ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Ub250 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om se över hur det offentliga utbildningssystemet kan bemöta det kommande rekryteringsbehovet av personal inom transportnäringen. Transportnäringen växer stadigt. Både gods- och persontransporterna ökar i . Men för att transporterna ska kunna fungera , och behövs utbildad arbetskraft. kan transportnäringen erbjuda yrken med stor självständighet och möjligheter till utveckling. hårdnar konkurrensen om den framtida arbetskraften, vilket ställer större krav på att transportyrkena görs ännu mer attraktiva. Företagen i branschen måste hålla sig framme och visa att de kan erbjuda en bra arbetsplats. kommer transportnäringen att behöva ett tillskott på mellan 15 000 och 17 000 nya medarbetare för att kunna ersätta de medarbetare som går i pension men också för att klara av att möta ett ökat behov av transporttjänster. Dagens utbildningssystem kan bidra med knappt 7 000 ungdomar och vuxna . tvingas många företag själva utbilda till stora kostnader. Ansvaret att tillskapa ytterligare utbildningsplatser bör dock ligga på det offentliga utbildningssystemet, eftersom behoven av transportnäringens tjänster är ett gemensamt intresse för hela samhället. Det finns ett antal åtgärder att vidta: Fler korta och intensiva yrkesutbildningar. Locka fler kvinnor att söka sig till näringen. Underlätta för nysvenskar att med en snabb, kvalificerad och yrkesinriktad språkutbildning utbilda sig inom transportnäringen. Det ovan beskrivna visar med all tydlighet att det finns anledning för regeringen att se över hur det offentliga utbildningssystemet kan bemöta det kommande rekryteringsbehovet av personal till transportnäringens olika branscher.
mot · H102Ub251 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lärare och skolledare bör omfattas av samma breda registerkontroll som de verksamheter som lyder under . Skolinspektionen och är båda kontrollerande myndigheter över centrala verksamheter i samhället. säger lagen att den som ska arbeta eller på andra sätt verka inom vissa skollagsreglerade verksamheter ska kunna visa ett utdrag ur polisens belastningsregister. Registerkontrollen syftar till att stärka barns skydd mot sexuella och andra grova brott, och utdraget är en del av bedömningsunderlaget för om en person är lämplig för arbetet eller inte. Därför är det förvånande att det anses vara tillräckligt med en begränsad registerkontroll då lärare och skolledare ska anställas. Särskilt som det vid anställningar i verksamheter som lyder under krävs ett bredare registerutdrag. De brott som det begränsade registerutdraget ska omfatta för anställda inom skolan är sexualbrott, mord, dråp, grov misshandel, människorov, grovt rån och barnpornografibrott. Brott om grov kvinnofridskränkning omfattas däremot inte, vilket är uppseendeväckande. I skolans läroplan står följande att läsa om skolans värdegrund: Utbildningen ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Var och en som verkar inom skolan ska också främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan ska gestalta och förmedla. För att skolans värdegrund ska kunna förmedlas till eleverna på ett trovärdigt sätt räcker det inte med begränsad registerkontroll för ansvarig personal. Mer rimligt är att även lärare och skolledare omfattas av samma breda registerkontroll som de verksamheter som lyder under .
mot · H102Ub253 · 2013-09-24 00:00:00 — Forskning kring omfattning av och innehåll i anhörigvård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ökad kunskap och forskning kring omfattning av och innehåll i anhörigvård. Medelåldern i ökar, allt fler människor lever allt längre. kan man få en känsla av den allmänna debatten att detta skulle vara något negativt och vara ett samhällsproblem. Det måste vara en felanalys men däremot ställer det krav på samhället och utgör en utmaning . Förklaringarna är säkert flera men en del i det är förbättrad sjukvård och omsorg. Livslängden har ökat för män vilket innebär att allt fler lever i parförhållanden allt längre upp i åldrarna. Det har blivit allt vanligare att anhörig vårdar sin livspartner i hemmet. Inte sällan handlar det om en svårt demenssjuk make eller maka men även vid rent kroppsliga åkommor. Det är inte ovanligt att detta sker utan ekonomiskt stöd och utan stöd kompetensmässigt. Det finns inslag av avlastningsinsatser med bland annat växelvis boende mellan eget boende och boende i särskilt boende inom kommunen. Mörkertalet är dock stort om det verkliga behovet. Allt detta vet vi och det går att på goda grunder anta att om all anhörigvård som sker i det tysta skulle upphöra så skulle samhällets sjukvård och omsorg riskera att falla samman. Vad vi inte vet är hur stor omfattning har anhörigvården och hur ser den ut innehållsmässigt. Mot denna bakgrund finns det ett behov av ökad kunskap och forskning kring omfattning och innehåll i den anhörigvård som bedrivs i .
mot · H102Ub258 · 2013-09-23 00:00:00 — Effektivisering av svensk högskoleutbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över möjligheten att öka antalet sommarkurser för studenter som läser högskoleutbildningar. Under har antalet högskolestudenter mer än fördubblats. Enligt om effektivitet i svensk högskoleutbildning från lägger medianstudenten inom samhällsvetenskap och humaniora på studier. Dessutom är det många studenter som tar sommarlov. Detta innebär att det kan ta dubbelt så för en student att komma ut i arbetslivet än om studenten läste och gavs möjligheter till sommarkurser inom ramen för den utbildning man läser. Enligt 2011 förefaller ha en relativt hög andel studenter i längre program i en internationell jämförelse. Det här för med sig betydande kostnader för samhället och för studenterna. Enligt Sacos studentråd är det ca 140 000 studenter som tar paus från studierna . Detta innebär inte bara en stor ekonomisk oro för högskolestudenterna utan också att de går ut på en sommararbetsmarknad och konkurrerar ut elever som har en lägre utbildning. Studenternas arbetsvecka på högskolan bör vara . Ett sätt att öka möjligheterna för studenter att snabbare genomgå sin högskoleutbildning och därmed komma ut i arbetslivet tidigare skulle kunna vara att öka antalet sommarkurser som då ska utgöra en del i utbildningen, dvs vara av hög kvalitet. Dessa sommarkurser bör vara berättigade till studiemedel från CSN. Såväl studenterna som samhället i stort skulle göra en ekonomisk vinst om fler studenter tog sin examen snabbare och kom ut i arbetslivet tidigare. Regeringen bör överväga möjligheten att se över hur högskoleutbildningen kan effektiviseras för att fler studenter snabbare ska kunna komma ut i arbetslivet.
mot · H102Ub259 · 2013-09-23 00:00:00 — Mer idrott i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över möjligheten att öka inslaget av idrott och hälsa i . Svenska elever har mindre schemalagd idrott än eleverna i många andra europeiska länder. Detta trots att forskningen visar att fysisk aktivitet har stor betydelse för folkhälsan och välbefinnandet. Att dra ner på idrottsämnet kan få negativa konsekvenser, särskilt i stillasittande datortider. Idrott ingår som ett ämne i läroplanen för under årskurserna 1–9, med i genomsnitt två tillfällen med en spridning . Skolidrotten fyller en viktig pedagogisk funktion. Förutom att barnen får möjlighet att röra sig och prova på olika idrotter så sker en mängd positiva processer i kroppen som stärkt benstomme och förbättrad koordination. Vi vet också att fysisk aktivitet innebär minskad risk för psykisk ohälsa. Idrotten ger också stora möjligheter till samarbetsövningar. Vi vet också att barn och ungas övervikt ofta handlar om en kombination av för lite rörelse och dåliga matvanor. Skolämnet idrott och hälsa kan skapa förutsättningar för ökad grad av lärande och koncentration. Det finns mycket som talar för att idrott och rörelse måste uppgraderas i skolan. Vi har många goda exempel att lyfta upp när det gäller utökad idrott. Ett av dem är som är ett samverkansprojekt mellan skolan och en lokal idrottsförening och bygger på att göra idrott och hälsa till en naturlig del av vardagen för skolans elever. Eleverna har idrott per dag. Projektet har ända sedan starten vilat på vetenskaplig grund. En avhandling från har visat att av eleverna som deltog i studien och fick en timmes rörelse per dag var behöriga till gymnasiet, jämfört i jämförelsegruppen. Det finns bara vinster med en utökad timplan för ämnet idrott såväl ur ett samhällsekonomiskt perspektiv som för individen. Vi behöver dock arbeta för att fler barn rör sig mer och att det inte blir upp till om man har en engagerad lärare om ändamålsenlig lokal finns osv. Det finns exempel på skolor som saknat lokal och därför åkt iväg på terminen för att ha idrott. Skolidrott eller möjlighet till organiserad rörelse bör införas för varje elev varje skoldag. Regeringen bör överväga att se över möjligheten att öka inslaget av idrott och hälsa i .
mot · H102Ub260 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över möjligheten att göra körkortsutbildningen studiemedelsberättigad. Ungefär hälften av alla ungdomar mellan saknar körkort. Det är såväl dyrt som krångligt att ta körkort . Det finns branscher som skriker efter arbetskraft och flera av dem har körkort på sin kravlista. Enligt Bil är körkort den mest efterfrågade kompetensen på arbetsmarknaden vid sidan om högre utbildning. De unga som inte arbetar är en outnyttjad resurs och det är viktigt ur både individ- och samhällsperspektiv att vi skapar möjligheter till anställningsbarhet. Behovet av ett körkort kan upplevas olika beroende på om man bor på landsbygd eller i en tätort. Om vi menar allvar med en levande landsbygd bör vi göra det möjligt för ungdomarna att kunna ta sig till och från de arbeten som finns för att kunna bo kvar. Många som bor och arbetar på landsbygden är oftast hänvisade till bil för att kunna ta sig till och från arbetet, inte minst på obekväma arbetstider. främsta mål är full sysselsättning och då måste vi vara beredda att arbeta med breda lösningar för att göra det lättare för våra ungdomar att ta sig in på arbetsmarknaden. En lösning skulle kunna vara att körkortsutbildningen blir studiemedelsberättigad för att ingen skall bli bortvald på grund av att man inte haft råd att ta körkort. Regeringen bör därför överväga att se över möjligheten till att göra körkortsutbildningen studiemedelsberättigad.
mot · H102Ub261 · 2013-09-23 00:00:00 — Ökad miniminivå för garanterad undervisningstid och fler skoldagar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över möjligheten till fler skoldagar per läsår och minimum av garanterad undervisningstid inom . Svenska elever går färre timmar än jämförbara länder. är det OECD-land som har minst antal timmar för våra högstadieelever. I har man i snitt i som OECD-genomsnittet för 15-åringar är . Det är också så att antalet skoltimmar varierar mellan olika kommuner, vilket innebär att skolplikten ser annorlunda ut beroende på var man bor. Regeringen har från utökat undervisningstiden i ämnet matematik för elever i årskurserna 1–3 och i budgeten föreslås även utökad undervisning i ämnet matematik för årskurserna 4–6 med . Denna satsning är tänkt att träda i kraft och kommer sammanlagt för att innebära en ökning i ämnet matematik. Det är mycket positivt. Vi har sett att ett antal elever lämnar utan att vara godkända i samtliga ämnen. Det är också många elever och lärare som tydligt utrycker att arbetsmiljön är stressig i skolan. Vi ser också ett behov av att tidigare upptäcka barn med behov av särskilt stöd. En ytterligare utökad garanterad undervisning skulle därför vara ett led i att minska stressen och öka möjligheterna för eleverna att hinna uppnå de grundläggande kunskapsmålen. Att upptäcka elever med svårigheter tidigt är en förutsättning för att vi ska kunna motverka utanförskapet och om vi menar allvar med en likvärdig skola. Fler skoldagar skulle möjliggöra ökad undervisningstid utan att varje skoldag behöver bli längre. Regeringen bör överväga att se över möjligheten att ytterligare utöka den lägsta garanterade undervisningstiden i och att införa fler skoldagar per läsår.
mot · H102Ub262 · 2013-09-23 00:00:00 — Körkort ökar möjligheten till arbete tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över möjligheten att erbjuda körkortsutbildning inom ramen för gymnasieutbildning. Det har blivit svårare, dyrare och mer komplicerat att ta körkort. kostar ett körkort ca 15 000–. framkom att allt färre ungdomar tar körkort på grund av de ökande kostnaderna och på att regelverket inte fungerar som det ska. Det rapporteras också om långa kötider för uppkörning m.m. Detta är ett stort problem då många arbeten kräver ett körkortsinnehav. är det endast möjligt för elever inom gymnasieskolans fordons- och transportprogram att ta körkort. Ungefär hälften av alla ungdomar mellan 18–24 saknar körkort. Har man inget jobb kan man inte ta körkort och i många fall får du inget jobb om du inte har körkort. Även om det i vissa platsannonser hos Arbetsförmedlingen står att körkort inte är ett krav föredrar trots allt flertalet arbetsgivare att arbetstagaren har körkort. Många som bor och arbetar på landsbygden är ofta hänvisade till egen bil för att kunna ta sig till och från arbetet eftersom bussar och tåg, om de finns, inte har trafik alla tider . Varje ung människa som går utan jobb är allvarligt och sker det försvåras vägen in på arbetsmarknaden. Möjligheterna att öka ungdomars anställningsbarhet bör därför övervägas att ses över. Körkort kan vara en väg. Regeringen bör därför överväga att se över möjligheten att körkortsutbildning – åtminstone teoridelen – kan erbjudas inom fler program i gymnasieskolan.
mot · H102Ub263 · 2013-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om körkortsutbildning i gymnasieskolan. Körkort är en nödvändighet för dem som arbetar inom vård och omsorg. Körkort behövs på landsbygden, men också i staden, för resor mellan vårdtagare. Arbetsförmedlingen har i en undersökning funnit att av alla arbetslösa unga i landet saknar körkort. Detta är en kraftig ökning jämfört med , då endast var fjärde saknade körkort. Den främsta anledningen till detta är att det är för dyrt att ta körkort. Att inte ha körkort försvårar avsevärt ungas möjlighet att få ett arbete, eftersom körkort är ett av viktigaste kraven för många jobb . Det handlar om arbeten inom vården, men självklart inom transportbranschen för att man ska kunna köra buss, budbil eller färdtjänst. Även inom hantverksyrken och försäljning är ett körkort en nödvändighet. Det finns också arbeten, som exempelvis flygplatser, där det krävs att man har körkort för att kunna förflytta sig inom området, trots att bilkörning inte ingår i själva arbetet. Tillgång till körkort gör det också möjligt att kunna ta arbete inom ett större område eller på obekväm arbetstid när tillgången till allmänna kommunikationer är liten. På landsbygden med gles kollektivtrafik är ett körkort en förutsättning att kunna ta sig till ett arbete över huvud taget. Genom införandet av Gymnasieskola 11 har elevers möjlighet att kunna välja körkort på individuellt val i gymnasiet begränsats. Eftersom kravet på körkort är en viktig förutsättning för ett arbete , borde det inom gymnasieutbildningen finnas möjligheter att genomgå körkortsutbildning. Det är samhällets sak att ge unga de rätta förutsättningarna att komma in på arbetsmarknaden.
mot · H102Ub264 · 2013-09-26 00:00:00 — Mer fysisk aktivitet i förskolan och skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mer fysisk aktivitet i förskolan och skolan. Trots att barn är fysiskt aktiva och rör sig mycket kommer då stillasittandet ökar. Barn tar efter sina föräldrar och sin omgivning och det finns risk att barn sitter mer än nödvändigt. Detta i kombination med fel mat kan i förlängningen leda till barnfetma och fetma i vuxen ålder. Men även barn som äter varierat och vitaminrikt behöver röra på sig. Enligt finns det en tydlig koppling mellan att vara fysiskt aktiv under uppväxten och i vuxen ålder. Därför rekommenderas barn att röra på sig . Barn som rör på sig blir starkare och friskare. Dessutom ökar barns koncentrationsförmåga och sömnen blir bättre. Eftersom barn tillbringar mycket av sin tid i förskolan och skolan kan mycket göras för att få fler barn att röra sig. För det första mår barn bra av att gå till skolan, förutsatt att de har en säker skolväg eller någon vuxen som följer dem. Väl framme i skolan och förskolan behövs fysisk rörelse som ett naturligt verktyg i pedagogiken, och inte bara begränsas till idrottsämnet. Det finns många exempel på att mer rörelse i skolan gör att eleverna mår bättre. Koncentrationsförmågan ökar, skolresultaten förbättras och mobbningen minskar. Det är viktigt att öka medvetenheten bland blivande förskolelärare och lärare. I lärarutbildningarna bör det därför läggas in ett obligatoriskt moment kring fysisk rörelse som pedagogiskt verktyg, som omfattar både teori och metod. När lärare får kunskap om hur enkelt det är att aktivera barnen kommer rörelse att bli en naturligare del av förskole- och skoldagen. Alla barn behöver få bättre förutsättningar att uppleva rörelseglädje i förskolan och skolan. Genom att ta fram en rörelseplan kan förskole- och skolledningar bli bättre på att ha med rörelse i den dagliga verksamheten. I rörelseplanen bör det också framgå hur förskole- och skolgårdarna och inomhusmiljöerna är anpassade för att locka till lek och idrott. Ju tidigare barn får möjlighet att uppleva rörelseglädje, desto större är chanserna att etablera en aktiv livsstil som vuxen. Det är bra både för den egna hälsan och för folkhälsan hos framtida generationer.
mot · H102Ub270 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning inom Ung företagsamhet. har fler än 250 000 elever startat och drivit ett UF-företag sedan starten . gav docent vid ut rapporten ger färdighet – En långtidsuppföljning av UF-företagares entreprenöriella karriärer i –2007. Rapporten bygger på och innehåller en databas av samtliga 166 606 personer som drev ett UF-företag under sin gymnasietid 1980–2007, samt alla företag drivna –2007. Den visar på att UF-företagares framgångar i företagande jämfört med en kontrollgrupp framtagen av bestående av 221 120 individer. Rapporten visar slående positiva reslultat bland de elever som drivit UF-företag. UF-företagare startar i större utsträckning egna företag och de anställer fler personer i sina företag jämfört med kontrollgruppen. De har också högre omsättning i sina företag och längre livslängd på sina företag än de som inte har drivit UF-företag. De som varit Uf-företagare blir också ofta chefer, har högre medelinkomst och har högre etablering på arbetsmarknaden än de som inte varit UF-företagare. Vårt land behöver nya entreprenörer och nya och fler företag, och med de slående resultat som går att belägga för dem som drivit UF-företag bör regeringen ta initiativ för att UF-företagande blir ett ordinarie inslag i gymnasieskolans verksamhet.
mot · H102Ub274 · 2013-09-30 00:00:00 — Skola för elever med autism tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ändring i skollagen. Elever med autism, men utan utvecklingsstörning, tillhör enligt den nya skollagen inte längre målgruppen för grundsärskolan. Det innebär att de från och med /12 läser enligt läroplan och kursplaner. Denna förändring är för många elever med autism utan utvecklingsstörning av godo. Förutsatt att mottagande grundskola har tillräcklig kompetens att kunna skapa en god skolsituation för eleverna. Däremot finns det ett mindre antal av denna elevgrupp som har en så ojämn begåvningsprofil att de trots att de inte kan komma i fråga för diagnosen utvecklingsstörning inte har förutsättningarna att klara av läroplan. Inte ens i en grundskola som kan erbjuda en mycket anpassad skolsituation där skolpersonalen har en autismspecifik kompetens. Ofta har elever med autism som utreds för utvecklingsstörning låga resultat på de testdelar som bedömer den för skolan så viktiga sociala kommunikationen. Medan de har högre på mer praktiska delar som inte är lika viktiga för en framgångsrik skolgång. Följden blir då att eleven inte uppfyller kriterierna för diagnosen utvecklingsstörning men trots det inte har förutsättningarna att klara av kunskapsmål. Detta var inte syftet med förändringarna i målgruppsparagrafen (skollagen 29 kap. 8 §). Det vore därför på sin plats med en förändring i paragrafen så att elever som på grund av sin autism saknar förutsättningar att klara kunskapsmål, får läsa enligt grundsärskolans läroplan och kursplan.
mot · H102Ub275 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en förberedande teoretisk körkortsutbildning som ett frivilligt tillval i gymnasieskolan. hade av tonåringarna körkort. Siffran har sjunkit successivt (även om en liten uppgång kunnat ses ) och ligger nu på av 20-åringarna. Möjligheten att ta körkort får inte bli en klassfråga. Alla ungdomar ska ha möjlighet att ta körkort till ett överkomligt pris oberoende av den egna eller föräldrarnas ekonomi. Att ha körkort är en förutsättning för såväl arbete som ett rikt socialt liv. Utanför storstäderna är det mycket svårt att helt klara sig utan bil vad gäller både yrkes- och fritidsliv. Den låga andelen ungdomar med körkort är på ett hinder för utvecklingen eftersom många arbeten förutsätter att man har körkort. En anledning till att andelen ungdomar i som tar körkort har minskat kraftigt är att kostnaderna för att skaffa körkort är alltför höga. Chansen att få ett jobb är mindre utan körkort, och utan jobb är det få unga som har råd att ta körkort. Det riskerar att bli ett moment 22. Vi har rekordhög ungdomsarbetslöshet, men arbetslösa ungdomar utan körkort får ingen hjälp att skaffa körkort. Körkort kan öka chansen att få jobb och goda trafikkunskaper är bra för trafiksäkerheten. Av rättviseskäl bör därför den förberedande teoretiska körkortsutbildningen bli tillgänglig för alla gymnasieelever genom införande av ett frivilligt tillval i gymnasieskolan. Det finns flera exempel på gymnasieskolor som redan infört detta med goda resultat.