mot · H102Ub565 · 2013-10-03 00:00:00 — bör utveckla sitt arbete med att stödja skolhuvudmännen att arbeta för en modern och forskningsbaserad sex- och samlevnadsundervisning. Vad som här har anförts om en utvecklad sex- och samlevnadsundervisning ska som sin mening ge regeringen till känna. Forskning visar att läromedel genom historien gjort stereotypa framställningar av kön, funktionshinder, religion med mera. Även om utvecklingen går framåt kan vi inte utgå ifrån att läromedel av är helt klanderfria. Skolans personal bör ha förmågan att utöva källkritik i förhållande till läromedel och andra informationskanaler. Lärarutbildningarna bör därför utveckla sitt arbete med att träna blivande lärare i källkritisk granskning. Vad som här anförs om källkritik och läromedel bör som sin mening ge regeringen till känna. En utvecklad samverkan mellan skola och arbetsliv är önskvärd enligt bl.a. , , LO och flera forskare. Elevernas knapphändiga kunskaper om utbildningssystemet och arbetsmarknaden gör att de av naturliga skäl har sämre förutsättningar att göra väl underbyggda yrkes- och utbildningsval i jämförelse med en vuxen individ. Därför har studie- och yrkesvägledare en oerhört viktig roll då de lotsar ungdomar genom det svåröverblickbara utbildningssystemet och den snåriga arbetsmarknaden. Studie- och yrkesvägledare fyller dessutom en funktion som förmedlare av värden. Det är mycket viktigt att de har förmågan att vidga elevernas horisont bortom föreställningen om vad en kvinna eller man borde göra. Därför bör varje studie- och yrkesvägledare ha grundläggande kunskaper om jämställdhet och normkritik. erbjuder kompetensutvecklingsinsatser för studie- och yrkesvägledare med syfte att stärka samverkan mellan skola och yrkesliv samt att främja jämställdhet. anser att insatserna är vällovliga initiativ men att de riskerar att vara av övergående karaktär. vill stärka jämställdhetsaspekten i kompetensutvecklingsinsatser samt göra möjligheten till fortbildning permanent. Vidare vill stärka utbildningsdelen rörande jämställdhet och normkritik i studie- och yrkesvägledarnas grundutbildning. Vad som här anförts om utbildning och fortbildning för studie- och yrkesvägledare ska som sin mening ge regeringen till känna. Läs- och skrivsatsningar främjar jämställdhet Det finns en tendens att flickor i skolarbetet når bättre resultat än pojkar. Trots att de individuella skillnaderna är betydande är mönstret tydligt på generell nivå. Enligt Delegationen för jämställdhet i skolan finner man anledningen i såväl biologiska som sociala omständigheter; i samverkan ger de upphov till ett negativt mönster: vid skolstarten har pojkarna i genomsnitt inte nått samma språkliga, kognitiva, sociala och motoriska färdigheter som flickorna, det gör att pojkarna lätt halkar efter i skolarbetet och omgivningens förväntningar blir därmed lägre ställda på pojkarna. Lågt ställda förväntningar blir en självuppfyllande profetia som följer pojkarna genom skolgången, mekanismerna förstärks dessutom av att den manliga könsrollen inte uppmuntrar till studier. Studier visar att läs- och skrivförmåga har en avgörande betydelse för en god utveckling också i andra ämnen. har av den anledningen initierat kompetensutvecklingsprojekt i syfte att stärka lärarnas möjligheter att undervisa eleverna i språk och kommunikation ur ett jämställdhetsperspektiv. Insatserna pågår under innevarande och . anser att det är ett bra initiativ men det behöver genomföras på bred front och vara av långsiktig karaktär. har stora satsningar på elevernas läs- och skrivutveckling. bör få i uppdrag att också utreda hur elevernas språk-, läs- och skrivutveckling kan stärkas ur ett jämställdhetsperspektiv. Fortbildningsinsatserna ska komma samtliga huvudmän till del och vara långsiktiga. Det stärker såväl elevernas förmåga och bidrar till ökad jämställdhet. Insatserna finansieras genom befintliga satsningar på läs- och skrivutveckling. Vad som här har anförts om satsningar på språk-, läs- och skrivutveckling ur ett jämställdhetsperspektiv ska som sin mening ge regeringen till känna. Likvärdig tillgång till läromedel av bra kvalitet anser att alla elever ska ha likvärdig tillgång till läromedel av hög kvalitet. Med läromedel avses såväl traditionella hjälpmedel – läroböcker, skriv- och övningsböcker – som moderna läromedel, till exempel pedagogisk programvara och andra digitala verktyg. De senaste årens teknikutveckling erbjuder möjligheter att lyfta upp kvaliteten på skolans verksamhet. Undervisningen kan individualiseras, möjligheterna till interaktion och informationsutbyte ökar avsevärt. Det föreligger således enastående möjligheter att erbjuda våra elever en undervisning av hög kvalitet. Se vidare avsnittet It i skolan. Grundskolornas anskaffning av traditionella läromedel har minskat i jämförelse med 2000.17 Inte heller vid skiftet till nya läroplaner ökade läromedelsförsäljningen i den omfattning som kunde väntas. Det kan innebära att många skolor använder gamla läromedel. Det är av flera skäl problematiskt: gamla läromedel är varken anpassade till befintlig läroplan eller moderna arbetssätt. Dessutom förändras samhället i snabb takt, vilket rimligen borde ställa nya krav på läromedlens utformning och innehåll. Det kan också innebära att huvudmännen i högre utsträckning använder sponsrade läromedel. Dessa läromedel är i allmänhet kostnadsfria och erbjuds av organisationer av olika slag. Parallellt med att läromedelsinköpen minskar ökar förekomsten av sponsrade läromedel. Sådana läromedel är inte kvalitetssäkrade på samma sätt som läromedel producerade i samarbete mellan pedagogisk profession och läromedelsförlag. Sponsrade läromedel kan mycket väl fungera som ett bra komplement till andra läromedel. Genom att belysa frågor utifrån skilda utgångspunkter kan olika perspektiv synliggöras. På det sättet kan analys, kritiskt tänkande och konstruktiv diskussion stimuleras. Sponsrade läromedel kan emellertid inte ersätta läromedel som producerats av läromedelsförlag, och som faktagranskats av oberoende pedagogisk expertis. Alla elever har enligt skollagen rätt till en saklig och allsidig undervisning. Läromedel i skolan bör vara neutrala och förankrade i vetenskap. De ska inte innehålla stereotypa framställningar av grupper eller verka utifrån något särintresse. föreslår att , i samarbete med Kommuner och Landsting samt lämpligt lärosäte, får i uppdrag att utreda förekomsten av sponsrade läromedel i skolan, hur de förhåller sig till förekomsten av förlagsproducerade läromedel, samt vilka konsekvenser detta förhållande får för undervisningen. Om den ökande förekomsten av sponsrade läromedel visar sig ha negativa följdverkningar ska utredaren även föreslå åtgärder för att problemet ska avhjälpas. Vad som här har anförts om läromedel ska som sin mening ge regeringen till känna. Motverka skolsegregation – för elevens skull I den svenska skolan gör elevens sociala bakgrund avtryck i skolresultaten. I internationell jämförelse har tappat sin tidigare topposition; från en utgångspunkt med god likvärdighet har, , betydelsen av socioekonomiska förhållanden ökat. är betydelsen av socioekonomisk bakgrund större i än genomsnittet för länderna i . konstaterar i sin senaste lägesrapport att skillnaderna mellan grundskolors genomsnittliga resultat har fördubblats , från en tidigare internationellt sett låg nivå.18 Den ökade segregationen är inte ett resultat av att vissa högpresterande elevgrupper har förbättrat sina resultat, tvärtom löper den negativa utvecklingen parallellt med att kunskapsresultaten generellt sett sjunker.19 konstaterar också att elevgruppers sammansättning är en viktig fråga med anledning av att kamrateffekter och lärares förväntningar kan förstärka skillnader mellan skolor.20 Detta visar att segregationen tenderar att förstärka redan negativa effekter; elever som hamnar i icke gynnsamma miljöer riskerar att ytterligare hamna på efterkälken. Det leder till en negativ växelverkan som är svår för den enskilde eleven – eller familjen – att bryta. Trots sambandet mellan socioekonomi och skolresultat erbjuder de flesta kommuner inte någon tilläggsresurs för att kompensera för socioekonomiska förhållanden. För att motverka ytterligare segregation, stärka likvärdigheten och möjliggöra för huvudmännen att fullfölja skolans kompensatoriska uppdrag vill vi tydliggöra huvudmännens ansvar att rikta resurserna efter socioekonomiska förhållanden. En skärpning av skollagen skulle härvidlag göra skillnad för skolväsendets möjligheter att erbjuda alla elever likvärdiga villkor. Utbildningsministern aviserade att en sådan förändring är på väg men ännu har inget hänt. vill att ska få i uppdrag att konstruera en ny modell för resursfördelning utifrån socioekonomiska faktorer. Vidare vill vi att skollagen formulerar krav på att modellen ska tillämpas. Vad som här anförts om att skolan ska fördela resurser utifrån socioekonomiska förhållanden ska som sin mening ge regeringen till känna. vill ge läraren ordinationsrätt (se motion 2013/14:Ub576 Läraren – skolans viktigaste resurs). Det innebär att läraren ska ha möjlighet att ordinera stöd, som snabbt kommer på plats, utan att en segdragen byråkratisk process tar vid. Medel till särskilt stöd bör finnas enkelt tillgänglig, och därför föreslås att en andel av skolpengen viks i syfte att skapa en lokal fond för särskilt stöd. ska få i uppdrag att utreda hur stor andel av skolpengen som bör vikas för detta ändamål. Vad som här anförs om att skolhuvudmannen tillhandahåller en fond för särskilt stöd ska som sin mening ge regeringen till känna. Ett annat sätt att bryta skolsegregationen är att använda det fria skolvalet till att motverka skolsegregation, snarare än att låta det bidra till att segregationen eskalerar. Genom att tillhandahålla attraktiva profilutbildningar lockas elever, från socioekonomiskt privilegierade områden, till skolor i utsatta områden. är ett positivt exempel på hur detta kan fungera, deras nycirkusutbildning lockar elever från hela landet. vill att regeringen ger i uppdrag att – tillsammans med Kommuner och Landsting – initiera profilutbildningar i miljonprogramsområden, som var och en har kapacitet att attrahera elever från hela regionen, eller från hela landet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regelbunden tillsyn – halvårsstatistik 2013, Skolinspektionen. Läs- och skrivinlärning på lågstadiet, 2013. IT-användning och IT-kompetens i skolan, 2013. IT i undervisningen, Skolinspektionen 2012. Barn i familjer med alkohol- och narkotikaproblem, 2008. Barns upplevelser av skolan – levnadsförhållanden rapport 125, 2012. Skolornas arbete med demokrati och värdegrund, Skolinspektionen 2012. SCB, På tal om kvinnor och män 2012. SFS 2010:800 1 kap. 5 §. SOU 2010:99, Flickor, pojkar, individer – om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan 2010. , U2006/9049/S. , dnr 2008:3458. , dnr 2012:122.