tidsgränser. Det skulle innebära en kraftig förbättring för alla patienter men inte minst för patientgrupper som kroniker, äldre och multisjuka som har behov av många och återkommande läkarbesök. Vårdgarantin bör omfatta hela vårdkedjan. Vårdgarantin bör utvecklas vidare. Vi kristdemokrater anser att vårdgarantins nuvarande tidsgränser 0-7-90-90 i ett första steg ska ersättas av en yttre tidsgräns som omfattar hela vårdkedjan, d.v.s. tiden från första kontakt, specialistbedömning, diagnos, provtagning, röntgen etc, till genomförd åtgärd. Om den individuella vårdplanen innefattar återbesök vill vi kristdemokrater att det ska finnas en återbesöksgaranti i form av ett skriftligt åtagande i vårdplanen, där tidpunkt och form för återbesöket anges. Dessa reformer bör ses som en vårdgaranti 2.0. Trots lagstiftningen om vårdgarantin förekommer fortfarande exempel på långa väntetider och stor variation mellan landstingen. Alliansregeringen har därför på ett positivt och aktivt sätt bidragit med den så kallade kömiljarden. Den är en prestationsrelaterad ersättning som fördelas till landsting som lyckas korta vårdköerna ännu mer än vad vårdgarantin kräver. Det är uppenbart att kömiljarden har inneburit ett starkt ökat fokus på tillgänglighetsfrågor ute i landstingen och denna reform bör fortsätta att utvecklas. Vinnare i detta arbete är den enskilde patienten. Möjligheterna att utvidga vårdgarantin bör därför ses över. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102So254 · 2013-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utbilda vård- och omsorgspersonal i att känna igen depression och suicidrisk bland äldre. Självmordsstatistiken visar på 1523 fullbordade säkra suicider i . I åldern och uppåt visar statistiken att 270 män och 106 kvinnor medvetet tog sina liv 2012. Den grupp som har högst självmordstal är män över 80. Den starkaste riskfaktorn för suicid bland äldre är depression, även mild depression. Kroppslig sjukdom och ensamhet ökar risken oberoende av förekomst av depression. Att förlora en livskamrat ökar självmordsrisken bland män, men inte bland kvinnor. Alkoholmissbruk ökar risken, men forskningen är inte lika samstämmig här som för andra åldersgrupper. 913 säkra suicidförsök registrerades 2011 bland äldre som kommit in för vård. Det finns dock anledning att fråga sig, vad som egentligen varit en olyckshändelse också bland äldre. innebär att misstag ska anmälas för att man ska hitta systemfel, inte syndabockar, men görs det alltid, framför allt när det gäller äldre? Forskningen visar att det är en viktig skyddsfaktor att känna sig behövd. Att däremot känna att man inte fullt ut fungerar som tidigare i livet, att känna att man är ensam och känna att man inte har någon möjlighet att påverka vare sig sin egen livssituation eller livet i övrigt, leder lätt till att man förlorar livslusten. Man blir trött och orkeslös och man får sömnproblem. Man påvisar kort sagt tecken på att man är på väg in i en depression. Män har i denna situation svårare än kvinnor att söka hjälp. De ideella organisationerna fyller naturligtvis ett stort behov för många äldre. Här kan man göra sig synlig och behövd. Man är del i ett nätverk. Men när krafterna tryter och man är i behov av t.ex. hemtjänst och andra insatser, då försvinner plötsligt nätverket och det enda som då finns kvar är kanske stressade anhöriga och just eller annan vårdpersonal. Tidig upptäckt och behandling av depression och alkoholproblem är viktiga för att förebygga självmord bland äldre. Därför bör all vårdpersonal inom såväl sjukvården som äldreomsorgen lära sig att känna igen symtomen. Precis som all personal på vårdcentraler och all personal inom hemtjänst och äldreboende har en medicinsk ABC-kompetens bör samma sak gälla när det gäller att känna igen eventuell depression och suicidrisk bland äldre.
mot · H102So255 · 2013-09-13 00:00:00 — Ny utredning om destruktivt och manipulativt ledarskap tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en ny utredning om destruktivt och manipulativt ledarskap. Det är nu utredningen I god Tro (SOU 1998:113), som genomfördes efter det att 1995 bifallit motion Andlig kränkning, överlämnades till regeringen. Utredningen såg allvarligt på förhållandet att det finns rörelser som utövar så destruktivt och manipulativt ledarskap att rörelsernas medlemmar riskerar att komma till skada. Särskilt allvarlig var iakttagelsen att barn i rörelserna styrs och kontrolleras genom rädsla för upptäckt och straff. Utifrån rörelsens centrala mål är det både funktionellt och viktigt att forma barnen till auktoritetstro, underordning och lydnad. Kritiskt tänkande och ifrågasättande uppmuntras inte. Fysisk bestraffning av barn ifrågasätts inte och positiv inställning till aga förekommer. Utredningen lade fram en rad förslag till åtgärder men inga av dessa har genomförts trots att remissbehandlingen visade att inte minst för barnens skull måste åtgärder vidtas. Men också de vuxnas situation måste uppmärksammas. Det finns rapporterat att även vuxna farit illa av medlemskap i destruktiva, manipulativa rörelser och drabbats av psykiska störningar. Även om vi inte vet hur vanligt det är att barn och vuxna far illa i dessa rörelser så har det kommit fram tydliga bevis på att problemet finns och att det inte är obetydligt. Det hör till de problem som man bl.a. av rädsla för repressalier inte talar om. Vi anser därför att det är dags att följa upp utredningen I God Tro med avseende på såväl barns som vuxnas situation i destruktiva, manipulativa rörelser. Det råder brist på sammanhållen forskning och kunskap inom området. Såväl hälso- och sjukvården som behöver kunskap om de psykiatriska, sociala, medicinska och ekonomiska problem som en medlem i sådana rörelser kan möta och vilken hjälp som behövs. Därför yrkar vi på att utredningen I God Tro nu får en uppföljning, att problemets omfattning uppskattas och att aktuell kunskap tas fram och sprids om hur de som drabbats av destruktivt, manipulativt ledarskap bäst kan hjälpas.
mot · H102So257 · 2013-09-30 00:00:00 — Granskning av praxisutveckling i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en rättslig kommitté för att granska utvecklingen av praxis i . infördes som ett sui generis-organ för att, i strid med övriga ersättningsrätten, ge penningbelopp till barn som omhändertagits och där samhället övertagit, på sitt vis, ansvaret för att vårda och skydda barnen från föräldrarna, men där samhället även sett mellan fingrarna gällande sexuella övergrepp, våldtäkter, grov misshandel, grov fridskränkning och att en eller flera av de vuxna i familjehemmen på ett sjukt sätt brutit ned de barn som placerats hos dem. vuxna har vittnat om att de tvingats äta sina egna spyor och att samhället inte tagit dem på allvar. Som framgår av det ovan sagda finns det en mängd olika typer av övergrepp och kränkningar som skett under de år som är aktuella för granskning i . ser dock med viss oro på att det förekommer uppgifter om att praxis i inte ligger helt i linje med intentionerna i propositionen. Det förekommer uppgifter från vanvårdade själva om att, i strid med bedömningsgrunderna i propositionen, det i huvudsak är sexuella övergrepp som renderar ersättning från . är medvetna om att det är ett juridiskt huvudbry att etablera en juridisk praxis som är vattentät på den korta tid och utan den vanliga prejudicerande trappen som överprövningar innebär. Vi anser dock att det behövs en grundlig utredning av den praxis som hitintills mejslats fram av . I en sådan här viktig fråga om upprättelse är det viktigt att det inte får finnas kvar minsta tvivel om att samhället gjort sitt bästa för att verkligen gottgöra den skada staten och kommunerna har åsamkat personer genom sin myndighetsutövning. vill att staten tillsätter en kommitté av kompetenta jurister med erfarenhet av dömande verksamhet i högre rätt för att gå igenom samtliga beslut, såväl nekande som beviljande, för att fastställa om praxis är i linje med intentionerna i den proposition som förelades riksdag.
mot · H102So258 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förlänga mandat . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten ska ha regressrätt mot den kommun som brustit i tillsyn. bildades av regeringen och prövar ersättning till dem som vanvårdats av samhället . Nämnden innehar ett tvåårigt mandat att pröva ansökningar som kommer in under den tiden. Som framgått i debatten om vanvårdade är det många personer som kommit i kläm eller hamnat mellan stolarna. Vi har allt från personer som utsatts för allvarligt våld, men efter 1980, och vars gärningsmäns brott preskriberats eller situationer där gärningsmannen avlidit och ett åtal därför är omöjligt. Vi har även sett att åklagare lagt ned förundersökningar på grund av bristande bevisning, trots att bevisningen i sig troligen borde ha räckt för att rendera ersättning enligt lagen om vanvård. Alla dessa luckor och tankevurpor i förarbetet till lagen innebär att individer som utsatts för våld och allvarlig vanvård när de varit tvångsplacerade genom statens försorg inte kan ansöka om ersättning av samhället. Man bör acceptera att det finns ett glapp i rättsäkerheten, där samhället tar över ansvaret för barnen och kanske inte lyckas skydda dem på ett fullgott sätt. Utifrån rättssäkerheten bör därför permanentas till skydd för de individer som framöver och efter 1980 råkar eller råkat ut för våld och övergrepp inom samhällets försorg. Det behövs en backstop som ställer upp och reparerar skadan när samhället svikit. Förhoppningsvis sänder detta även en signal till kommunerna och deras ansvar när det gäller kvalitet, kompetens och uppföljning av framtida placeringar för barn och ungdomar. föreslår även att, för krav inlämnade efter utgången av 2014, staten ger ut ersättning efter ett beslut av , men att staten ska ha regressrätt mot den kommun som brustit i sin tillsyn. Således, staten betalar ut ersättningen och för det fall att det finns anledning att tro att kommunen brustit i sin kontroll ska kommunen sedan ersätta staten för dess utgifter i det aktuella målet.
mot · H102So259 · 2013-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för ett förstatligande av . gjorde Ekot en omfattande granskning av hur de sociala myndigheterna hanterar de mest utsatta barnen. Denna undersökning visade på stora skillnader i landet. Över 200 kommuner svarade på Ekots enkät om hur många anmälningar som året innan kom in till socialtjänsterna om misstankar om barn som riskerar att fara illa. I mindre kommuner utreddes mindre än vad femte anmälan och i ungefär en tredjedel av kommunerna ledde mindre än hälften av anmälningarna till en utredning. En granskning gjordes även kring sekretessbelagda handlingar från sex socialkontor för att se vilka anmälningar som sållats bort. Det nedslående resultatet visade att i många fall utreddes inte anmälningar om barnmisshandel och sexuella övergrepp på barn. Bristerna kan härledas till orsaker som bristande omdömesförmåga eller tidsbrist. Vad gäller omdömesförmåga anser i många fall att föräldern som brister i grov omsorg hellre behöver extra stöd än att med rätt kompetens se till barnets bästa. Då socionomer lämnas ensamma till att godtyckligt och utan handledning och gemensamt regelverk avgöra tummen upp eller ned till inkomna anmälningar hotas barnens säkerhet och uppväxt. Detta innebär inte enbart ett känslomässigt och personligt lidande för barn, förskolepersonal och vanmäktiga släktingar och anhöriga. Det innebär även tickande samhällskostnader i det längre loppet. Således är inte det yttersta skyddet för de mest utsatta barnen jämlikt i hela . hantering av anmälningar sköts även på olikartade sätt som i många fall saboterar polisförhör och polisutredningar genom klumpigt agerande. Då resurser knappast blir bättre och då ideliga klagomål rapporteras in från dem som berörts av arbete, torde det vara klarlagt att kommunerna inte klarar sin uppgift. Vissa kommuner lever under betydande ekonomisk press, ibland på grund av felsatsningar inom andra områden. Kommuner måste göra prioriteringar mellan den uppsjö av saker som ska finansieras. Det är även troligt om man tittar på angränsande arbetsuppgifter inom , som vräkningar av barn, att det politiska styrets kompetens i den aktuella kommunen har betydelse. Utifrån barnperspektivet är det oförsvarligt att barns hälsa och liv står på spel utifrån kommunernas oförmåga att leva upp till sitt ansvar. Alla barn som utsätts för vanvård och övergrepp ska ha ett likvärdigt skydd i hela riket.
mot · H102So260 · 2013-09-26 00:00:00 — Förstärkt rätt till personligt stöd i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förstärka ersättningssökandes rätt till personligt stöd i . Då riksdag och regering inrättade vanvårdade framgick i propositionen att sökande har rätt att medta ombud eller biträde vid förhöret. Efter att ha följt upp hantering har det visat sig att denna rätt nekats utifrån ett godtyckligt beslut av nämnden. Att ensam sitta mot flera personer som ska bedöma värdet i ens livshistoria är att hamna i underläge. nekar en sökande stöd vid intervjun tenderar därmed bli en återupprepning av myndigheters respektlöshet. Iakttagande av gällande regler som antagits av riksdag och regering borde därför ha största möjliga prioritet då man hanterar ärenden som denna. Med anledning av ovanstående krävs en ytterligare förstärkning av beslutet kring rätt att medta ett personligt stöd i samband med intervju för sökande.
mot · H102So261 · 2013-09-26 00:00:00 — Rätten att överklaga vårdnadsutredningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en rätt att domstolspröva felaktiga beslut i vårdnadsutredningar. Långvarig kritik mot har riktats från jurister, utredare, docenter och inblandade personer i vårdnadsutredningar. Den kritik som förts fram har bland annat handlat om partisk inställning till kön och att det saknas tydliga frågeställningar samt att uppgifterna i utredningarna inte säkerställs. Enligt , docent i utredningsmetodik, är utredningar så undermåliga att de aldrig borde ha lämnats in. Enligt studier och granskningar av familjerätten i har det bl.a. framkommit av socialsekreterare själva att de lider brist på handledning, riskbedömningsmaterial och psykologisk kompetens när det gäller att tolka det som sägs. innebär detta att utredare famlar i mörkret och tar beslut efter eget godtyckande, vilket riskerar bli personligt. Då domstolen till följer vårdnadsutredningar föreligger rättsosäkerhet som inte är försvarbart. Då uppenbara brister från flera håll synliggjorts vill jag förorda rätten till överklagan efter ett domstolsbeslut. Rätten att överklaga en bristfällig vårdnadsutredning skulle stärka tilltron till samhället och medverka till att barnperspektivet hamnar i fokus.
mot · H102So262 · 2013-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samarbete med när det gäller självmordsprevention. dödsorsaksstatistik har visat att antal självmord ökat. tog 1530 personer sitt liv. Detta visar dödsorsaksstatistik . Statistiken visade att antalet självmord ökat där män över 65 och kvinnor mellan 45-64 stod för den största ökningen. Självmordsupplysningen uppger att antal hjälpsökande är stort och efterlyser metoder för att förverkliga regeringens strategi för nollvision för självmord. Jag menar att det finns, och har funnits, vetskap om vilka grupper som är i riskzonen för självmord. Det som däremot fattas är insikter och mod att närma sig personer som får olika former av förändrat beteende eller som plötsligt tappar intresse för världen, kamrater och familj. känns även som en naturlig samarbetspartner när det gäller att nå preventiva självmordskandidater med önskan om att lämna livet. Inte bara för den enskilde utan även för dess anhöriga som ofta känner vanmakt kring vad som händer i ens omgivning. borde därför i högre grad öppna upp för att psykisk ohälsa även kan vara ett andligt problem och därtill erbjuda fler nyanser kring självmordsprevention.