mot · H102Fi282 · 2013-10-01 00:00:00 — har i en stor studie konsulterat runt 60 000 människor och gjort 23 specifika landsstudier som omfattade runt 40 000 människor.30 I denna studie fick människor i fattigdom såväl i stad som på landsbygd beskriva hur de ser på sin livssituation och ange vilka problem de har samt prioritera dem. Flertalet fattiga människor lever på landsbygden och majoriteten av dem gav högsta prioritet åt problem som har med säker tillgång till livsmedel samt inkomster att göra. I två studier framkom att otillräcklig tillgång till eller dåligt dricksvatten var det främsta problemet.31 Med de fattigas behov som utgångspunkt ter det sig därför naturligt att vi i högre grad vill prioritera satsningar på jordbruksutveckling, hållbart skogsbruk, rent vatten och grundläggande sanitet för att främja en säker tillgång till livsmedel. Detta kan rädda liv samt motverka ohälsa, hunger, extrem fattigdom och svältkatastrofer. En rapport från bekräftar också att satsningar på jordbruksutveckling är ett av de mest grundläggande och viktiga verktygen för att kunna bekämpa fattigdom och gynna utvecklingen i utvecklingsländer.32 Tillgången till livsmedel, rent vatten och grundläggande sanitet är också en fråga som i högsta grad berör kvinnors levnadsvillkor på många sätt och satsningar på dessa områden kan minska barn- och mödradödligheten, vilket ingår i millenniemålen. För att främja en ekonomisk utveckling som kan ge möjlighet till ökade inkomster vill vi även prioritera satsningar på utbildning samt stimulera företagande, där det är särskilt viktig att verka för flickors och kvinnors rätt till utbildning. Utöver säker tillgång till livsmedel uttryckte kvinnorna i studie även problem som har med ohälsa, dåliga utbildningsmöjligheter för barnen samt brist på mödravård och möjlighet till familjeplanering vara prioriterade.33 Därför anser vi att satsningar även inom dessa områden är av vikt. Även om vi utgår från dessa prioriteringar är det naturligtvis viktigt att det finns en flexibilitet och att biståndet kan ta sig olika former beroende av behoven hos folket och situationen i det aktuella samarbetslandet. Vi vill även ge fortsatt stöd till det breda arbete som FN och gör för att främja millenniemålen. Att uppnå fungerande demokratiska samhällen där mänskliga fri- och rättigheter respekteras och människor kan uppnå ett välstånd inte bara vad gäller tillgång till livsmedel och ökade inkomster är en viktig utgångspunkt för allt utvecklingssamarbete. En sådan förändring behöver komma inifrån och drivas av inhemska krafter och individer som har en förståelse och kunskap om lokala förutsättningar.34 35 Därför vill vi i det svenska bilaterala biståndet prioritera satsningar i det civila samhället som ger större möjligheter för människor att vara med och påverka sin egen livssituation och verka för demokrati och mänskliga rättigheter. Genom en grundlig översyn av ineffektivt bistånd, en större koncentration av biståndet till de minst utvecklade länderna och färre inriktningar kan vi gradvis minska kostnaderna för utvecklingsbiståndet och ha en biståndsram på av BNI, vilket är i linje med . som vi minskar utgifterna för utvecklingsbiståndet genom tydligare fokus på de satsningar som ger mest utdelning så stärker vi även det humanitära biståndet. Krig och naturkatastrofer gör att tiotals miljoner människor är på flykt – i regel i mindre utvecklade länder och regioner. Vi har till exempel en humanitär katastrof vad gäller alla människor som är på flykt från . finns på plats för att ge stöd och hjälp till dessa utsatta flyktingar. Trots att UNHCR gör stor nytta, skapar stort mervärde per satsad krona och vädjar om ytterligare stöd uppgår det svenska stödet till UNHCR till endast . gör regeringen avräkningar i biståndet på flera miljarder för flyktingmottagning i . Vi betraktar det som en principiellt dålig utgångspunkt att betrakta kostnader för flyktingmottagande i som en del av den gängse biståndsramen, till skillnad från regeringen. Denna insikt tillsammans med en ansvarsfull flyktingpolitik leder oss till att renodla biståndsramen och därmed undvika att betrakta flyktingmottagande i som bistånd. Detta leder till att vi också kraftigt kan öka biståndet till UNHCR för att för att hjälpa så många verkligt nödställda människor som möjligt. När vi renodlar och effektiviserar det svenska biståndet är en viktig del att vi kraftigt höjer anslagen till UNHCR. biståndspolitik hjälper således betydligt fler verkligt nödställda människor. 6.4 Återställd generell sänkning av sociala avgifter ambition är att det ska vara tämligen billigt att anställa och arbeta. Vi kan dock konstatera att regeringens generella sänkning av arbetsgivaravgiften varit dyr i förhållande till det resultat den renderat. Studier pekar även på att generella sänkningar av sociala avgifter på lång sikt endast har små effekter på sysselsättningen emedan sänkta avgifter tenderar att övervältras till högre löner och därmed påverkar sysselsättningen enbart i form av att högre reallöner leder till ett ökat arbetsutbud.36 Den generella sänkningen är också mer än så dyr i förhållande till ett femte steg i jobbskatteavdraget, mätt i antal jobb per krona, enligt regeringens egen utvärdering.37 Mot bakgrund av detta avser vi att återställa regeringens generella sänkning för att istället fokusera resurserna mot småföretagarna. En sänkning i form av ett arbetsgivaravdrag, mer fokuserat på de mindre bolagen, bedöms ge större effekt än en generell dito. Liksom den generella arbetsgivaravgiftssänkningen har visat sig ineffektiv har även den generella sänkningen för ungdomar fått utstå hård kritik. I princip hela den samlade ekonomiska expertisen har ifrågasatt regeringens ungdomsrabatt, som innebär att det för ungdomar upp till betalas endast halverad arbetsgivaravgift. Bland annat förordar ett avskaffande av den generella sänkningen av arbetsgivaravgiften för personer upp till 26 år.38 Även landar i samma slutsats och hävdar att Lägre arbetsgivaravgifter för alla ungdomar är en dyr och ineffektiv åtgärd för att sänka ungdomsarbetslösheten.39 Av samma anledningar förordar även ett avskaffande av rabatten för att istället kunna genomdriva reformer som på allvar kan komma tillrätta med ungdomsarbetslösheten, inte minst genom vår satsning på lärlingsjobb. 6.6 Återställd brytpunkt för statlig skatt motsätter sig en höjning av den första brytpunkten för statlig skatt. Brytpunkten ligger på och gynnar alltså enbart individer över det inkomstskiktet. Det kan alltså inte sägas minska trösklarna till arbetsmarknaden nämnvärt. Enligt regeringens egen utvärdering så påverkas antalet sysselsatta överhuvudtaget inte av en höjning av brytpunkten.40 6.7 Återställd restaurang- och cateringmoms Regeringens sänkning av restaurang- och cateringmomsen var en oerhörd felprioritering. Den är väldigt kostsam och även om det är för tidigt att mäta resultatet av sänkningen har studier gjorts som bedömer att antalet jobb uppgår till som högst ett par tusen.41 Jämförelser med , där en liknande satsning blev en direkt besvikelse, bekräftar denna analys. skriver att deras bedömning är att regeringens beräknade effekter på arbetslösheten och sysselsättningen av sänkt mervärdesskatt är överskattade samt att när det gäller restaurang- och cateringtjänster är vår bedömning att argumentet för reducerad skattesats är svaga.42 pragmatiska hållning gör att vi prioriterar annorlunda och avser att återställa momssatsen till . Det finns andra åtgärder som ger bättre utdelning, räknat i antal jobb per satsad krona. Beräkningar visar därtill att kostnaden inte minskar nämnvärt , utan tvärtom att den låga självfinansieringsgraden kvarstår över hela budgetperioden.43 6.8 Återförande av Stabilitetsfonden beslutade att inrätta en stabilitetsfond syftandes till att motverka risker för allvarliga störningar i det finansiella systemet. Regeringen har slagit fast att Stabilitetsfonden ska leda till att kostnader för det finansiella systemet bekostas av kreditinstituten själva och alltså inte av skattebetalarna.44 delar den bedömningen, och motsätter sig således att offentliga medel, antingen direkta skattepengar eller indirekta tillgångar som är att betrakta som medborgarnas, har överförts till nämnda fond. Det är således beklagligt att regeringen dels sköt till initialt till Stabilitetsfonden, dels lät fonden delta med statens pro rata-andel i Nordeas nyemission. Statens ägarandel i Nordea motiverade teckningsrätter till ett värde om . De facto överfördes alltså denna summa från det offentliga till en fond vars syfte är att underlätta för privata aktörer och som enligt regeringen liksom ska finansieras via samma aktörer. Tillika är det tveksamt om förfarandet över huvud taget var juridiskt korrekt. Exempelvis säger professor att hon anser att det inte finns utrymme i lagen för innehållet i förordningen.45 själva påpekar att det varit mer rättframt att delta i nyemissionen via statsbudgeten.46 Denna felaktighet bör åtgärdas, och staten bör återbördas de från Stabilitetsfonden, vilka i stället bör krävas in från berörda privata finansiella aktörer, i syfte att nå upp till målsättningen om att det finansiella systemet ska bära sina kostnader självt och att skattebetalarna inte ska drabbas vid finansiella störningar. Detsamma gäller den initiala kapitalinjektionen. ambition är således att fördubbla bankernas avgift till fonden för att påskynda återbetalningen till statskassan. Detta bedöms inbringa extra till fonden , vilket betalas tillbaka till statskassan fram till den period då det inte finns några offentliga medel kvar i fonden överhuvudtaget.47 Den nuvarande mineralersättningen är konstruerad i då den utländska konkurrensen inte var lika stark som . Den är heller inte kompatibel med synen på att politiken ska spela en aktiv roll inom gruvnäringen. Om staten inte har någon direkt ersättning för det värde som bryts ur en gruva, kan man heller inte vänta sig att staten ska vara villig att ställa upp med finansiering av exempelvis järnvägar. Denna laissez-faire inställning som alltför länge präglat svensk mineralpolitik måste brytas. Istället menar vi att det finns ett ömsesidigt intresse mellan stat och gruvnäring vad avser en reformering av mineralersättningen, syftandes till att möjliggöra en mer aktiv gruvpolitik. Om staten överhuvudtaget ska ha möjlighet – och incitament – att bedriva en aktiv och gruvvänlig politik måste den även tillföras resurser för det ändamålet. Statens roll ska vara att bygga lämplig infrastruktur, att bedriva en aktiv utbildnings- och arbetsmarknadspolitik, en aktiv prospektering samt att skyndsamt behandla frågor om koncessionstillstånd och prospekteringsrättigheter med högt satta miljömål. Staten ska enligt mening erhålla ett tillräckligt stort värde av det som bryts i en gruva för att möjliggöra en aktiv gruvpolitik. syn är att det finns ett ömsesidigt givande förhållande mellan det offentliga och gruvnäringen och att utmaningen inte ligger i att fördela värdet av det vi bryter utan att tillsammans få det att växa. Mineralersättningen ska spegla detta ömsesidiga förhållande. Målsättningen är att intäkterna från gruvnäringen ska kunna skapa förutsättningar för hela den svenska landsbygden. reformerar således mineralersättningen till totalt av det som bryts, varav tillfaller markägaren och återstående del tillfaller en statlig fond för utveckling och sysselsättning på landsbygd, vilket är mer i linje med andra gruvnationer.48 Detta ska också gälla för all befintlig brytning och inte som enbart för koncessioner beviljade efter ändringen i minerallagen 2005.49 Med utgångspunkt i rådata från Bergverksstatistik och med antagandet att produktionen och snittpriserna ligger kvar på samma nivåer väntas detta inbringa en intäkt till staten om per år.50 Här beskrivs våra viktigaste åtgärder på det arbetsmarknadspolitiska området. Vår utgångspunkt är att politikens roll ska vara att skapa optimala förutsättningar för sysselsättning snarare än att försöka lindra symptomen av en i grunden felkonstruerad sysselsättningspolitik. Den grundläggande målsättningen är att ta bort hinder på arbetsmarknaden. Vår sysselsättningspolitik har ett antal övergripande syften: (i) vi vill göra det mer lönsamt att arbeta, (ii) vi vill göra det billigare och enklare att anställa, (iii) vi vill komma tillrätta med den bristande matchningen på arbetsmarknaden, samt (iv) vi vill minska överutbudet av okvalificerad invandrad arbetskraft. Vi uppnår målsättningen genom att införa ett femte steg i jobbskatteavdraget, att införa ett arbetsgivaravdrag som gör det billigare för framförallt småföretagen att anställa, att reformera sjuklöneansvaret till förmån för småföretagen, att satsa på yrkesutbildning och på högre utbildning, på lärlingsplatser, på starta eget-bidrag och på ett vidareutvecklat senior-RUT. Komvux och Myndigheten för En förnuftig sysselsättningsskapande politik bygger på att öka och skapa balans mellan arbetskraftsutbud och arbetstillfällen. Ett viktigt steg är således att skapa incitament för att människor skall vilja vara just sysselsatta. Ett andra är att säkra en konsumtion som håller igång produktion och tillväxt. Jobbskatteavdraget bidrar till bägge dessa faktorer och förordar därmed en utveckling av detsamma i form av ett femte steg. Denna åtgärd är sannolikt en av de mest effektiva åtgärderna för att skapa sysselsättning mätt i nytta per krona. Exempelvis väntas den skapa 10 000 nya jobb, vilket är mer än så mycket som regeringens generella sänkning av de sociala avgifterna, trots att jobbskatteavdraget är billigare att genomföra.51 syftar den även till att öka löntagarnas möjligheter att stå på egna ben och leva på sin lön. Generella sänkningar av arbetsgivaravgifterna bedöms inte vara den mest effektiva åtgärden för att stimulera sysselsättningen.52 53 ambition är istället att rikta satsningar mot småföretagen. För att åstadkomma detta på smartaste sätt och undvika att skapa onödiga tröskeleffekter för företag som växer från mikro- till småföretag samt vidare från små till medelstora företag och så vidare så väljer vi att införa ett arbetsgivaravdrag, inte helt olikt jobbskatteavdraget, som gäller lika för alla företag oaktat antal anställda. De mindre företagen kommer därigenom erhålla den största vinsten av reformen. Detta förslag ligger i linje med det som branschorganisationen har presenterat. Eftersom 4 av 5 nya jobb har skapats i småföretagen, bedöms en satsning som riktats mot de mindre företagen bli som mest effektiv.54 Varje enskilt företag får göra ett årligt avdrag motsvarande av sina arbetsgivaravgifter. Det skulle innebära att samtliga företag med lönekostnader på helt slapp att betala arbetsgivaravgifter.55 ambition är att göra det både billigare och enklare att anställa. Det är därmed vår avsikt att reformera sjuklöneansvaret på så vis att mikro- och småföretagens börda lindras avsevärt. För att undvika tröskeleffekter konstruerar vi reformen på så sätt att varje företag får göra avdrag för sina sjuklönekostnader motsvarande sjuklönekostnaden för en genomsnittlig anställd, upp till ett maxtak på 10 anställda. Vid fler än 10 anställda ersätts företaget enbart upp till maxtaket och vid färre ersätts man upp till det antal anställda man de facto har. Ett genomsnittligt småföretag skulle därmed få dra av sjuklönekostnader . 56 Ett mikroföretag med en något friskare personal än genomsnittet slipper således helt att betala sjuklönekostnader. Även större företag med personal som är mindre benägen än genomsnittet att sjukskriva sig kan undslippa sjuklönekostnader helt. Reformen minskar sjuklönekostnaderna för företagarna med totalt , varav den absoluta merparten, 2,5 miljarder, går till företag med färre än 50 anställda.57 Ett lindrat och i flera fall helt avskaffat sjuklöneansvar bedöms ha en mycket positiv inverkan på sysselsättningen. I en rapport från Företagarna visar det sig att sjuklöneansvaret har haft en stor betydelse för en fjärdedel av företagarna när det gäller att inte anställa personer utanför familjen.58 vill öka anslagen till komvux, till samt till den högre utbildningen. Vi vill tillika reformera hela resurstilldelningssystemen inom den högre utbildningen, för att den ska få ett mycket tydligare fokus på att vara jobbförmedlande och matchningsmedveten. Ett led i strävan att öka matchningen på arbetsmarknaden är förslaget om en utökning av antalet platser på komvux. Den kommunala vuxenutbildningen fyller en viktig funktion i vårt samhälle genom att erbjuda en andra chans för individer att skaffa sig en stabil grundutbildning och därmed stärka sitt utgångsläge på arbetsmarknaden. Vi skapar därför 5 000 nya platser på komvux. Myndigheten för analyserar arbetsmarknadens behov och avsätter därefter medel till lärosäten som anordnar de av marknaden efterfrågade utbildningarna. Detta matchningsarbete har visat sig vara mycket effektivt och av de elever som genomgått en utvald utbildning har närmre sju av tio haft ett faktiskt arbete efter examen.59 Myndigheten har aviserat att den har organisatorisk kapacitet att bygga ut verksamheten, men givet dagens anslagsnivåer saknas resurser till detta. höjer därför dessa anslag. efterfrågar många arbetsgivare anställda med någon form av eftergymnasial utbildning, men inte nödvändigtvis en femårig universitetsutbildning. Många ungdomar vill också vidareutbilda sig men ser inte nödvändigtvis universitetsstudier som sitt förstaval. Där är de 1- och 2-åriga utbildningarna som erbjuds via bra alternativ. För såväl arbetsgivare som arbetstagare är därmed utökat stöd till Myndigheten för att betrakta som positivt. Det är en satsning för bättre matchning på arbetsmarknaden och för lägre ungdomsarbetslöshet. Vi kommer därför att skapa 5 000 nya platser på . ser med oro på att resurstilldelningen till den högre utbildningen har urholkats . Vi satsar därför resurser på att öka lärartätheten i den högre utbildningen med ett långsiktigt syfte att komma tillrätta med resursbristen vid våra högskolor och universitet enligt den så kallade Grundbultens utredning.60 För är det en självklarhet att meningen med utbildning är att den ska förbereda för livet och leda till arbete. Vi efterfrågar därför en allmän effektivisering bland högskolorna med förväntningen att de bättre ska matcha sitt utbildningsutbud mot näringslivets behov av kompetens. Vårt förslag tar fäste vid resursallokeringen och baseras i huvudsak på ett förslag från Svenskt Näringsliv.61 Istället för att resurstilldelningssystemet baseras enbart på parametrarna helårsstudenter () och helårsprestationer (HÅP) i form av fullgjorda studieresultat, bör följande fyra parametrar vara avgörande: en studentpeng, likt den nuvarande, där lärosätena erhåller resurser baserat på antal helårsstudenter, en examenspeng, där lärosätet får en större peng om studentens studier leder fram till examen, vilket innebär att den sista poängen i en utbildning ger högre anslag än den första, en etableringspeng, där resurstilldelningen i högre utsträckning kopplas till resultatmått i form av arbetslivsetablering, samt en kvalitetspeng, där extra resurser tilldelas de lärosäten som bedöms ha högst kvalitet i kvalitetsutvärderingarna. Syftet med reformen är att tydliggöra utbildningsväsendets huvudsyfte att utbilda åt arbetsmarknadens behov samt att lägga större fokus på att komma tillrätta med matchningsproblematiken. Den massiva ungdomsarbetslösheten beror delvis på den överteoretisering som skett av gymnasieskolans olika program. Idén om att alla ska ges högskolebehörighet och att hälften av alla gymnasieelever ska bli akademiker har varit en fullständig katastrof för såväl arbetsmarknad som för enskilda ungdomar. inser att alla varken kan, bör eller vill bli akademiker och att yrkesutbildade efterfrågas i en allt större utsträckning. Den stora skillnaden mellan utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden är särskilt tydlig när det gäller företagens skriande behov av just yrkeskunniga. En av våra viktigaste satsningar för att bryta ungdomsarbetslösheten är därför införandet av lärlingsjobb. Den nya anställningsformen skulle möjliggöra för en arbetsgivare att anställa en ung lärling med en provanställningsperiod i stället för dagens sex där arbetsgivaravgiften är helt avskaffad. Satsningen bedöms kunna skapa 50 000 nya lärlingsjobb brutto och syftar till att bryta ungdomsarbetslösheten och stärka ungdomars konkurrenskraft på arbetsmarknaden.62 Starta eget-bidrag, eller stöd för start av näringsverksamhet som det egentligen heter, har som arbetsmarknadspolitisk åtgärd lovordats av bland annat som en av de bästa sysselsättningsskapande åtgärder som finns inom det arbetsmarknadspolitiska området. Mycket goda siffror visar på verkliga effekter. Inte minst har det konstaterats att överlevnadsgraden är lika hög för företag startade genom starta eget-bidraget som företag startade utan bidrag. Andra forskare har kommit fram till att 60–av de i programmet startade företagen inte skulle ha startats utan programmets existens.63 Trots programmets goda resultat finns en generell 25-årsgräns och stödet ges bara . Åldersgränsen medger vissa undantag, bland annat för nyanlända invandrare, men att generellt begränsa stödet till personer som har fyllt 25 är direkt kontraproduktivt – det är trots allt mot ungdomar som arbetslösheten slår som hårdast. menar att unga arbetslösa ska ha rätt att söka bidraget precis som alla andra; bland våra ungdomar finns många driftiga, innovativa och idérika individer som saknar kapital men besitter viljan. Ett utökat starta eget-bidrag skulle bryta en del av ungdomars sociala utanförskap och påverka sysselsättningen positivt. föreslår en 20-årsgräns och en förlängning av den tid under vilken stödet utbetalas . Detta skulle enligt rimliga beräkningar leda till att ytterligare 346 ungdomar beviljas stödet för varje år.64 De svenska turordningsreglerna, reglerade i lagen om anställningsskydd (LAS), kom till då arbetsmarknadens rörlighet var betydligt lägre än . Arbetsmarknadens funktionssätt har dock förändrats och det är fullt rimligt att även turordningsreglerna förändras och anpassas till dagens marknadsförhållanden. För att säkerställa tryggheten för arbetstagarna är det viktigt att LAS finns kvar, men det är åsikt att undantagen i turordningsreglerna behöver utökas. Dagens regelverk är helt enkelt för stelt och leder till att framförallt ungdomars intressen åsidosätts genom principen om sist in först ut. Arbetsgivare kan enkelt reglera storleken på sin personalstyrka men har betydligt svårare att reglera dess sammansättning. För att ge arbetsgivarna större möjligheter att behålla nyckelpersoner med rätt kompetens vill vi utöka antalet tillåtna undantag som medges, från två till fem. Reformen bedöms underlätta situationen för de som står längst ifrån arbetsmarknaden samt även stimulera produktivitet och strukturomvandling.65 är i grunden positiva till RUT-avdraget. Reformen har inte enbart haft sysselsättningsskapande effekter, den har även gett vanliga människor möjligheter att få mer tid över till annat än hushållsarbete. RUT-avdraget bedöms ha skapat uppemot 19 000 fler sysselsatta och är därtill helt självfinansierande.66 vill utveckla avdraget för personer som fyllt och helt ta bort den skatt som seniorer betalar på hushållstjänster. är inte tänkt att vara ett substitut åt hemtjänst utan snarare ett komplement. Förslaget skulle också bidra till fler arbetstillfällen. utförs en fjärdedel av alla RUT-tjänster åt äldre.67 Förslaget får också sägas ha ett jämställdhetsperspektiv inbyggt i sig – den anhörigvård som sker påverkar möjligheterna att förvärvsarbeta eller studera negativt, och detta drabbar kvinnor i högre utsträckning än män.68 Närmare 70 000 personer uppger att de har blivit tvungna att gå ner i arbetstid.69 Reformen bedöms alltså ha en klart positiv sysselsättningsskapande effekt. omfattas omkring 34 000 personer av fas 3.