ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102MJ402 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheten för basanslag till Rovdjurscentrum. Rovdjurscentret De 5 stora är en viktig aktör för att sprida kunskap om våra rovdjur i när allt färre lever nära djur och natur i dagens samhälle. Vi som lever i områden där vi har vissa av rovdjuren nära vet att den närvaron väcker behov, känslor och mer kunskap om dessa våra stora rovdjur. Där har såväl Grönklitt som De 5 stora i en unik möjlighet att sprida relevant och viktig information. Rovdjurscentret har en bred utbildningsverksamhet som vänder sig till allmänheten. En översyn bör ske för att se till att Rovdjurscentret De 5 stora även i fortsättningen kan bedriva sin verksamhet under trygga ekonomiska former. För att säkra möjligheten till den relevanta informationen och kunskapsöverföringen som behövs kan regeringen i exempelvis regleringsbrev till påtala nödvändigheten av undersöka möjligheten för basanslag till rovdjurscentret.
mot · H102MJ403 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning i trikinundersökning. I finns det två viltarter som kan bära på trikiner och är intressanta ur ett födoperspektiv, nämligen björn och vildsvin. Trikiner är en zoonos som kan infektera människor men sjukdomsfall är mycket ovanliga. Förekomst av trikiner hos vildsvin och björn är ovanligt men det förekommer ett fåtal fall . Trikiner är lätta att hitta och görs via laboratorietest. finns det ett flertal laboratorier i som genomför dessa test. Kött som visat sig smittat av trikiner kan ätas om det upphettas till , vid vilket trikinerna dör. Det är väldigt enkelt att ta de prover som behövs för att testa om det finns trikiner i björn eller vildsvin. Det genomförs genom att det tas en bit av muskulaturen från frambenet som sedan paketeras och skickas vidare till analys vid ett laboratorium. Svar erhålles i de flesta fall . Det finns instruktionsvideor och bildspel för att visa hur provet ska tas. Om kött från vildsvin eller björn ska saluföras eller t.o.m. skänkas bort måste kroppen passera en vilthanteringsanläggning. Det innebär ofta en längre transportsträcka och extrakostnader. Med tanke på det förenklade förfarandesättet för provtagning anser bland annat båda jägarorganisationerna att det är motiverat med krav på att köttet ska passera vilthanteringsanläggning. Vi föreslår att utbildning i provtagning inför trikintester införs som en del i jägarexamen samt som en del i viltundersökarutbildningen. Den person som genomgått utbildningen ska även ha rätt att saluföra eller skänka bort mindre mängder björn- och vildsvinskött.
mot · H102MJ404 · 2013-10-03 00:00:00 — Vägningsregler för förstahandsmottagare och yrkesfiskare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen måste säkerställa att regelverket är rättssäkert i alla led samt att en flexibilitet finns innan någon som helst sanktionsavgift döms ut från Havs- och vattenmyndighetens sida. Havs och vattenmyndigheten(HaV) har infört nya vägningsregler för fiskerinäringen i . Ett regelverk bör vara så utformat att det inte råder någon som helst tveksamhet kring hur det praktiskt ska kunna tillämpas. Speciellt när det är kopplat till sanktioner och böter vid en felaktig hantering från förstahandsmottagarens sida. HaV har beslutat att de nya reglerna för vägning av fisk för yrkesfiskare, förstahandsmottagare och de som transporterar fisk, kommer att träda i kraft . Det är av yttersta vikt att näringen känner en tillit för systemet och att rättsäkerheten är garanterad när det gäller kombinationen regelverk och sanktionsavgifter. Så är inte fallet när det gäller de nya reglerna för vägning. En krönt besman är en våg som har kunnat användas tidigare, vilket har gett fiskaren en acceptabel hantering avseende vägning av fisk. Denna metod får nu inte längre användas, vilket vi anser bör vara möjligt. Regelverket säger att: Vågen som används ska vara godkänd enligt SWEDAC:s föreskrifter och allmänna råd (2007:18) om Icke automatiska vågar. Det kan konstateras att en sådan våg ännu inte är prövad i Det är normalt uppköparen (förstahandsmottagaren) som har ansvar för att fångsten vägs. Det kan konstateras att förstahandsmottagaren har hela ansvaret från landning av fisk till det att fisken når slutköparen, konsumenten. Skulle det uppstå något hanteringsfel på vägen riskerar förstahandsmottagaren att utsättas för sanktioner. Ett sätt att praktiskt kunna hantera vägningen är om fiskaren tar sin fångst och väger den i exempelvis ett kylhus med godkänd våg och därefter fyller i vägningsboken och signerar densamma. är detta enligt uppgift inte möjligt. När fångsten har lämnat båten och kajen för inlämning faller ansvaret på förstahandsmottagaren i land. Detta innebär att företaget, stort som smått ska vara tillgängligt under dygnets alla timmar då fiskaren förväntas ankomma med fångsten. Detta blir en orimlig situation för enmans-/småföretagaren som inte har de personella eller ekonomiska möjligheterna att vara tillgänglig på detta sätt som regelverket föreskriver. Med detta sammantaget anser vi att regeringen måste säkerställa att regelverket är rättssäkert i alla led samt att en flexibilitet finns innan någon som helst sanktionsavgift döms ut från HaV sida.
mot · H102MJ405 · 2013-10-01 00:00:00 — Minskad köttkonsumtion som del av lösningen på klimatfrågan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behöver en plan för att minska köttkonsumtionen som en del i arbetet med att hejda den ökade växthuseffekten. Klimatfrågan är en ödesfråga. Att klimatförändringarna beror på mänsklig aktivitet torde vid det här laget vara klart för alla och envar. Om vi bidrar till att temperaturen fortsätter att stiga i samma takt som , genom ökad växthuseffekt, kommer det att leda till allvarliga konsekvenser för livet på jorden. När förutsättningarna för växter och djur förändras, förändrar det förutsättningar för människan att bo och verka på de platser där vi finns . Redan nu finns begreppet klimatflykting. Att vi behöver hejda ökningen av växthusgaser i atmosfären är ett faktum. Vi talar mycket om vikten av att minska användningen av fossila bränslen, bygga på ett energieffektivt sätt och om hur våra konsumtionsvanor ser ut. Det är också så att det vi äter spelar roll. orsakar mjölk- och köttproduktionen nära en femtedel av de globala växthusutsläppen. SLU-forskarna uppskattar att en hållbar mängd kött per svensk är 20, 30 eller möjligen . Bra att ha i åtanke är att svensken inte alltid varit en storkonsument av kött. Huvudorsakerna till att köttkonsumtion bidrar till en ökad växthuseffekt är att växthusgasen metan bildas i nötboskaps och fårs magar och i gödselstackar. Till det kommer lustgas från gödslad mark. Utsläpp av ett kilo metan eller lustgas har en större klimatpåverkan än utsläpp av ett kilo koldioxid. För att kunna jämföra utsläppen räknas de därför om till motsvarande mängd koldioxid. behöver en plan för att minska köttkonsumtionen som en del i arbetet med att hejda den ökade växthuseffekten.
mot · H102MJ406 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om se över möjligheten att införa ett producentansvar för textilier. Textilproduktion innebär allvarliga miljöproblem, och arbetsförhållandena för de människor som tillverkar våra kläder (och andra textilier) är ofta eländiga. Om detta finns många rapporter skrivna. Beroende på material så går det åt olika mycket vatten, kemikalier, energi och koldioxid för klädproduktion. bomull, den vanligaste textilråvaran, behöver sötvatten för att produceras. Konstmaterialet viskos kräver kemikalier per producerat kilo tyg. Inköpen av kläder och andra textilier ökar och ligger på per svensk. Bakgrunden till ökningen är att kläder ses på ett annat sätt ; inredning och modetrender påverkar vårt beteende. Klädkedjor lanserar nya kollektioner istället för till varje säsong. gör vi oss av med kläder som är hela och fullt användbara eftersom de inte längre känns moderna. Av de som vi köper slängs i hushållssoporna (förbränns sedan) och lämnas till välgörenhetsorganisationer. Resterande kan bli kvar i garderoberna eller lämnas som grovavfall. Önskvärt vore naturligtvis, för miljön, att mindre mängd textilier behövde produceras. Detta är svårt att styra eftersom det handlar om människans behov av att uttrycka sin personlighet och status genom kläder och just nu görs detta genom mer konsumtion, snarare än genom att man hittar en personlig stil som håller i längden. Det återstår att hitta ett bra system för insamling och återanvändning av textilier; den återanvändning som görs sker helt frivilligt. För att återvinning och återanvändning ska ske i större skala krävs ett system för insamling med ett producentansvar, det vill säga att producenterna ska ha ansvar för att ta tillbaka uttjänta varor och ta om hand dessa på miljömässigt bästa sätt. Sådana system finns för till exempel batterier och tidningar men alltså inte för kläder och andra textilier. I finns ett sådant system där syftet är att producentansvaret är ett styrmedel för att uppnå miljömålen. Tanken är att producenterna ska drivas att ta fram produkter som är lätta att återvinna, resurssnåla och inte innehåller farliga ämnen. tillfrågades cirka 1 000 svenskar av i om ett mer reglerat system för insamling av kläder. var positiva till ett sådant system. Med detta som bakgrund anser jag att regeringen bör se över möjligheten att införa ett producentansvar för textilier.
mot · H102MJ408 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att länsstyrelser och regioner bör få i uppdrag att stötta det svenska mathantverket. Eldrimner är ett nationellt resurscentrum för mathantverk. Arbetet med Eldrimner är initierat och styrt av företagare och förvaltas av i , vilket är en väl fungerande ordning. har en lång tradition att arbeta med mathantverk och är väl medvetet om att en stor del av besöken i länet sker just för mat- och smakupplevelser. Vi är övertygade om att maten är en viktig anledning även till besök i och att vi kan konkurrera i detta med andra matländer som och . Men det kräver en tydlig strategi och ett nära samarbete mellan producenter, myndigheter och andra inblandade. Allt fler människor är intresserade av att kunna äta god och näringsriktig mat. Ändå minskar den svenska matproduktionen och omkring hälften av den mat vi äter importeras från länder, där kemikalier och olika tillsatser är tillåtna i mat och där djurhållningen är långt ifrån den vi har i . Att på alla sätt stödja den svenska småskaliga matproduktionen är därför mycket viktigt, både för folkhälsan och för den svenska landsbygden. Om ska lyckas att utveckla sitt mathanterk måste ambitionen genomsyra alla nivåer i samhället. Att till exempel länsstyrelser inte bidrar till marknadsföring av det svenska mathantverket främjar inte ambitionerna. Vi har mathantverkare i hela landet som vill utvecklas och sälja sina produkter och med rätt förutsättningar är det möjligt. Det har inte minst Eldrimners arbete visat. Därför måste respektive länsstyrelse/region få ett tydligt uppdrag att ge sitt stöd till detta arbete.
mot · H102MJ409 · 2013-10-01 00:00:00 — Ingen spöanvändning vid ponnytrav tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte använda spö vid ponnytrav. I genomförs ungefär 1 200 ponnytravslopp . Du kan köra en häst i ett lopp från det att du fyller . Utrustningen du kan använda följer samma regler som övrig travsport. Enbart sulkyreglerna skiljer sig. Det innebär att barn får köra tävlingslopp med en mycket skarp utrustning till sina ponnyer. Till exempel får du använda spö på ponnyn. Det går inte att förvänta sig att barn kan bedöma var gränsen går när det gäller användning av dessa redskap. Det skickar också fel signal till barnen att de används. Rimligt vore att den som kör ponnytrav inte ska använda spö på sin ponny.
mot · H102MJ413 · 2013-10-03 00:00:00 — Teknikutveckling för ett kretsloppssamhälle tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att stimulera en teknikutveckling för ett kretsloppssamhälle. I begreppet kretsloppssamhälle ligger att de ämnen vi människor tar ut ur naturen ska återföras i så stor utsträckning som är möjligt. Perspektivet är både naturens och människans förutsättningar – vi försäkrar oss om att kommande generationer får tillgång till resurser vi själva tagit för självklara. En viktig aspekt av kretsloppet är att återföra näringsämnen, slam, matavfall och andra kompostrester från stad till land. För att minska risken att oönskade ämnen hamnar i de kommunala reningsverken krävs ett brett arbete med att avlägsna icke önskvärt vatten till kretsloppssystemet. Det är grunden för att nå kvalitetsmål och att skapa goda metoder för certifiering. Många aktörers insatser är således nödvändiga för att sammantaget skapa hög säkerhet och kvalitet. Frågan är också internationellt aktuell – strävan att återföra näringsämnen på ett säkert sätt är ett ämne för forsknings- och teknikutvecklingsinsatser i flera länder. Arbetet att återföra näringsämnen sker mot en bakgrund av att den ändliga resursen fosfor blir allt mera sällsynt inom en inte avlägsen framtid. Därför var det ett viktigt uppdrag regeringen gav 2012 att utreda hållbar utredning av fosfor. Reglering som ställer höga och rimliga krav på teknikutveckling är ett verksamt redskap för att skapa bred anpassning till höga krav som det stärker trovärdigheten hos allmänheten om att kretsloppsarbetet blir allt säkrare. Men om målen inte är nåbara och argumenten inte hållbara riskerar ett förslag som ska stimulera till teknikutveckling och metodutveckling att få motsatt effekt. I sådana fall blir effekten en stimulans till alternativa, mindre önskvärda behandlingsformer såsom förbränning. Sådana förslag skulle ha allvarliga miljö- och klimateffekter som de skulle kollidera med andra mål för god miljöutveckling. För ett långsiktigt hållbart kretsloppssamhälle är det angeläget att stimulans till teknikutveckling sker på sådant sätt att de bästa metoderna med de bästa effekterna faktiskt också är möjliga att genomföra med den bästa tillgängliga tekniken.
mot · H102MJ414 · 2013-10-03 00:00:00 — Förändringar av svensk fiskelagstiftning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svensk fiskelagstiftning. Genom reformen av EU:s gemensamma fiskeripolitik ska nu ett förbud mot utkast av fisk genomföras. Regeringen har uppdragit och erhållit redovisning från Havs- och vattenmyndigheten respektive om möjligheterna att genomföra ett sådant förbud i . Myndigheterna framhöll tydligt att det är nödvändigt med vissa förändringar av vår svenska fiskerilagstiftning för att möjliggöra förbudet. Regeringen träffade en överenskommelse med och om ett införande av ett utkastförbud i . Förbudet skulle träda i kraft , men har för skjutits upp och kan förmodligen träda i kraft . Kontrollen av utkastförbudet kräver, som våra myndigheter har framhållit, förändringar av den svenska fiskelagen. Regeringen bör därför lägga fram ett förslag till en ändrad fiskelag så att de överenskommelser som redan träffats och är försenade, samt gemenskapens nya fiskeripolitik, kan genomföras i vårt land.
mot · H102MJ416 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en strategi för användning av nanopartiklar i produkter samt för forskning om nanoteknik. Nanopartiklar är , är lika med . Nanoteknik är en teknologi som definieras som att arbeta med eller framställa saker i atomstorlek. Tekniken håller på att revolutionera många områden inom elektronik, ytbehandling, medicin, energi med mera. Vinsterna är stora men så även riskerna. Nanopartiklar i molekylstorlek har ofta andra egenskaper än samma ämne i större storleksmassa. Små nanopartiklar kan vara farligare för hälsan än större. Än finns inget gränsvärden för nanopartiklar. Nanopartiklar sprids lätt och försiktighetsprincipen bör gälla när nya ämnen tas fram. Nanopartiklar kommer med tiden att läcka ut i luften, via avlopp och vattendrag. Väl ute i naturen kan de ackumuleras i näringskedjan. Nanotekniken kan få omfattande miljö- och hälsoproblem som vi inte kan förutse . Eftersom nanopartiklar är mycket små partiklar kan de ta sig in i våra kroppar via huden, luftvägarna eller ögonen. Kunskapen om hur människa och miljö kan exponeras för nanomaterial är sparsam. Behovet av forskning och metodutveckling för att bedöma risker med nanomaterial är därför fortfarande stort. EU:s kemikalielagstiftning (Reach) är inte alltid tillämplig på nanoteknik eftersom det går att tillverka stora mängder nanopartiklar innan man når upp till de gränsvärden där det krävs tester av tillverkarna. På marknaden finns en hel del produkter som utnyttjar nanoteknik. Sådana produkter är bland annat solkrämer som innehåller nanostora titandioxidpartiklar, antimikrobiska accessoarer som innehåller nanosilver och matlagningsredskap och elektronik som utnyttjar nanoteknik. är det lagstiftat att kosmetiska produkter med ämnen i nanostorlek ska ha en speciell märkning på förpackningen. Ämnen som förekommer i nanostorlek ska märkas ut med ordet (nano) i innehållsförteckningen. har ett femtiotal länder en nationell strategi för nanoteknik. behöver samla resurserna kring nanoforskningen och forska även på etik och säkerhet kring nanoteknik.
mot · H102MJ417 · 2013-10-03 00:00:00 — Innehållsdeklaration av salt i maten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om innehållsdeklaration av salt i maten. Salt är något vi alla behöver i lagom mängd, men överdosering av salt i mat är giftigt. Många av våra halvfabrikat av livsmedel innehåller för mycket salt. Ett för högt saltintag kan leda till bland annat högt blodtryck, vilket är att stort hälsoproblem i . av befolkningen lider av för högt blodtryck, vilket kan leda till många komplikationer och nedsatt hälsa. Det rekommenderade saltintaget är 5–salt per dag och vi svenskar äter i genomsnitt det dubbla. För att komma till rätta med denna utmaning måste det vara lätt att äta rätt. är det dessvärre relativt svårt att undvika för mycket salt i maten, då det inte alltid framgår av innehållsförteckningen hur mycket salt som varan innehåller. I finns en lagstiftning om varningstext på produkter som innehåller mycket salt och i har myndigheterna tecknat avtal med företag som producerar livsmedel om att de ska minska saltmängden. Det är viktigt att medvetenheten blir högre om hälsoeffekterna av för högt saltintag och att det tydligt framgår i innehållsförteckningen hur mycket salt en vara innehåller. Regeringen bör därför överväga att göra en översyn om hur konsumenterna kan få ökad medvetenhet om saltets negativa hälsopåverkan samt se över gällande regler vad det gäller vilken information konsumenterna har rätt att få via innehållsförteckningen för livsmedel.
mot · H102MJ426 · 2013-10-02 00:00:00 — Förbud mot halal- och koscherslakt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den ska söka undantag i EU så att kan förbjuda import av kött från djur som slaktats utan bedövning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kött från djur som slaktats utan bedövning och som säljs i ska märkas med en tydlig varningstext. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i EU ska driva frågan att kött från djur som slaktats utan bedövning ska märkas med en tydlig varningstext inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den ska inta en stark hållning gentemot EU där man kräver generella förbud mot obedövad slakt inom hela unionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag till lagstiftning om att allt kött som köps in via offentlig upphandling ska komma från djur som slaktats i enlighet med svenska djurskyddsregler.1 1 Yrkande 5 hänvisat till FiU. Många svenskar äter kött från djur som halal- eller koscherslaktats, ofta helt utan att veta om det. Slaktmetoderna innebär kortfattat att djuren slaktas och avblodas helt utan bedövning, vilket innebär ett utdraget dödsförlopp med onödigt lidande, smärta och ångest. Eftersom det verkar finnas en marknad för dessa produkter, och därmed också ekonomiska incitament, börjar allt fler köttproducenter övergå till dessa slaktmetoder. är det endast som förbjuder obedövad slakt. Andelen kött som slaktats med dessa båda slaktmetoder är växande. I vissa producentländer slaktas till exempel allt får och lammkött med tillvägagångssättet. I en rapport från framkommer det att av nötkreaturen inom EU slaktas utan bedövning. Bara i slaktas, enligt siffror från , så många som 114 miljoner djur genom halalslakt, och 2,1 miljoner djur genom koscherslakt – . Det är oroväckande siffror. Det är svårt att exakt säga hur man bäst angriper detta växande problem, men tror att problematiken behöver angripas ur flera vinklar. Dels måste inta en stark hållning gentemot EU där man kräver generella förbud för denna brutala form av slakt, dels måste aktivt söka undantag i EU så att kan förbjuda import av kött som slaktats med metoder som avviker från intentionerna i svensk djurskyddslagstiftning. Kött från djur som slaktats och avblodats utan bedövning ska också, innan fått till ett importförbund, märkas med en tydlig varningstext för att möjliggöra för konsumenterna att välja bort dessa produkter. Även frågan om märkning är en fråga som aktivt bör driva gentemot EU. ska kräva att all mat som upphandlas via offentlig upphandling garanteras vara från djur som slaktats och avblodats efter bedövning i enlighet med svenska djurskyddsregler.
mot · H102MJ438 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en än mer aktiv förvaltningspolitik i fråga om säl och skarv. är det land i som har överlägset störst antal skarvar. Detta enligt en nyligen publicerad projektrapport från för miljö och energi (DCE) vid i . I rapporten presenteras en europeisk sammanställning över hur mycket mellanskarv som finns i . I har den exempelvis gått från i princip inga bon alls till ca 5 500 bon . Även när det gäller gråsäl noteras en kraftig ökning av beståndet i . Det allt mer utbredda beståndet av gråsäl och främst mellanskarv innebär att yrkesfisket, som redan bedriver verksamhet under mycket hårda förhållanden, får en ännu svårare arbetssituation att hantera. Forskning visar att säl och skarv äter sammanlagt större mängd torsk, abborre och öring än vad yrkesfisket fångar under . För yrkesfisket, en av basnäringar, är detta synnerligen negativt. Det kustnära yrkesfisket drabbas både av en gradvis minskning av fiskbestånd och av skador på redskap. Då det bland annat är människans agerande som gett konsekvenser på bestånden av gråsäl och skarv borde vi ta ansvar för att återställa balansen i det ekologiska systemet. En parallell återfinns i den kontrollerade jakten på älg, rådjur, vildsvin m.m. som syftar till att bevara en ekologisk balans. För att avhjälpa problemet, med de skador som säl och skarv åstadkommer på fiskbestånden, är det bra att en översyn nu görs. Behovet av en mer aktiv förvaltningspolitik, direkt kopplad till bestånden av säl och skarv kan inte nog understrykas. Regeringens intentioner med en levande havsmiljö tillsammans med ett kustnära och levande fiske bör balanseras mellan fiskbeståndens återväxt, sälens och skarvens antal och yrkesfiskarnas fångstmöjligheter. Därför bör regeringen överväga att, liksom för andra predatoriska arter, utveckla en än mer aktiv, forskningsbelagd och systematisk förvaltningspolitik även för beståndet av säl och skarv.