ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Fi207 · 2013-09-25 00:00:00 — Skilj tradingverksamhet från vanlig bankverksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med uppdrag att föreslå en ny lagstiftning för den svenska banksektorn med syfte att juridiskt separera affärsbankers traditionella in- och utlåning från trading och investmentbanker samt begränsa den statliga bankgarantin till de förra. lämnade expertgrupp med uppgift att utreda hur banksektorn i EU bör regleras för att minska skattebetalarna och småspararnas risker vid bankkriser sin rapport. Gruppen som leddes av riksbankschef förslog att banker genom lag ska åläggas att skilja traditionell in- och utlåningsverksamhet från mer riskfylld tradingverksamhet i separata bolag. Bankers ursprungliga affärsidé är in- och utlåning, något som ger trygghet åt sparare och kapital till investerare. Vid sidan av traditionell bankverksamhet har handeln med värdepapper och nya komplexa finansiella innovationer, långt ifrån underliggande reala värden, vuxit och kommit att utgöra en allt större andel av många bankers verksamhet. Att bedöma värdet i dessa produkter är svårt och riskerna därmed höga. EU och höjer nu successivt kapitaltäckningskraven för bankerna, vilket kommer att minska riskerna för nya bankkriser men det förändrar inte de finansiella kopplingarna mellan traditionell bankverksamhet och trading. Staten ska inte behöva engagera sig för att rädda banker vars kris beror på stora risktaganden i trading. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med uppdraget att föreslå en ny lagstiftning för den svenska banksektorn med syftet att juridiskt separera affärsbankers traditionella in- och utlåningsverksamhet från trading och investmentbanker samt begränsa den statliga bankgarantin till de förra.
mot · H102Fi209 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa folkhälsorapportering i form av nya välfärdsmått i statens budget. I allt fler kommuner görs välfärdsbokslut utifrån ett folkhälsoperspektiv men i statens budget finns inte motsvarande. Till budgetpropositionen görs en jämställdhetsuppföljning med analyser av utvecklingen men motsvarande finns inte för hur beslut i budgeten påverkar befolkningens hälsa. Det är en klar brist och tenderar till att öka klyftorna i samhället och att miljövärden går till spillo. För att se hur det går för ett land räcker det inte att enbart titta på den ekonomiska tillväxten som så ofta sker i budgetar. Vad är det övergripandet målet för politiken? För är svaret ganska enkelt, det är en rättvis och hållbar värld, där människor trivs och kan växa utifrån sina egna förutsättningar, och där vi lever på avkastningen av jordens resurser och inte förstör livsförutsättningarna för kommande generationer. Livsförutsättningar eller livsvillkor är också det som påverkar människors hälsa mest sett ur ett samhällsperspektiv, det vill säga folkhälsan. Men den ekonomiskpolitiska debatten ger ofta intryck av att tillväxt och ökad BNP är det övergripande målet för politiken. Det är inte så konstigt, eftersom ekonomisk tillväxt historiskt har varit en mycket viktig förutsättning för att människor ska få ett bättre liv. Vi behöver dock fler mått för att mäta och analysera hur samhällsutvecklingen ser ut även ur ett socialt och ekologiskt perspektiv – faktorer som i allra högsta grad påverkar människors livsvillkor och därmed folkhälsan. har tagit fram ett förslag till nationella indikatorer för välfärd i . I vårt förslag låter vi BNP ingå som en av sexton indikatorer på välfärd. BNP-utveckling ställs bredvid andra mått som till exempel ökat välbefinnande, klimatutsläpp, arbetslöshet och social tillit. Det skulle kunna utgöra modell för välfärds/folkhälsorapportering i statens budget till exempel i form av en särskild bilaga. Det urval av indikatorer som vi gjort pekar ut tio områden (se tabell nedan). Vår intention är att indikatorernas utveckling följs och att de redovisas i samband med budgetarbetet som ett underlag för den ekonomiska politiken. Regeringen bör därför införa folkhälsorapportering i form av nya välfärdsmått i statens budget. Barns och ungdomars psykiska hälsa Social sammanhållning och delaktighet a. Mellanmänsklig tillit Löneskillnader mellan kvinnor och män Andel arbetslösa av arbetskraften a. BNP och BNP/capita Utsläpp av växthusgaser i Utsläpp av växthusgaser orsakade av svensk konsumtion Utsläpp av kväve till havet Hälso- och miljöfarliga kemikalier i samhället Användning av hälso- och miljöfarliga kemikalier
mot · H102Fi211 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lokal mat. ställer höga krav på djuruppfödare, vilket är bra eftersom det bidrar till god djuromsorg, kvalitet och livsmedelssäkerhet. I stat, kommun och landsting ställs inte krav på att leverantörerna ska leva upp till den svenska djurskyddslagstiftningen. Svenska leverantörer har därmed sämre konkurrensvillkor när det offentliga upphandlar; förlorar till exempel kommunen möjligheten att erbjuda svenskproducerad mat till skolor, äldreboenden etcetera, som kommunens tillsyn kräver att uppfödare i kommunen följer svensk lagstiftning. Enligt dagens regelverk får till exempel riksdagsrestaurangen inte ställa långtgående krav som diskriminerar vissa leverantörer inom EU, till exempel att äggen ska vara svenska, eftersom lagen om offentlig upphandling inte tillåter det. Liknande problematik har kommuner och landsting när de upphandlar ägg till serviceboenden, skolor, dagisverksamhet med mera. Kommunens bönder ska följa svensk djurskyddslag, men kommunen behöver inte upphandla enligt svensk lagstiftning. Lagstiftningen och reglerna för den offentliga upphandlingen borde ses över så att innebörd och formuleringar i lagen om offentlig upphandling möjliggör för stat, offentliga myndigheter, kommuner och landsting att de livsmedel som de upphandlar följer de riktlinjer och regler som svenska jordbrukare följer för att försäkra sig om en god kvalitet och bra djuromsorg. Efterfrågan på närproducerat med lokal förädling har ökat , vilket gjort att utbudet växer . Med fler kvalitativa råvaror finns fler som skulle kunna delta i offentliga upphandlingar. har på alliansregeringens uppdrag påbörjat ett arbete om kriterier. Positivt, men det är bara en början.
mot · H102Fi213 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att uppmana till att dela upp offentliga upphandlingar så att fler mindre företag kan delta. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tydligare information till företagen om hur offentliga upphandlingar fungerar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att livsmedel som köps in av svenska offentliga inrättningar bör uppfylla kraven i svensk lagstiftning. Offentliga upphandlingar är ofta för stora för att mindre och lokala företag ska kunna vara med i hela upphandlingen. Då begränsas konkurrensen eftersom det oftast då är få aktörer som deltar i upphandlingen. En uppdelning av de offentliga upphandlingarna i mindre delar skulle göra att fler mindre företag skulle kunna vara med och konkurrera om delar av upphandlingen. En översyn av lagen om offentlig upphandling () så att fler upphandla från mindre leverantörer skulle vara önskvärt, t ex skulle ribban för vid vilken kostnadsnivå som blir aktuell kunna höjas. Möjligheten att uppmana till att dela upp offentliga upphandlingar så att fler företag kan delta bör därför ses över. Det skulle även vara positivt med tydligare information om vad som står på tur för en ny upphandling så att fler företag mer aktivt skulle kunna vara med och slåss om anbuden. Därtill behövs mer kunskap inom näringslivet om hur offentliga upphandlingar fungerar. Offentliga verksamheter bör uppmuntras att minst en gång informera näringslivet om kommande upphandlingar och hur det fungerar när man lägger anbud i dessa upphandlingar. En översyn av möjligheten att förtydliga informationen till företagen om hur offentliga upphandlingar fungerar vore därför önskvärd. Kommuner bör uppmuntras att ställa mer detaljerade krav på livsmedelsleverantörerna så att fler än bara storgrossister kan delta i upphandlingarna. Det går exempelvis att ställa miljö- och kvalitetskrav som motsvarar svensk livsmedelslagstiftning utan att det diskriminerar leverantörer från andra länder. En uppföljning av att matleveranserna verkligen följer inköpskraven kan även genomföras och samordnas mellan kommuner för att av praktiskt och ekonomiskt. Kommunerna kan även ha aktuella inköpspolicyer. För detta krävs ökad kunskap. En förbättrad livsmedelsupphandling kan öka kvaliteten på offentlig mat och ge bättre förutsättningar för mindre livsmedelsproducenter.
mot · H102Fi215 · 2013-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att finansiella institutioner som erbjuder krediter till konsumenter ska stå under tillsyn. registrerar namnen på företag som önskar erbjuda krediter. gör även vissa kontroller på lämplighet, men det krävs enbart tillstånd för de företag som kombinerar utlåningsverksamhet av krediter med inlåning. Två typer av företag som registreras hos kan myndigheten dessvärre inte ha samma tillsyn eller möjligheter till ingripande. Det handlar om verksamheter som bedriver inlåning från allmänheten samt företag som bedriver kreditgivning till konsumenter. lämnade en rapport till regeringen med huvudsakligt förslag om att allt tillsynsansvaret för snabblån borde ligga på . Detta skedde i samband med antagandet av den nya konsumentkreditlagen och det är tydligt, inte minst med tanke på ökningen av obetalda snabblån, att det är en bra idé. Många kreditföretag följer uppenbarligen inte konsumentkreditlagen. Alla finansiella institutioner som erbjuder krediter till konsumenter bör stå under tillsyn. De företag som inte sköter sig ska således också kunna förlora sitt tillstånd.
mot · H102Fi216 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatorisk utmaningsrätt för kommuner och landsting. Möjligheten för privata utförare att utmana kommunala och landstingsdrivna verksamheter har medfört en större mångfald bland offentligt finansierade verksamheter inom vård, skola och omsorg. Konkurrens främjar kvalitet liksom att invånarna själva får välja utförare. Det finns många exempel på kommunalt drivna och landstingsdrivna verksamheter som skulle kunna drivas bättre av privata entreprenörer. Privata aktörer med drivkraft kan oftast sköta verksamheten minst lika bra som eller bättre än kommunerna och landstingen själva. I samband med införandet av lagen om valfrihetssystem har små och medelstora företag fått större möjligheter att konkurrera om utförandet av välfärdstjänster. Detta bör emellertid utvidgas till samtliga verksamheter. Huvudprincipen med utmaningsrätt är att den som vill driva en verksamhet åt kommunen på entreprenad har rätt att utmana den kommunala verksamheten och rikta ett önskemål till kommunen om att en del av kommunens verksamhet skall drivas av den privata entreprenören. Det är dock upp till varje kommun att själv bestämma huruvida utmaningsrätt skall införas i kommunen eller inte. Utmaningsrätten omfattar inte heller kommunalt drivna och landstingsdrivna bolag. är det 38 kommuner och ett landsting som har infört utmaningsrätt. är den kommun som har fått in flest utmaningar och är även en av de kommuner som marknadsför möjligheten att utmana verksamhet bäst. Bland de utmaningar som har lett fram till upphandling och kontrakt med en privat leverantör i är företagshälsovård, drift av ett friluftsområde och service till föreningslivet – verksamheter som i många kommuner aldrig har utsatts för konkurrens. Hade det funnits en obligatorisk utmaningsrätt skulle marknadsföringen mellan kommunerna inte behöva skilja sig åt i landet. är kännedomen om utmaningsrätten begränsad hos privata entreprenörer, mycket beroende på att kommunerna själva väljer hur de vill marknadsföra utmaningsrätten. Utmaningsrätten riskerar därmed bli en pappersprodukt utan genomslag, vilket inte är vad lagstiftarna syftade till att åstadkomma. Syftet med utmaningsrätten är att bästa tänkbara tjänst ska tillhandahållas av bästa leverantör. Kvaliteten ska vara avgörande, inte vem som tillhandahåller tjänsten. Därför bör en uppdaterad modell för utmaningsrätten skapas så att det blir obligatoriskt för kommuner och landsting att införa denna inom alla områden förutom myndighetsutövning, strategiska ledningsfunktioner och vad som enligt lag eller förordning måste utföras av kommunen med egen personal. i (M)
mot · H102Fi217 · 2013-09-30 00:00:00 — Kontrollavgifter för privata aktörer inom skattefinansierad verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skattefinansierade privata verksamheter inom välfärdssektorn ska betala en kontrollavgift som ska finansiera de kontroller av verksamheten som kommunen ska utföra. Privata utförare har blivit allt vanligare inom skattefinansierade områden såsom skola, vård och omsorg. Det framförs ofta att kontrollen av dessa verksamheter behöver bli bättre. Att genomföra grundliga kontroller kräver resurser och innebär därmed avsevärda kostnader. För att täcka dessa kostnader vore det rimligt att en årlig avgift betalas av de privata företag som bör stå under tillsyn och kontroll. En jämförelse kan göras med näringsidkare som säljer alkohol eller tobak. De måste söka tillstånd hos kommunen för att sälja dessa varor och får de betala en årlig tillsynsavgift för den kontroll som kommunerna är ålagda att genomföra.
mot · H102Fi218 · 2013-09-25 00:00:00 — Begränsning av höga räntor och avgifter på lån och avbetalningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av låneinstitutens räntor och avgifter. En hög arbetslöshet i kombination med de förändringar som genomförts i sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen har inneburit att många människor tvingas ta krediter för att klara nödvändiga utgifter. Ett stort antal av låntagarna hamnar i än större problem än tidigare på grund av höga räntor och avgifter på avbetalningarna. De redan fattiga blir fattigare i kombination med stigande oro över privatekonomin. Inte sällan växer skulden snabbt och gör det mer eller mindre omöjligt för låntagaren att betala. Visserligen har sms-lagstiftningen skärpts, men det finns ändå många företag som lånar ut pengar till oskäliga kostnader. Antalet överskuldsatta, som ansöker om skuldsanering hos kronofogden ökar och även antalet överskuldsatta som beviljas skuldsanering stiger. Bland de överskuldsatta finns alla typer av hushåll. Avsikten med skuldsaneringslagen är att möjliggöra för fler att komma tillbaka till ett sunt och aktivt liv där det lönar sig att arbeta. Det är inte minst viktigt för barn som lever i skuldsatta familjer. Mycket återstår att göra för att få acceptabla räntor och avgifter som kan hanteras av låntagaren, och därför är det av största vikt att en översyn sker av låneinstituten och deras verksamhet.
mot · H102Fi219 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en kommun inte får ta ut tillsynsavgifter annat än i samband med tillsynsbesök. Kommunerna finansierar stora delar av sin tillsynsverksamhet genom tillsynsavgifter som man tar ut från näringsidkare i olika branscher. Men det finns ingen lagreglering som säger att kommunen också måste genomföra tillsynsbesök. I vissa fall har kommuner tagit betalt för tillsynsverksamheten utan att ha gjort några besök hos en näringsidkare överhuvudtaget. Detta är inte skäligt.
mot · H102Fi220 · 2013-09-25 00:00:00 — Bankernas skyldighet till rimlig kontanthantering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om banker och en rimlig kontanthantering. Kreditkort och internethandel i all ära, men fortfarande görs en stor mängd affärstransaktioner med kontanta pengar. Det gör att både företag och deras kunder är beroende av en fungerande kontanthantering. Mot detta står bankernas intresse att rationalisera bort kassor, bankomater, växelmyntshantering och uppräkning av dagskassor och i stället styra över kunderna till kortbetalningar. Något som kostar både kunder och näringsidkare stora pengar. Bankerna har ett samhällsansvar som innefattar en rimlig kontanthantering.
mot · H102Fi221 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om värdetransportföretagens kontanthantering. Konkursen i Panaxia drabbade många småföretag hårt. Deras dagskassor försvann och förlusterna blev för många företag betydande. Förvåningen var stor över det faktum att värdetransportföretagen inte höll klientmedel avskilda från den egna ekonomin. Det normala för alla som hanterar andras pengar – advokater, mäklare, redovisningskonsulter och andra – är ju just att man separerar kundernas pengar från sina egna. Det gör att så kallad klientmedel inte dras in i eventuella konkurser. Det är välkommet att regeringen nu gör en översyn av regelverket för kontanthantering i för att säkerställa ett heltäckande regelverk. En möjlighet att överväga i arbetet framåt är att värdetransportföretag bör hålla klientmedel åtskilda från sin egen ekonomi.
mot · H102Fi222 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att det införs lärlingsklausuler vid offentlig upphandling där så är möjligt. Ungdomsarbetslösheten är ett av våra största samhällsproblem. Vi ser att ungdomsarbetslösheten ökar utan att tillräckliga åtgärder vidtas. Det är ett stort slöseri med unga människor om de inte kommer in på arbetsmarknaden och lär sig arbetslivets villkor. Vi har inte råd med att unga lärlingar inte ges möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Det är inte bra att unga tvingas bo kvar hemma och försörjas av sina föräldrar eller av samhället, utan det är viktigt att unga får möjlighet att ta steget ut i vuxenvärlden. Efter avslutad gymnasieutbildning är det många studenter som inte får en praktikplats. Om man inte fullgjort sin praktik är inte utbildningen komplett. Det leder i sin tur till att ungdomarna inte blir anställningsbara. Det är också många unga som inte får arbete efter avslutad praktikplats. Den offentliga verksamheten, som kommun, landsting och stat samt dess bolag, är stora beställare av byggtjänster. Därför bör man verka för att vid offentlig upphandling lägga in möjligheten att ta in lärlingar där så är möjligt. Gör det möjligt att införa någon form av lärlingsklausuler för att se till att fler lärlingar får möjlighet att snabbt komma in på arbetsmarknaden.
mot · H102Fi223 · 2013-09-25 00:00:00 — Strategi för gynnande av småföretag vid offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en strategi för gynnande av småföretag vid offentlig upphandling. Många lokala småföretag upplever att de missgynnas i samband med offentliga upphandlingar. Det kan handla om att upphandlingar görs så omfattande att mindre företag inte har någon chans att lägga några anbud, eller att andra villkor föreskrivs som gynnar stora aktörer och missgynnar de små. Mycket handlar om okunskap hos lokala beslutsfattare. behöver en strategi för att gynna småföretagens ställning i samband med offentliga upphandlingar. Det är bra både för att pressa priserna och för att stärka de mindre företagen.
mot · H102Fi224 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en ändring i kreditupplysningslagen. Många småföretagare drabbas av fakturaskojare och bluffakturor. Detta tar massor av tid och skapar stor oro och olust för företagaren. registreras betalningsanmärkningar för företag redan då en ansökan om betalningsföreläggande inkommer till kronofogden, oavsett om kravet är befogat eller inte. Många företag väljer därför att betala även s.k. bluffakturor för att slippa betalningsanmärkning, eftersom en sådan anmärkning allvarligt kan försvåra för företaget att bedriva sin verksamhet. Detta förhållande utnyttjas av mer eller mindre kriminella aktörer som skickar falska fakturor till små företag. En möjlighet att överväga vore att om kreditupplysningslagen ändrades så att betalningsanmärkning inte registrerades förrän betalningsskyldigheten är ostridig eller fastställts av domstol skulle antalet bluffakturor till småföretag sannolikt minska kraftigt. Förändringen medför ingen kostnad för samhället, men skulle betyda oerhört mycket för många småföretagare.
mot · H102Fi225 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av nivån på tillsynen av värdetransportföretag. Svenska värdetransportbolag bedriver en systemviktig verksamhet av stor betydelse för landets företag. ska transporteras till handlare, bensinmackar och andra företag. Bolagen hanterar och sköter i princip hela kontanthanteringen i . ser vi också hur fler och fler bankkontor blir kontantlösa och att det därigenom blir svårare för många små och medelstora företag att växla pengar eller lämna in sina dagskassor. Behovet av kontanter är fortfarande stort i det svenska samhället. Vi är inte än i närheten av det kontantlösa samhället, även om två av tre köp sker med hjälp av olika former av kortbetalning. Särskilt små företag i glesbygden drabbas hårt om tillgången till kontanter inte kan säkerställas genom en effektiv, trygg och försvarlig transport. Rånrisken ökar dessutom om tillgången till kvalificerad värdetransport under någon eller minskar eller försvinner helt. finns det ingen obligatorisk tillsyn av värdetransportbolagen eller något rättsligt skydd för dem som anförtrott värdetransportbolagen sina pengar. Värdetransportbolagen har möjligheten att frivilligt registrera sig såsom finansiella institut och därigenom stå under tillsyn och kontroll. En obligatorisk tillsyn av värdetransportbolagens verksamhet kan vara en möjlighet för att säkerställa att en samhällsviktig och systembärande verksamhet kan fortsätta även om exempelvis ett värdetransportbolag skulle hamna på obestånd. En större grad av frivillig kontroll genom olika branschorganisationer kan också vara en väg att gå. Regeringen bör således överväga att se över möjligheten för staten att öka tillsynen med värdetransportbolagen.
mot · H102Fi226 · 2013-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta hem de svenska guldreserverna från utlandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en egen inventering av de svenska guldreserverna. har totalt guld värt nästan och merparten är placerad vid olika centralbanker i utlandet. Egna inventarier av guldet som är placerat utomlands har inte skett. I har man nu beslutat att ta hem stora delar av landets guldreserv som är placerad utomlands. I har det blivit stor uppståndelse sedan deras motsvarighet till vår riksrevisor kritiserade sätt att sköta guldreserven. För att säkerställa att guldet verkligen fanns på plats uppmanades regelbundna kontroller som kunde verifiera dess värde. I är det inte heller som inventerar guldreserven utan det sker istället genom de utländska centralbankerna som förvarar guldet. I likhet med ett utdrag från banken får enbart ett kontoutdrag där guldsaldot redovisas. I är det således också en statshemlighet i vilka länder och var vårt guld placeras. I har flertalet politiker och fackföreningar velat ta hem guldet. Missnöjet bland dessa blev inte mindre då politiker förvägrades att se guldet, vilket givetvis inte bör vara något problem. Med ett brett politiskt stöd har beslut om att ta hem guld också tagits vilket inte har ansetts så märkligt i tider med en orolig ekonomi. Trots oroliga ekonomiska tider har sålt runt guld, som flera andra centralbanker valt att istället köpa guld. köpte världens centralbanker in guld, vilket är mer än de gjort . För att säkerställa att guldreserven i ägo också finns där den är tänkt att finnas samt själva kunna inventera guldet bör allt guld som förvaras utomlands tas hem omgående.