mot · H102A288 · 2013-10-04 00:00:00 — Forskningsresultaten visar att kvinnor med monotona arbetsuppgifter, bland annat olika typer av montering, i högre grad än män riskerar att få arbetsrelaterade skador, såsom muskelvärk. Ju fler handledsrörelser en person har, desto större är sannolikheten att personen drabbas av besvär. Eftersom handledsrörelserna är lätta att mäta går det att sätta gränsvärden för handledsrörelsehastigheten. Ett sådant gränsvärde skulle komplettera den nuvarande lagstiftningen så att värsta sortens belastande arbeten blir förbjudna. Sådana gränsvärden finns redan för till exempel buller och luftföroreningar. Vi menar att en förutsättning för att kunna minska skillnaderna mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden är ökad kunskap om kvinnors arbetsmiljö. tillsynsverksamhet måste förstärkas och vi föreslår i vår budgetmotion 2013/14 utökade resurser till med . Kvinnor slår förr eller senare i glastaket – hit men inte längre. Detta inträffar i näringslivet och i samhället, men även i politiken. Enligt det så kallade Anders-indexet är det vanligare bland börs-vd:ar att heta och än att vara kvinna och vd. På Stockholmsbörsen finns en kodex, en regelsamling, för alla bolagen som slår fast att bolagen ska sträva efter jämn könsfördelning i styrelserna. har andelen kvinnor ökat i blygsam takt men har trenden vänt och andelen kvinnor minskar. är den i börsbolagens styrelser. Stockholmsbörsens uppförandekodex har uppenbart inte varit ett tillräckligt starkt styrinstrument. Vi menar att det är ett slöseri med resurser att så få kvinnor finns representerade i bolagsstyrelser och i företagsledningar. Vi socialdemokrater föreslår en lagstiftad könskvotering till bolagsstyrelserna i de börsnoterade företagen. Inget av könen ska ha en representation på . Det är ett berättigat krav utifrån att samhället ska ge kvinnor och män lika möjligheter och det faktum att det till exempel redan finns regler om arbetstagarrepresentanter i styrelserna. Arbete och egen försörjning har nästan var femte svensk utländsk bakgrund. I bor det människor med rötter från cirka 200 länder. Det är en rikedom. När människor flyttar hit får vi ny arbetskraft, ny kunskap och nya idéer; nätverk växer och nya möjligheter uppstår. Problemet är att det tar för många att få sitt första jobb och etablera sig på arbetsmarknaden. Alla måste få möjlighet att försörja sig och sin familj genom eget arbete. Regeringen har misslyckats med jobben, resultaten i skolan sjunker och klyftorna ökar. Det finns ett tydligt samband mellan möjlighet till utbildning och förankring på arbetsmarknaden. Vägen in i det svenska samhället går via arbete. Misslyckandet med jobben får förödande konsekvenser för människors möjlighet att bli delaktiga. Arbetet är inte bara en källa till försörjning utan också en arena att mötas på, lära känna varandra och motverka förutfattade meningar. Arbetet är grunden för den egna försörjningen och därmed makt, delaktighet och ansvar. Diskriminering är ett allvarligt problem som förhindrar att människors resurser tas till vara. Därför måste all diskriminering aktivt och motarbetas. Vi menar att integration är ett problematiskt begrepp. Egentligen handlar det om att alla människor ska ha samma rätt till delaktighet och ansvar, samma rättigheter och skyldigheter. Därför är det viktigt att motarbeta uppdelningen i svenskar och invandrare. Arbetslösheten är alarmerande hög i vårt land. Personer med invandrarbakgrund är extra utsatta. Utlandsfödda är mer långvarigt beroende av försörjningsstöd. Det gäller även personer som bott i . Kvinnor och män med invandrarbakgrund har också svårare att få arbete utifrån sin kompetens. Det demografiska tillskottet i arbetskraften –2025 kommer nästan uteslutande från utlandsfödda. Arbetskraftsdeltagandet bland personer som kommer från ett annat land är lågt. Speciellt bland kvinnorna finns en stor arbetskraftspotential. Sysselsättningsgraden bland utrikes födda kvinnor ligger . Att öka deltagandet i arbetslivet bland de utrikes födda kvinnorna bör vara en prioriterad uppgift. Vårdnadsbidrag och barnomsorgspeng är missriktade reformer som försvårar eller försenar etableringen på arbetsmarknaden för många kvinnor med utländsk bakgrund. Vi vill prioritera utbildningsinsatser som leder till att dessa kvinnor kommer ut i arbetslivet. Många invandrade kvinnor jobbar i serviceyrken där det är vanligt med kvälls- och helgarbete. Därför blir det extra viktigt att det finns barnomsorg på obekväm arbetstid, så att kvinnor kan arbeta och dessutom delta i till exempel sfi-undervisning. Stärk skolorna med tuffast förutsättningar De som regeringen avsatt för integrationsåtgärder i vissa s.k. utsatta områden – URBAN15 – vill vi använda för att förbättra resultaten i skolorna i dessa områden, vilket beskrivs utförligare i vår kommittémotion om skolpolitiken. Vi vill därför överföra från UO13 (Integration och jämställdhet) till UO16 (Utbildning och universitetsforskning). Vi förslår att ges i uppdrag att fördela resurser till de 50 grundskolor där uppemot hälften av eleverna inte når behörighet till gymnasiet på det sätt som vi redovisar i vår kommittémotion för skolpolitiken. Det tar för nyanlända invandrare att komma i arbete. Det var bakgrunden till den så kallade etableringsreformen som genomfördes . Reformen innehåller följande huvudkomponenter: Arbetsförmedlingen (AF) har numera det samordnande ansvaret för etableringsinsatserna för att nyanlända snabbt ska få kontakt med arbetsmarknaden. Tillsammans med AF upprättar den nyanlända en individualiserad etableringsplan i . Den nyanlände har möjlighet att därefter välja en etableringslots som stödjer den nyanlända . Alla nyanlända som har en etableringsplan ska delta i arbetsförberedande insatser, svenskundervisning för invandrare och samhällsorientering. Deltagande är ett krav för att ersättning ska betalas ut. har det gått etableringsreformen infördes. Det är hög tid att utvärdera och åtgärda bristerna. För att långsiktigt öka sysselsättningen bland utrikes födda vill vi göra omprioriteringar av de statliga medlen i syfte att höja kvaliteten på etableringsinsatserna för nyanlända. Vi föreslår att även kommuner ska kunna komma i fråga för att bedriva lotsverksamhet genom avtal med Arbetsförmedlingen. Vi har ifrågasatt sfi-bonusen, som infördes permanent , eftersom vi menar att den är ineffektiv och orättvis. Det är bra att regeringen nu kommit till samma slutsats och avskaffar bonusarna. Kommunerna har ofta goda möjligheter att erbjuda språk- och arbetspraktik samt ansvara för grundläggande utbildning. Därför är det viktigt att kommunernas intresse av effektiva insatser tidigt i etableringsprocessen beaktas. Kommunerna löper ju risken att stå med försörjningsansvaret i de fall som Arbetsförmedlingen prioriterar fel eller åtgärder kommer för sent och inte i tillräcklig utsträckning leder till arbete eller studier. Även om vi tror att kommunerna har ett starkt intresse av att vara behjälpliga när det gäller till exempel att tillhandahålla praktikplatser och till en del även grundläggande utbildning, anser vi att det behövs nya former för effektivare samverkan mellan Arbetsförmedlingen och landets kommuner. I vissa kommuner fanns tidigare en väl fungerande verksamhet för att hjälpa nyanlända till arbete, en verksamhet som monteras ner när ansvaret gått över till Arbetsförmedlingen. Det är olyckligt att den kompetens och de nätverk som finns upparbetade inte tas tillvara i den nya organisationen. Vi föreslår att även kommuner ska kunna komma i fråga för att genom avtal med Arbetsförmedlingen bedriva verksamhet inom ramen för etableringsreformen. Det är viktigt att den information som ingår i samhällsorienteringen inom etableringsreformen erbjuds alla utifrån en likabehandlingsprincip. Vi anser att det är viktigt att så många som möjligt får kunskaper och insikter om det svenska samhället. Samhällsorientering handlar inte enbart om etablering i arbetslivet även om det är ett rimligt perspektiv för dem som är i arbetsför ålder. Generellt ger samhällsorientering bättre förståelse för det svenska samhället. På så sätt skapas ökade möjligheter till delaktighet i samhället. Vi menar att det inte finns någon anledning att utesluta yngre eller äldre som också har behov av samhällsinformation. Vi vill också poängtera att det finns en viktig jämställdhetsaspekt med en utvidgad målgrupp. Om fler, såväl kvinnor som män, har möjlighet att få ta del av samhällsorientering kommer det att ha positiva effekter på jämställdheten. I finns cirka 400 000 utlandsfödda med någon form av eftergymnasial utbildning. Drygt 270 000 av akademiker är födda i ett annat land. Om det är möjligt att påskynda processen för dem att få ett arbete i nivå med deras utbildning skulle samhället spara stora summor som individernas självkänsla skulle öka. skulle arbetsmarknaden fungera bättre. Utlandsfödda akademiker är i högre grad än infödda akademiker arbetslösa, arbetar deltid eller visstid och är överkvalificerade för de anställningar de har. Efter 10–i arbetar bara hälften med ett yrke som kräver eftergymnasial utbildning. Motsvarande siffra för infödda svenskar är . av de utlandsfödda akademikerna har fått sin utbildning bedömd av en svensk myndighet. konstaterade i sin granskning Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning – förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? (RiR 2011:16) att det saknas ett sammanhållet system för att ta till vara utländska akademikers kompetens och för få kompletterande utbildningsinsatser. Risken för migranter att hamna i yrken och få inkomster som ligger under den egentliga utbildningsnivån är störst om individen är välutbildad. Arbetsförmedlingens insatser för att hjälpa invandrade akademiker till ett arbete som motsvarar deras kompetens måste förbättras. Vi anser att invandrade akademiker ska få tillgång till studie- och yrkesvägledning. Vi anser också att det måste ske satsningar på yrkesinriktad och intensiv utbildning i svenska och snabbare bedömning av utländska examina av (). Vi tror att det behövs ett system för validering av akademiska kunskaper, satsningar på kompletterande utbildningar på högskolenivå och tillgång till professionella nätverk. För dem som har invandrat till kan validering vara en förutsättning för att tillgodoräkna sig utbildning från ett annat land och för att undersöka och verifiera hur kompetensen uppfyller svenska utbildningsnivåer eller andra uppsatta standarder. Hur vi ser på ett nationellt valideringssystem utvecklas under UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. bedriver Arbetsförmedlingen en rad projekt runt om i landet som riktar sig till akademiker med utländsk bakgrund. Korta vägen är ett exempel på projekt som finansieras med pengar från . Arbetet riktar sig till akademiker som har studerat på utländskt universitet eller högskola . Syftet är att tillvarata kompetenser och korta vägen till den svenska arbetsmarknaden. I sker verksamheten i samverkan mellan och Arbetsförmedlingen. På så sätt hamnar de personer som deltar i projektet i en akademisk miljö. Insatser för nyanlända akademiker bör, i enlighet med projekt som Korta vägen, bedrivas som reguljär verksamhet, ges permanent organisering och finansiering och utgöra en del av ordinarie mottagande och introduktion. Vi ser tydliga tecken på hindrande omständigheter för välutbildade invandrare att ta sig fram på arbetsmarknaden, även om det finns stora skillnader inom gruppen. Att personer med akademisk utbildning inte – ens på lång sikt – får yrken i nivå med sin utbildning är inte bara ett individuellt problem utan i allra högsta grad ett problem för landets arbetsgivare och hela samhället. investeras stora resurser i för att utbilda akademiker som det finns färdigutbildade invandrarakademiker vars förmåga och kunskaper inte kommer till användning. Vilken orsak som ligger bakom den långsamma uppåtgående yrkesrörligheten hos en del grupper av invandrarakademiker bestämmer vilken typ av åtgärd som är mest lämplig. Är orsaken diskriminering eller arbetsgivares osäkerhet om innebörden av en utländsk utbildning är åtgärder för att ändra attityder och tillhandahålla information lämpliga. Är orsaken svårigheter att utvärdera akademiska utbildningar från vissa länder skulle åtgärder när det gäller statliga insatser inom systemet för bedömning av utländska högskoleutbildningar vara motiverade. För att skapa en effektivare etableringsprocess kan en möjlighet vara att inrätta akademikerförmedlingar i samverkan mellan Arbetsförmedlingen och landets universitet och högskolor. Syftet är att utnyttja samhällets redan befintliga resurser på ett ändamålsmässigt och effektivt sätt, som den invandrade akademikerns behov sätts i centrum. Nystartszoner är dyra och ineffektiva Regeringen har lagt ett förslag om så kallade nystartszoner i statsbudgeten. har förslaget för prövning och bifalls det så blir det tidsbegränsat. Förslaget, som det hitintills har presenterats, innebär att företag i ett urval av så kallade utsatta bostadsområden får kraftigt sänkta arbetsgivaravgifter om en fjärdedel av personalen bor inom zonen. Vi socialdemokrater tror inte på nystartszoner med nya särregler för skatter och arbetsgivaravgifter. Forskning och tidigare erfarenheter visar att nystartszoner är en dyr och ineffektiv politisk reform som på kan leda till en mer skiktad och segregerad arbetsmarknad. En grundläggande kritik av nystartszonerna, som också funnits i andra länder, är att det är svårt att urskilja om det genererar nya jobb eller bara leder till omflyttning av jobb. Dessutom uppkommer snedvridningar av konkurrensförhållandena mellan likartade företag som ligger inom respektive utom zonerna. Att en viss andel av de anställda ska bo inom zonen för att nedsättningen ska gälla blir också styrande för rekryteringen av arbetskraften. Konstruktionen med nystartszoner riskerar dessutom att låsa in människor med invandrarbakgrund och jobbsökande invandrare i vissa områden där de redan bor och utgör en hög andel av de boende. Det främjar inte integrationen. Tvärtom riskerar segregationen att öka. Nystartszoner har ända prövats i , och utan några överväldigande resultat ifråga om att bekämpa arbetslöshet och utanförskap. Vi motsätter oss förslaget om nystartszoner och nedsättning av arbetsgivaravgifter på det sätt som regeringen föreslår.