ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102N211 · 2013-09-23 00:00:00 — Kritisk granskning av bilder i digital form beslutar att i 23 § första stycket 2 lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk stryka bisatsen dock inte i digital form. Den digitala miljön sägs utgöra ett större hot mot upphovsmannen än tryckta medier. Detta får inte användas som ett argument mot att tillåta en kritisk granskning av offentliggjorda verk, en granskning som borde ske oavsett vilket medium som kritiken framförs i. All kritisk granskning borde uppmuntras oavsett forum för kritiken. Dessutom borde bildanalyser få innehålla just bilder för att läsaren ska få skaffa sig en egen uppfattning om den kritik som framförs. Det ska inte spela någon roll om publicering sker i tryckta medier eller på internet. Fallet då bloggaren Genusfotografen blev stämd för att kritiskt ha granskat fotografier från Xpress visar på utmaningarna med tillämpningen. Kritisk granskning av bilder är tillåtet i tryckta medier, men inte i digital form, enligt 23 § första stycket 2 lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk (URL). Paragrafen hindrar publicering av bilder i samband med kritisk text, däremot så tillåter tidigare paragraf framställning av kritik när det kommer till att citera offentliggjorda verk i digital form. Både uppdelningen av tryckta medier och digitala och uppdelning av bilder och text är olycklig och bör förändras. Anledningen till lydelsen i 23 § första stycket 2 om att inte kunna återge verk i kritisk text har sitt ursprung i en – enligt min mening – feltolkning av det så kallade infosocdirektivet, och rådets direktiv /29/EG av , om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället. bör därför enligt min mening ändra sin tolkning av direktivet och tillåta återgivning av konstverk i anslutning till kritiska texter även i digital form på precis samma sätt som det tillåts för citat ur offentliga verk. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H102N213 · 2013-09-26 00:00:00 — Diskriminera inte kommunala energibolag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagstiftningen i syfte att ge kommunala energibolag möjlighet att verka på energimarknaden på lika villkor som andra företag. De kommunala energibolagens betydelse För att nå det övergripande målet om förnybar energi behövs en mångfald av goda krafter. De kommunala energibolagen har spelat en viktig roll för att utveckla förnybar energiteknik. I kommunala bolag, som drivs med längre planeringshorisont än nästa kvartalsrapport, har många samhällsnyttiga och kommersiellt intressanta miljötekniska lösningar tagits fram. Det är naturligt att kommunala energibolag som har ett samhällsuppdrag har bättre möjligheter att utveckla sådana lösningar som inte ännu är kommersiellt intressanta. Det är kommunala energibolag som till stor del är att tacka för att biogasutvecklingen kommit igång i . Kommunala bolag spelar därtill en allt viktigare roll för att öka konkurrensen på marknader som hotas av oligopol. Begränsningen med dagens lagstiftning De kommunala energibolagen begränsas av konkurrenslagen såväl som av kommunallagens bestämmelser om lokaliseringsprincipen. Grundprincipen är att de kommunala bolagen enbart ska ägna sig åt sådan verksamhet som är knuten till den egna kommunen. Det finns dock undantag och oklarheter i detta regelverk. Var den juridiska gränsen går är osäkert och flera kommunala energibolag vittnar om att de ej vet om deras verksamhet strider mot regelverket eller inte. Satsningar på exempelvis biogas kan variera mellan kommunerna beroende på vilken tolkning de egna juristerna gör. Denna osäkerhet är mycket olycklig. Att låta kommunallagen begränsa utvecklingen av förnybar energi är kontraproduktivt. Kommungränsen är sällan det bästa för optimala energisystem. För att nå EU:s mål om minskad energianvändning är det viktigt att arbetet med energieffektivisering kommer igång. Att som begränsa de kommunala energibolagens möjligheter att erbjuda sina kunder energitjänster är orimligt. Den politiskt formade juridiken begränsar möjligheterna i omställningen till ett hållbart samhälle. Mot bakgrund av den miljö- och klimatutmaning vi står inför bör de framgångsrika kommunala energibolagen som satsar på ny teknik, innovationer och energirådgivning främjas istället för motarbetas. Det är dags att lösa begränsningarna för de kommunala energibolagen och ändra lagstiftningen så att de kan agera på samma villkor som andra energibolag. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening.
mot · H102N214 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att satsa på kulturturismen som en hållbar väg till lokal, regional och nationell utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag på hur internationella marknadsföring som kulturturismland kan stärkas. Kulturturism är en snabbt växande näring i EU, och kulturen samt kulturarvet är ett par av de viktigaste faktorerna när människor väljer resande och turistmål. Enligt , , kommer den europeiska turismen att växa . Besöksnäringen kommer att vara en viktig utvecklingsbransch, inte minst i tider av ekonomisk kris. omsätter turismindustrin och sysselsätter 160 000 årsarbetare. ökade den totala turistkonsumtionen . Kulturturismen kan till skillnad från många andra näringar inte utlokaliseras eftersom den är beroende av den plats och de människor som finns där. Den skapar förutsättningar för att konstnärer och andra kulturarbetare ska kunna leva på sitt arbete och utveckla sin verksamhet och sina uttryckssätt. Den är dessutom ofta inkörsport på arbetsmarknaden för människor med praktiska kunskaper. anser mot bakgrund av ovanstående att regeringen ska återkomma till med förslag på hur internationella marknadsföring som kulturturismland kan stärkas.
mot · H102N216 · 2013-09-27 00:00:00 — som sköter sig genom färre kontroller och lägre avgifter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att premiera skötsamma företagare. Det är en mödosam process att starta och driva företag i . Inte nog med att avgifter och skatter är både många och höga, dessutom måste en stor mängd tillstånd, regler och blanketter uppfyllas för att alla myndigheter ska bli nöjda. Det är självfallet bra att det finns någon form av kontroll av diverse tillstånd, men när skötsamma småföretagare tvingas ha någon form av kontakt med över tjugo olika myndigheter i sitt arbete har det gått för långt. Det kan inte vara meningen att företagare ska lägga för mycket tid på administration när det de vill syssla med är att utveckla sin verksamhet. Visserligen finns det rötägg i alla branscher, men merparten av företagarna i sköter avgifter, tillstånd och regelefterlevnad mycket bra. Det är därför inte mer än rimligt att skötsamma småföretagare premieras genom färre kontroller och onödiga tillstånd, och även med lägre avgifter. Denna tid kan myndigheter istället lägga på effektivisering av sin verksamhet eller på att se till att mindre nogräknade företag följer reglerna, det skulle dessutom bidra till ökad tillväxt och välstånd i . Och inte minst, det skulle ge skötsamma företagare motivering att fortsätta utveckla sina företag. Det bör därför göras en översyn av möjligheten att premiera skötsamma företagare genom färre kontroller och lägre avgifter.
mot · H102N217 · 2013-09-27 00:00:00 — Dispenser av avgifter och tillstånd vid uppstart av företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge dispenser vid uppstart av företag. Det ska vara enkelt och motiverande att starta eget företag. Beroende på bransch möts en företagare av allehanda krav på avgifter, blanketter, tillstånd och regler som ska uppfyllas. På landsbygden är företagare inte sällan multiföretagare, dvs de sysslar med fler olika verksamhetsgrenar och prövar nya ben att stå på, t ex med gårdsbutik, livsmedelsproduktion, guidad bäversafari eller kajakturer. I dessa fall är det en stor mängd myndigheter som ska bli nöjda innan företaget kan komma igång – det kan handla om över tjugotalet instanser som företagaren har någon form av daglig kontakt med i sitt arbete. Detta tar tid, pengar och kraft av företagaren. Och det riskerar att göra att många nya egenföretagare ger upp sina idéer redan innan gått. För att stimulera fler att våga och orka starta eget företag bör man därför se över vilka dispenser som kan ges vid uppstart av företag. Dispenserna bör finnas till under de första 2–3 åren och t ex avse lägre avgifter, mindre nitiska tillstånd som ska uppfyllas eller vissa tillstånd som inte behöver uppfyllas direkt vid starten. Efter denna initiala dispenstid bör de tillstånd, avgifter och regler som ska tillgodoses kunna läggas på normal nivå. Detta skulle stimulera fler till att våga starta eget och pröva verksamheten utan att dränkas i allehanda tillstånd, regler och avgifter som ska uppfyllas innan man ens hunnit starta upp sitt företag. För att göra det enklare och mindre byråkratiskt att starta eget företag bör dispenser avseende t ex avgifter och tillstånd ses över. Möjligheten till att ge tidsbegränsade dispenser vid uppstart av företag bör därför ses över.
mot · H102N219 · 2013-09-27 00:00:00 — Kontinuerlig jämförelse av företagsvillkor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till en kontinuerlig jämförelse och översyn av branschspecifika kostnader och regler i och våra konkurrentländer, så att inte förlorar konkurrenskraft och arbetstillfällen. Svenska företag är utsatta för en knivskarp internationell konkurrens som påverkas av företag i andra länder och som följd av andra länders politiska beslut. Vår öppenhet mot omvärlden och frihandel ska främjas liksom en sund konkurrens – men denna måste ske på lika villkor. Därför är det viktigt att hänger med när man ändrar regler och skatter i våra konkurrentländer, annars är det risk att svenska företag tappar konkurrenskraft och marknadsandelar. Dessa förändringar sker kontinuerligt och i en allt snabbare takt. För att inte ska tappa konkurrenskraft, investeringar och arbetstillfällen är det mycket viktigt att vi är medvetna om omvärldens förändringar och hur dessa påverkar våra företag här i . behöver därför kontinuerligt, och med max två års mellanrum, på ett mycket grundligt sätt jämföra vårt kostnadsläge i olika branscher och våra regler för de företag och branscher som är utsatta för tuff utländsk konkurrens. På detta sätt kan vi justera eller förändra våra regler och skatter så svenska företag inte förlorar konkurrenskraft. Branscher som har förlorat i konkurrenskraft p g a att skatter och regler har förändrats i andra länder är t ex lantbruket och åkerinäringen, där vi tappar arbetstillfällen i . Detta pågår dock i varje bransch och måste från regeringens sida bevakas mycket hårdare än vad som görs för att inte förlora i konkurrensen om jobb och investeringar och äventyra svenska företag. En benchmarking mellan länders skatter, regler och kostnader inom respektive bransch blir allt mer avgörande för att ska kunna ligga i världstoppen när det gäller företagsamhet och konkurrensvillkor. Därför bör möjligheten till en tätare och kontinuerlig jämförelse och översyn av branschspecifika kostnader och regler i våra konkurrentländer så att inte förlorar konkurrenskraft och arbetstillfällen ses över.
mot · H102N221 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrikta regelförenklingsarbetet på företagarnas vardagliga behov. Tillväxt och nya jobb skapas genom fler och växande företag. Företagen är ryggraden i svensk ekonomi och grunden för vår gemensamma välfärd. Därför är det viktigt för att skapa goda villkor för näringslivet. Ett gott företagsklimat präglas av enkla regler och effektiv administration. Ytterst handlar det om de svenska företagens konkurrenskraft och därmed förutsättningarna för tillväxt. har regeringen haft en uttalad ambition att minska företagens administrativa börda. minskade företagens administrativa kostnader med 7,3 miljarder. har i regeringen bland annat bidragit till att företagen får lämna kvartalsredovisning av moms istället för månadsredovisning och att slopa revisionsplikten för små företag med maximalt tre anställda. Regeringen har tagit initiativ till ett antal olika projekt i syfte att minska regelkrånglet för företagen. Regeringen har formulerat fem fokusområden : sänkta kostnader för företagen, minskat och förenklat uppgiftslämnande, förenklade myndighetskontakter på länsnivå och nivå, uppföljning av förenklingsförslag från näringslivet och bättre konsekvensutredningar. Trots regeringens målmedvetna arbete krävs ytterligare åtgärder för att underlätta vardagen för företagen. Enligt Näringslivets regelnämnds rapport 2010 – Förändring av regler – en nödvändighet för fler växande företag 2011–2014 s. 29, betonas vikten av att de ändringar som görs i existerade regelsystem måste vara de som företagen i efterfrågar. Kampen mot byråkrati och krångel ska inriktas på märkbara förenklingar i vardagen för små och medelstora företag. En viktig fråga är att se över skatteavgifterna. kan en företagare tvingas betala oproportionellt höga avgifter inklusive skuldräntor om han eller hon genom eget eller rådgivares misstag lämnat in uppgifter för sent eller på fel sätt. Uppgifter som inte uppsåtligt och för egen skull lämnats felaktigt bör endast beläggas med en administrativ avgift. anför i sitt betänkande 2012/13:NU8 att regelförenklingsarbetet måste drivas vidare med kraft och intensitet samt att arbetet är väsentligt för ett gott företagsklimat. Utskottet hänvisar till det arbete som pågår på flera nivåer där flera aktörer är involverade. Utskottet stöder arbetet och inriktningen. Jag anser att företagarnas kontakter med myndigheter ytterligare behöver förenklas och myndigheternas möjligheter att ta ut avgifter och begära in uppgifter bör tydliggöras och begränsas. Vidare anser jag att fler företag bör få slippa revisionsplikt. Företag med högst 50 anställda, en balansomslutning på och en omsättning på 83 miljoner ska få undantas från revisionsplikten.
mot · H102N225 · 2013-09-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheterna till återföring av medel från vattenkraft. av vattenkraft produceras i de sju skogslänen. Exploateringen av vattenkraften har försämrat förutsättningarna för fiske, renskötsel, jord- och skogsbruk, liksom för turismen. De kommuner som bidrar med sina forsar till den gemensamma vattenkraftsproduktionen bör därför få någon form av ersättning för att utveckla de bygder som berörs. Elproduktion från vattenkraft förorsakar intrång hos vattenkraftskommunerna och påverkar natur, miljö och näring. Konsekvenser för landskap och organismer kring en utbyggd älv är stora. Vissa områden torrläggs medan andra däms över, forsar försvinner och det blir svårare för fiskar och andra djur att överleva. Sportfiske, turism, friluftsliv och förutsättningarna för att bedriva rennäring påverkas. När stora dammar och regleringsmagasin byggs, innebär det också att stora landområden med jordbruksmark, skogar och ibland bebyggelse läggs under vatten. Reglering av älvar och floder får konsekvenser för fiskbeståndet. är antalet arbetstillfällen vid kraftverken mycket få eftersom driftövervakningen sköts från orter utanför vattenkraftskommunerna. Då vattendomarna fastställdes värderades inte miljöintrång och konsekvenser av dessa jämfört med dagens värderingar. Värdet av de årliga bygdemedlen är mycket blygsam. motsvarar omvandlat till den genomsnittliga vattenkraftsproduktionen (/år) endast /kWh. Regeringen bör göra en översyn och återkomma till med förslag på hur ett system med viss återföring kan se ut. En möjlighet kan vara att se hur det fungerar i där man har ett system som ger vattenkraftskommunerna del av den värdetillväxt som uppstår i vattenkraftsproduktionen. Det systemet har stor betydelse i för att hela landet ska leva och utvecklas. För vattenkraftsproducerande kommuner blir införandet av ett liknande system i en alltmer angelägen fråga som går.
mot · H102N227 · 2013-09-30 00:00:00 — Förenkla redovisningen för småföretag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att förenkla redovisningen för småföretag. Många småföretagare påtalar vikten av att ha enkla blanketter och system för de kontakter man måste ha med olika myndigheter. Det gäller oavsett vilken verksamhet man bedriver. Man kan vara skogsägare, lantbrukare eller ha en livsmedelsbutik eller annat småföretag, man påtalar samma problem. Administration och redovisning tar väldigt och som småföretagare har man inte alltid kunskapen om allt som måste skickas in. Alla småföretag har dessutom inte råd att anlita ekonomer som gör detta arbete. Man vill göra rätt, men är väldigt osäker och tycker att myndigheterna krånglar till redovisningen. Vid den allmänna självdeklarationen har man lyckats med att förenkla redovisningen och detta används som det goda exemplet bland småföretagare. Den är lätt att förstå utifrån förklaringar och lätta blanketter att fylla i. En översyn av möjligheterna att förenkla småföretagens redovisningsskyldigheter bör ske, med samma utgångspunkt som förenklingen av självdeklarationen.
mot · H102N230 · 2013-09-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kärnkraftens spillvärme i fjärrvärmeproduktion. Svensk kärnkraft används endast för elproduktion. Uranet används som ett värmeproducerande bränsle i driften av kondenskraftverk, vilket gör att tre tredjedelar av energin kyls bort. Större delen av energin i uranet blir alltså spillvärme som försvinner ut i havet. () har gått igenom möjligheten att ersätta biomassa i fjärrvärmeproduktion med denna spillvärme. Det vanligaste bränslet i svensk fjärrvärmeproduktion är spill från främst skogsindustrin som grenar, toppar, ris och bark. Totalt består fyra femtedelar av bränslet i fjärrvärmeproduktionen av energi som inte skulle ha använts i annat fall. Utredningen om hur fjärrvärmenäten ska öppnas för fler aktörer framhåller att förutsättningarna för fjärrvärmeoperatörerna kommer att förändras. Den enskilt största förändringen är att monopolet måste bort och kunderna ges möjlighet att välja mellan fler fjärrvärmeleverantörer. Av detta står de kommunala fjärrvärmebolagen för av produktionen medan privata och statliga står för respektive. Intressant i sammanhanget är att restvärme från industrin finns över nästan hela landet, men inte utnyttjas mer än till hälften. Skulle detta ske ges ytterligare möjligheter att välja mellan fler leverantörer. Öppnare nät kommer sannolikt att medföra att mer industriell restvärme tas till vara. Fler externa och specialiserade aktörer förväntas uppstå. Möjligheten att tillvarata spillvärmen från kylvattnet i kärnkraftverk har diskuterats, men det finns otillräcklig forskning kring de samhällsekonomiska konsekvenserna. Därtill finns en lag som förbjuder detta. En annan anledning till detta kan vara tidigare regeringars ambition att avveckla kärnkraften. När Alliansen nu träffat en historisk energiöverenskommelse där nuvarande kärnkraftverksreaktorer kan bytas ut mot nya ter det sig naturligt att satsa forsknings- och utredningsresurser på vidareutveckling och högre resursutnyttjande av kärnkraften. , professor på energissystem vid , menar att mängder av energi går till spillo i . En anledning är att man inte drar nytta av kombinationen mellan värme- och kraftproduktion. Fjärrvärmeverken som skulle kunna producera el som värme gör det inte, och kraftverk som producerar el gör inget av biprodukten värme. är utnyttjandet av spillvärme från kärnkraftverk förbjudet. Förbudet att nyttja spillvärmen från kärnkraftverk bör hävas och en alternativ användning av nämnda spillvärme bör beaktas för att komma fram till att det bästa sättet att höja effektiviteten i sektorn för bostadsuppvärmning är att ta till vara spillvärmen från kärnkraftverken och använda den till fjärrvärme.
mot · H102N231 · 2013-09-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en forsknings- och skolreaktor vid . Alliansens historiska energiöverenskommelse om att nuvarande svenska kärnkraftsreaktorer skall kunna bytas ut mot nya är mycket glädjande för oss från län, där tillhör de största och mest betydelsefulla arbetsplatserna. Vi ser också en potential i län som ett forskningscentrum för kärnkraftsutveckling. har nya kärnkraftsutbildningar på betydande utbildningscentrum såsom KTH, och snabbt blivit mycket populära. Enligt lärosätenas egna beräkningar kommer 150–200 studenter att behöva skickas utomlands för träning på skolreaktorer då R2-0 vid Studsvik är i bruk. Företrädare för , och menar att studentunderlaget är tillräckligt stort för att bygga en skolreaktor för träning och utbildning i . Att förlägga denna skolreaktor vid OKG är logiskt då verket är största samt intresse även finns hos och SKB. Sturemodellen (Svensk tränings- och utbildningsreaktor) skulle möjliggöra pedagogik vid en reaktor som efterliknar de kommersiella kärnkraftsreaktorer som finns i och skulle dels ge studenterna möjlighet att lära känna miljön vid deras största potentiella arbetsgivare, dels användas för fortbildning av kärnkraftsindustrins personal. En världsledande konstruktör av forskningsreaktorer har på uppdrag av bland andra och SKB tagit fram en teknisk beskrivning av Sturemodellen och som visar på dess fördelar i form av potential och pedagogisk styrka. Att placera vid OKG är det mest realistiska alternativet. Med Alliansens historiska energiöverenskommelse går kärnkraften nu en ljus framtid till mötes, och därför anser vi att det är dags att se över möjligheten att bygga en ny forskar- och skolreaktor vid OKG.
mot · H102N232 · 2013-09-25 00:00:00 — Tillgång till timspotpris från tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att alla elkunder ska ha gratis tillgång till aktuellt timspotpris från via internet. Det är nu möjligt att köpa el med koppling till , som gör att en elkund kan undvika att köpa el när priset är högt. Normalt skiljer priset 10 till per kWh. Att manuellt bevaka elpriset för att starta tvätt och diskmaskiner ger bara marginella besparingar. Däremot kan ett värmesystem eller värmepump som kontinuerligt styrs automatiskt efter elpriset spara . publiceras morgondagens timspotpris på hemsida . För att elpriset skall kunna användas av värmesystem måste prisinformationen kunna överföras på ett standardiserat sätt och utan kostnad för elkunden. Det finns nu förslag på hur timspotpriset skall presenteras i digitalt format för att kunna läsas av värmepumpar och värmesystem. Informationen om timspotpriset bör därför kunna hämtas utan kostnad för elkunden.