ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102So644 · 2013-09-27 00:00:00 — Om möjligheten att söka vård över gränsen mellan och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att överväga behovet av en översyn gällande möjligheten att söka vård över gränsen mellan och . I finns traditionellt ett stort samarbete över gränsen. Utbytet av varor och tjänster över gränserna är en naturlig del av mångas vardag. I finns till stora delar en gemensam kultur och ett gemensamt språk på båda sidor av gränsen mellan och . Trots mångåriga existens och de båda staternas medlemskap i unionen finns det fortfarande många omotiverade gränshinder kvar i både och , inte minst när det gäller möjligheten att få vård i närområdet över gränsen. I praktiken upplever många vårdtagare på den svenska sidan svårigheter med att få vård och behandling på sjukhus eller hos läkare i . Inte alldeles för sällan beror detta på en ovilja hos i att betala för vården i vårt närmaste EU-grannland. måste en boende i exempelvis resa till för att kunna genomföra en förlossning. En resa på enkel väg; detta trots att lasarettet i finns på nära avstånd. Rätten till att kunna söka vårdgivare, också över gränserna, bör kunna vara en naturlig del av svenska vårdtagares möjligheter till sjukvård. Detta bör också vara en naturlig konsekvens av både och medlemskap i unionen. ovilja att betala får inte vara ett praktiskt gränshinder som reducerar svenska patienters möjligheter att söka vård över gränsen.
mot · H102So645 · 2013-09-27 00:00:00 — Om placerade barn och nationell adoption tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över regelverket gällande vårdnadsöverflyttning för placerade barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att överväga en översyn av regelverket så att fler barn kan prövas för nationell adoption. Alltför många barn lever i familjer med så stora problem att det inte är lämpligt att barnen stannar i den miljön. placeras dessa barn huvudsakligen i olika fosterhem. Det är inte ovanligt att barnet flyttar runt mellan olika fosterhem. En situation som innebär att barnet ständigt tvingas byta miljö, skolor och umgänge. Det finns en formell juridisk möjlighet att överflytta vårdnaden om omhändertagna barn från de biologiska föräldrarna till fosterföräldrarna och även en formell skyldighet att pröva frågan. I praktiken sker detta i mycket liten utsträckning av kommunernas socialnämnder och socialtjänst. En undersökning från visade att valde att göra en ansökan om överflyttning av vårdnaden i endast ett av fem fall. Det finns anledning att se över befintligt regelverk på så sätt att fler barn kan få en permanent vistelse hos fosterfamiljer med fullt vårdnadsansvar. I adopterades 2010 1 389 barn, av dessa var 786 internationella adoptioner. Relativt få barn får därmed nya föräldrar genom inhemsk adoption. Adoptioner kan innebära många fördelar för barnet, enligt jämförande forskning på adopterade barn, fosterbarn och barn som återvänt eller blivit kvar hemma. Adopterade barn har bättre fysisk utveckling, de klarar skolan bättre och känner generellt ett större välbefinnande. Ett annat viktigt resultat är att betydligt fler adopterade barn upplever att de har en familj – och trygghet i sin tillvaro – för livet. Frågan om nationella adoptioner bör inte vara en generell lösning för att lösa familjeproblem. Det måste i stället mer ses som en lösning för några barn med särskilda behov och förutsättningar. Frågan om adoption bör däremot kunna tas upp oftare som ett alternativ till långvariga placeringar. En tumregel bör vara att ska pröva frågan när de bedömer att det finns små chanser för ett placerat barn att återvända till sin biologiska familj samt vid placeringar av barn som sammanhängande varit placerade . I de fallen borde frågan om adoption automatiskt tas upp till prövning. Regeringen bör därför överväga behovet av en översyn av regelverket gällande nationella adoptioner.
mot · H102So646 · 2013-09-27 00:00:00 — Hembesök hos äldre över 75 år tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över förutsättningarna för förebyggande hälsobesök hos äldre . Förebyggande hembesök syftar till att behålla självständigheten och hälsan hos äldre personer som bor kvar i hemmet samt för att minska risken för sjuklighet och vårdberoende hos denna grupp. I är kommunerna skyldiga att genomföra den här typen av hembesök , och även i finns en nationell policy som syftar till regelbundna hembesök hos äldre personer. Även i finns det vissa kommuner som erbjuder hembesök, företrädelsevis för äldre personer . Innehållet i hembesöken kan variera, men i normalfallet innefattar besöken information om hur kommunens äldreomsorg fungerar, åtgärder för att undvika fallskador, risker i hemmet, aktiviteter i närområdet, livsstilsrelaterade faktorer såsom motion, sömn, kost och näring. Andra inslag i hembesöken kan till exempel vara lättare hälsokontroller och kartläggning av olika funktionsförmågor. Överenskommelser om åtgärder eller förändringar kan följas upp vid nästkommande besök eller annan överenskommen tidpunkt. Det är viktigt att hembesöken utförs av personal med kompetens i sociala och hälsorelaterade frågor. Det kan exempelvis vara distriktssköterskor men även arbetsterapeuter, hemtjänstassistenter och biståndshandläggare. Viktigt är att den personal som ska genomföra besöken erbjuds adekvat utbildning. Erfarenheterna från såväl som de kommuner som provat detta i är mycket goda och det finns en förhållandevis klar evidens på att risken för allvarlig sjuklighet eller framtida vårdberoende i många fall kan minskas. Regeringen bör därför överväga möjligheten att se över olika möjligheter att stödja kommunerna i deras arbete med förebyggande hembesök för äldre .
mot · H102So647 · 2013-09-27 00:00:00 — Om obligatorisk lag om valfrihetssystem (LOV) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över behovet av att införa en obligatorisk LOV (lagen om valfrihetssystem). Lagen om valfrihetssystem (LOV) har visat sig vara oerhört framgångsrik. Med lagen har makten över primärvård och äldreomsorg i stor utsträckning flyttats från politiker till medborgarna. LOV har lett till att det är fritt fram att öppna vårdcentraler eller hemtjänstföretag och det är ytterst medborgarnas beslut om verksamheterna ska finnas kvar eller inte. LOV har öppnat upp för ett antal nya företag inte minst i traditionellt kvinnodominerade yrken. Detta är en positiv utveckling där de som arbetar inom vården eller äldreomsorgen får fler arbetsgivare att välja bland. Vi kan också se en utveckling där sjukskrivningarna generellt sett har minskat, vilket gör att kommunerna inte behöver ta in lika många vikarier som . Det finns dock kommuner som fortfarande inte har infört LOV. Det är ett grundläggande demokratiskt problem när valfriheten begränsas av vilken kommun man bor i och vilken politisk majoritet den egna kommunen har. I norra är det ett förhållandevis stort antal kommuner som inte har infört LOV eller som har haft LOV , men senare backat tillbaka och återtagit all verksamhet i egen regi. Att inte låta människor ha möjligheten att välja sin egen omsorg är ytterst att omyndigförklara dem. Valfriheten måste gälla alla medborgare i hela landet oavsett var man geografiskt bor. Regeringen bör därför överväga möjligheten att se över behovet av en ändring i lagen om valfrihetssystem så att lagen blir tvingande för kommunerna att införa.
mot · H102So648 · 2013-09-27 00:00:00 — Om legitimationskrav för socialsekreterare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att överväga behovet av ett legitimationskrav för socialsekreterare. Att arbeta som socialsekreterare är en svår uppgift, inte minst i situationer som berör barn. Det är väsentligt att den erfarenhet och kunskap som professionen har får ett genomslag när beslut fattas för enskilda. Det ställer också stora krav på yrkesskicklighet och erfarenhet hos den enskilde socialsekreteraren. En mer självständig social profession, med en tydligare ansvarsfördelning mellan den lokala politiska nivån och professionen, betyder att även frågan om kompetenskraven för socialsekreterare behöver utredas närmare. Vilka krav på formell kunskap och införskaffad erfarenhet som ska ställas för att få arbeta med exempelvis hårt utsatta måste klarläggas. Det är också viktigt att hantera frågor omkring hur socialsekreterare eller socialchefer som brister i sin yrkesutövning ska granskas och formellt prövas i sin lämplighet. I det sammanhanget är det mycket som talar för att bör ställa ungefär samma krav på legitimationskrav på myndighetsutövande medarbetare i socialt arbete som vi har inom t.ex. medicinska yrken eller bland lärare. Självfallet kommer ett sådant arbete ta att genomföra och måste också hänga ihop med en genuin förändring av kunskapskraven. Åtminstone är det viktigt att socialsekreterare som arbetar med hårt utsatta barn får en bredare kompetensprofil och starkare kunskapskrav än vad som fallet är . Med tanke på detta kan ett legitimationskrav för sådana socialsekreterare behöva utredas närmare. Jag vill därför informera regeringen om möjligheten att överväga behovet av ett legitimationskrav för socialsekreterare och då särskilt de som i sin yrkesutövning arbetar med utsatta barn.
mot · H102So654 · 2013-09-25 00:00:00 — Om behovet av hbt-certifieringar inom offentligt finansierad omsorg och vård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av hbt-certifieringar av offentligt finansierad omsorg och vård. Alla verksamheter som erbjuder vård och omsorg till medborgarna bör bemöta sina kunder, patienter och brukare med kunskap och respektfullt bemötande utifrån ett hbt-perspektiv. har kommit långt när det gäller att motverka diskriminering av homo-, bi- och transpersoner, men är det långt kvar innan vår lagstiftning och vårt antidiskrimineringsskydd efterlevs till i alla offentligt drivna verksamheter. En viktig del i det fortsatta arbetet med att motverka okunskap och främja respekt och tolerans handlar om att på alla nivåer öka personalens kunskaper om hbt-personers särskilda förutsättningar och villkor. Det kan handla om i skolan, i ett äldreboende eller i landstingens ungdomsmottagningar. På alla nivåer behöver personalen ständigt utbildas i ökad hbt-kunskap. Certifieringsarbetet innebär ett åtagande där en överenskommen genomförandeplan, innefattande utbildningsinsatser och annat internt utvecklingsarbete, ska följas. Målsättningen måste vara att samtliga anställda ska ha en kunskapsnivå motsvarande grundutbildning i hbt-frågor. Kommuner och landsting måste säkerställa att man aktivt och kontinuerligt arbetar för att skapa en öppen och inkluderande arbetsmiljö utifrån ett hbt-perspektiv och skapa ett välkomnande och respektfullt bemötande av brukare, patienter och klienter utifrån ett hbt-perspektiv. Alla verksamheter bör ha en plan för att motverka diskriminering och klagomål utifrån sexuell läggning eller könsidentitet. Regeringen bör därför se närmre på möjligheterna att mer aktivt stödja och uppmuntra kommuner och landsting så att dessa i större omfattning kan erbjuda sina klientnära verksamheter en hbt-certifiering enligt ovanstående.
mot · H102So655 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över stödet till hörselinstruktörer. lider över en miljon svenskar av nedsatt hörsel i olika grad enligt (). är ett inkluderande land där vi håller ihop. Därför måste utgångspunkten också vara att alla medborgare ska få tillgång till samhällets alla funktioner så långt det är möjligt. De som lider av hörselnedsättning och är i behov av särskilt stöd för att klara sina vardagliga åtaganden kan få hjälp av särskilda hörselinstruktörer. Att människor med nedsatt hörsel kan ta del av samhället och kommunicera på lika villkor som andra människor underlättas därmed av hörselinstruktörernas hjälp. Hörselinstruktörerna kan bland annat göra följande: Hjälpa människor som redan har en hörapparat att använda den. Hjälpa till med rengöring av öroninsats. Hjälpa till med byte av batteri, slang och sladd. Hjälpa till med information, råd och stöd i hörselfrågor. Hjälpa till med och vara ett stöd i kontakter med hörselkliniken. Genom detta har också fler människor med nedsatt hörsel fått en bättre möjlighet att bo kvar i sina hem. är detta något som inte kommer alla till del. Vi anser därför att regeringen bör överväga möjligheten att göra en översyn av hur stödet till människor med nedsatt hörsel via hörselinstruktörer kan fungera bättre och på lika villkor över hela .
mot · H102So664 · 2013-09-06 00:00:00 — "Mental Health and Work: ". Baserat på uppgifter från Barn och ungas hälsa, vård och omsorg 2013. Barns och ungas hälsa, vård och omsorg 2013. Överenskommelse 2009 mellan regeringen och SKL: Att landsting ska erbjuda tid för bedömning inom och beslutad fördjupad utredning eller behandling inom inom barn- och ungdomspsykiatrin. 3 kap. 6 a§ SoL. Studio ett, radio P1 120806. Enlig bekräftar på att det kan röra sig om ett sådant antal.
mot · H102So672 · 2013-09-17 00:00:00 — AT- och ST-tjänstgöring för sjuksköterskor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över förutsättningarna för allmäntjänstgöring och specialisttjänstgöring för sjuksköterskor. har vårdutbildningarna reviderats påtagligt. Det har medfört många goda effekter i form av nya kurser, och därmed har nya kunskaper tillförts de studerande. För studerande på sjuksköterskeutbildningen på högskolenivå har forskningsinriktningen utökats påtagligt. Det är naturligtvis oerhört viktigt för yrkets utveckling. Behovet av omvårdnadsforskning är stort. Men eftersom utbildningen inte förlängts har forskningsinriktningen skett på bekostnad av det praktiska arbetet med avancerad omvårdnad. De studerande som sökt in på utbildningen efter ett teoretiskt gymnasieprogram får därför en allt för kort praktisk-klinisk kunskapsbas och får svårt att diagnostisera och behandla patienten på en avancerad nivå. Många nyutexaminerade sjuksköterskor upplever ett glapp mellan sin teoretiska utbildning och den verklighet som möter dem i yrkeslivet. De känner sig osäkra och behöver en omfattande introduktion innan de kan arbeta självständigt. infördes den obligatoriska praktiktjänstgöring efter läkarexamen som kallas allmäntjänstgöring (AT). AT syftar till att komplettera den praktiska tjänstgöringen i den kliniska grundutbildningen och ge läkarna de ytterligare erfarenheter som är nödvändiga. Klinisk tjänstgöring har visat sig fungera väl för läkare. Motsvarande bör därför införas för sjuksköterskor. Fördelarna med AT för sjuksköterskor är bland annat att patienterna får en bättre omsorg med tryggare sköterskor, att sjuksköterskeyrkets status höjs och rekryteringsmöjligheterna förbättras. Praktik inom fler områden underlättar valet för sjusköterskor som vill specialisera sig, och med en bred kunskap om vården underlättas också samverkan mellan olika vårdgivare. På motsvarande sätt finns också en specialisttjänstgöring (ST) för läkare. Specialisttjänstgöring är en av reglerad utbildning som legitimerad läkare kan genomgå för att bli specialiserade inom ett visst medicinskt område. Motsvarande utbildning bör därför även införas för legitimerade sjuksköterskor. Behovet av specialistutbildade sjuksköterskor är stort, och precis som behovet av grundläggande AT för sjuksköterskor för att säkra tillgången till kompetenta sjuksköterskor behövs ST för sjuksköterskor för att upprätthålla kvaliteten inom den högspecialiserade sjukvården. Vi står inför en stor generationsväxling inom vårdsektorn där många med stor erfarenhet av vårdarbete och handledning lämnar yrket. Det innebär att det ställs allt större krav på den som är ny sjuksköterska. Dessutom minskar tillgången på specialistutbildade sjuksköterskor. Mot den bakgrunden bör regeringen överväga möjligheten att se över förutsättningarna för en allmän tjänstgöring också för sjuksköterskor liksom en specialisttjänstgöring för legitimerade sjuksköterskor.
mot · H102So673 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av utbildningen för sjuksköterskor. Utvecklingen mot en mer akademisk utbildning är helt nödvändig för dagens sjuksköterskor för att möta sjukvårdens framtidsutmaningar. Det är angeläget att ge nyutbildade sjuksköterskor en bra introduktionstid och möjligheter att växa in i yrket. Det har länge diskuterats och funnits ett stort intresse för någon form av introduktion motsvarande läkarnas AT-tjänstgöring. En allmäntjänstgöring skulle öka patientsäkerheten och kvaliteten inom vården. I förlängningen skulle det även bidra till minskad personalomsättning inom hälso- och sjukvården eftersom belastningen för nyutexaminerade sjuksköterskor inte blir lika stor som . Med en allmän tjänstgöring skulle kunskaperna hos framtida sjuksköterskor säkerställas och statusen för yrket höjas. Det skulle även innebära en möjlighet att tjänstgöra inom olika specialiteter under handledning och därför ge den nyutbildade sjuksköterskan en bredare bas att stå på. Genom att ta del av flera verksamheten skulle det också underlätta valet av specialisering längre fram. Vilket är mycket angeläget då det råder brist på specialistsjuksköterskor. Dagens högspecialiserade hälso- och sjukvård med korta vårdtider ställer stora krav på medarbetarna inom hälso- och sjukvården. Även en ny modell för utbildning av specialistsjuksköterskor likt läkarnas ST-tjänstgöring är aktuellt, något som vårdförbundet arbetat för . Ett exempel är en ny utbildning som planeras på neonatalvården på och i . Planen är att utforma en akademisk specialisttjänstgöring för sjuksköterskor, liknande den ST-tjänstgöring som läkare gör för att specialisera sig. Det innebär att den sjuksköterska som vidareutbildar sig kommer att ha en utbildningsanställning med lön, och alltså inte behöver ta tjänstledigt eller finansiera sin vidareutbildning själv. Den akademiska specialisttjänstgöring som är under utformning kommer att leda till en specialisering inom barnsjukvård med nyföddhetsvård som särskild inriktning. Alla som arbetar inom hälso- och sjukvård har behov av en modern och kvalitativ utbildning. Att få möjlighet till en bättre introduktion i yrket och fler vägar till specialisering är viktigt och angeläget. Därför bör regeringen få i uppdrag att se över utbildningen av sjuksköterskor och specialistsjuksköterskor.
mot · H102T202 · 2013-09-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av infrastrukturinvesteringar i . Genom sitt geografiska läge spelar infrastrukturen i en stor roll för resten av . Pålitliga, effektiva och hållbara transporter av såväl personer som gods är av avgörande betydelse för vår konkurrenskraft. Investeringar i infrastruktur och bättre kollektivtrafik är viktiga åtgärder för att förbättra pendlingsmöjligheterna. Kollektivtrafiken i har byggts ut kraftigt och resandet har fördubblats . Kollektivtrafiken binder samman och skapar möjlighet för människor att bo, arbeta och verka i hela . har högre arbetslöshet än i övriga landet. bidrag till BNP skulle kunna öka med 40 miljarder om sysselsättningen kom upp i samma nivå som i övriga landet. Andelen resande med kollektivtrafiken är dock lägre än i t.ex. . Att underlätta arbetspendling är en del av en god arbetsmarknadspolitik. Byggandet av de stora forskningsanläggningarna och i kommer att kräva stora investeringar i transportinfrastruktur. Dessa forskningsanläggningar tillhör de största satsningarna på forskningsinfrastruktur i historia. Anläggningarna byggs för att bli världsledande. väntas öppna för nya framsteg inom materialvetenskap, life science, nanoteknologi, energi-, klimat- och miljövetenskap. ESS är ett flervetenskapligt forskningscentrum baserat på världens mest kraftfulla neutronkälla. Här öppnas upp för forskning inom en mängd olika områden. Ett nytänkande, kanske i form av superbussar med avsevärt större kapacitet än en vanlig buss och spårvagnstrafik i , är sannolikt nödvändigt för att klara de resandevolymer som blir aktuella. Dessa anläggningar är av nationellt intresse. Vid fördelningen av de statliga anslagen till investering i infrastruktur bör behov beaktas utifrån vad som ovan anförts. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · H102T203 · 2013-09-18 00:00:00 — Bredband till alla hushåll tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla i , på sin permanenta adress, ska ha tillgång till bredband av så bra kapacitet att det är möjligt att delta i samhällslivet och den demokratiska processen samt att nyttja service och driva företag. Alla svenska medborgare ska ha tillgång till bredband där de är folkbokförda. Bredbandet ska ha så bra kapacitet att det är möjligt att delta i samhällslivet och den demokratiska processen samt att nyttja service och driva företag. Det här är ett led i att människor som vill ska kunna bo, leva och verka på landsbygden. handlade det om att bygga ut el-, väg- och telenätet. handlar det bland annat om att tillhandahålla bredband med så god kapacitet att medborgarna i hela landet kan delta i samhället på lika villkor. ska därför besluta om att alla fast boende i ska ha tillgång till bredband i sin permanentbostad.
mot · H102T204 · 2013-09-16 00:00:00 — Ökad konkurrens på internet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta för användare av internet och e-postkonton att byta tjänsteleverantör. Allt fler människor är beroende av internet för att uträtta vardagsärenden. Vi får och betalar räkningar, kommunicerar med familj, vänner, myndigheter och företag via internet. fyller e-posten en central funktion. För att få ta del av olika internetbaserade tjänster måste man ha tillgång till ett e-postkonto. Internetleverantören tillhandahåller ofta e-postkonton till sina kunder, men det finns också från internetleverantören fristående e-posttjänster på nätet. Som konsument kan det efter en tids användning av en e-postadress vara svårt att hålla ordning på vilka företag, myndigheter och andra man använt just e-posten som redskap för att registrera sig som kund och kommunicera. Om man skulle vilja byta internetleverantör och har nyttjat e-postkonto hos denna uppstår därigenom en oönskad inlåsningeffekt. Det blir svårt, på gränsen till ogörligt, för den enskilde konsumenten/medborgaren att försäkra sig om att man inte, genom att man tvingas byta e-postadress, förlorar en viktig kontakt eller möjligheten att utnyttja en internetbaserad tjänst där man använt e-postadressen som ingång. Inom telefonin har man för att öka konkurrensen infört möjligheten att portera (behålla) sitt telefonnummer vid byte av leverantör. Det vore önskvärt att det vidtas åtgärder för att förbättra möjligheten för användare av internet att enkelt byta internet- eller e-postkontoleverantör utan att riskera att viktiga kontakter eller tjänster, beroende av den e-postadress man innehavt, bryts. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening.