mot · H002U12 · 2013-03-27 00:00:00 — Grunden för att de fackliga organisationerna ska kunna teckna kollektivavtal är den grundlagsskyddade konflikträtten. har regeringen begränsat den rättigheten genom att begränsar möjligheten att vidta stridsåtgärder mot arbetsgivare som utstationerar arbetskraft i . EU behöver ett socialt protokoll För oss är det självklart att människor ska kunna röra sig fritt inom EU och arbeta var de vill. Men den fria rörligheten får inte utnyttjas för att pressa ned löner, arbetsvillkor eller hota rätten för arbetsmarknadens parter att sluta kollektivavtal om arbets- och anställningsvillkor. Den fria rörligheten får heller aldrig användas för att skapa konkurrens med löne- och anställningsvillkor. I ska svenska kollektivavtal gälla och alla arbetstagare ska behandlas lika och ha rätt till likvärdiga löner och anställningsvillkor oavsett nationalitet. Ett socialt protokoll skulle t.ex. kunna lösa några de problem som uppstod genom Lavaldomen. Krispolitiken i har ytterligare aktualiserat behovet av att stärka skyddet för fackliga rättigheter. Som en konsekvens av krisen har EU beslutat att skärpa olika ekonomiska regelverk. Vi instämmer i att det behövs en politik som skapar långsiktiga förutsättningar för ekonomisk tillväxt, men det kan inte bara handla om ekonomiska villkor. För oss är det lika viktigt att värna fackliga fri- och rättigheter. På europeisk nivå behövs en återhämtningsplan och bättre samordnade och direkta åtgärder mot den ekonomiska krisen inte en återgång till kasinokapitalismen som föregick krisen. måste få ett socialt protokoll som rättar till den nuvarande oroande obalansen mellan fri rörlighet för tjänster och fackliga rättigheter. Det är med oro vi ser hur krisen används för att pressa ned löner och arbetsvillkor som grundläggande rättigheter inskränks. Fackliga rättigheter kan inte hanteras som en lyxvara man unnar sig i ekonomiskt goda tider. Den måste kräva att EU ska anta ett socialt protokoll som gör det tydligt att de grundläggande fackliga rättigheterna inte underordnas EU:s ekonomiska friheter. Förhållandet mellan EU:s ekonomiska och sociala dimensioner måste ombalanseras. När den inre marknaden upprättades sade , dåvarande ordförande för kommissionen, att ingen blir förälskad i en marknad. I dagens EU känns hans yttrande mer aktuellt . uppmanade arbetsmarknadsutskottet riksdag att rikta ett tillkännagivande till regeringen om vikten av att få till stånd ett socialt protokoll. Förhoppningsvis kan ställningstagandet från utskottet vara ytterligare ett led i arbetet med att få ett socialt protokoll på plats. Frågan om att inrätta ett socialt protokoll inom EU måste tas på allvar och drivas med kraft. I spåren av den ekonomiska krisen har det blivit fullständigt uppenbart att EU:s sociala dimension är för svag. Ett socialt protokoll handlar om att säkerställa EU:s framtida legitimitet och trovärdighet. Jordbruk, livsmedel och fiske Den nya utformningen av EU:s jordbrukspolitik kommer att antas. Vi delar regeringens uppfattning i flera principfrågor. Vi menar liksom regeringen att jordbrukssubventioner och marknadsinterventioner i EU:s jordbrukspolitik bör avskaffas. Vi anser att den viktigaste principen i det arbetet är att jordbruksstöden omdirigeras till det som kallas kollektiva nyttigheter i form av klimat- och miljöåtgärder. Landsbygdsprogrammets andel av den gemensamma jordbrukspolitiken bör därför öka. Stöd till jordbruket kan endast rättfärdigas om det genererar ett mervärde för samhället i stort och riktar stödet till viktiga insatser som marknaden inte klarar av. förslag om att miljöåtgärder ska bli krav för mottagandet av gårdsstöd har urholkats och det finns egentligen inget som tyder på att morgondagens jordbrukspolitik kommer att bli grönare än ens gårdagens. Undantagen kan täcka av jordbrukarna. Regeringen måste agera mot de förändringar som föreslagits. Viktigt är också att ersättning inte ska kunna utgå dubbelt för åtgärder i pelare 1 enligt förgröningskraven och i pelare 2. Förgröningen måste anpassas till förhållandena i norra . Regeringen bör stå fast vid det som regeringen och miljö- och jordbruksutskottet var eniga om vid överläggningen i utskottet och agera mot att stora belopp överförs från pelare 2 till pelare 1. Effekten kan bli minskade miljöambitioner totalt för jordbruket i samt en snedvriden konkurrens när länder med minskade miljökrav och högre direktstöd kan producera billigare. Stödet är skevt fördelat mellan gamla och nya medlemsländer. Därför är det bra att de nya medlemsländerna nu föreslås få större del av kakan. Den nya prioriteringen riskhantering inom jordbruket i landsbygdsprogrammet bör strykas. Det är en krisreserv som ska möta kraftiga prisvariationer och innebär att länderna kan stödja sitt lands näring för inkomststabilisering. Vi är starkt kritiska till att regeringen nu öppnat för uppluckrade tvärvillkor. Regeringen bör liksom i sina tidigare positioner arbeta emot sådana förslag. Regeringen har meddelat att den kan tänka sig att acceptera ett förslag om frivilliga fonder som ska finnas i en reserv för kristider. Vi menar att detta går tvärtemot grundsynen om en fri marknad i EU. Ett statsstöd av detta slag motverkar den fria rörlighetens grundprinciper. Prissvängningar är normalt i en marknadsekonomi och är något som alla branscher har att hantera. Vi menar att jordbrukssektorn långsiktigt måste stå på egna ben och det kan den inte göra om den inte tar höjd för skiften i efterfrågan och tillgång. Regeringen bör även fortsättningsvis arbeta för att sockerkvoterna, vinplanteringsrättigheterna och stödet till producentorganisationerna ska avvecklas i den takt som planerats. I den nya fiskeripolitiken i EU bör försiktighetsansatsen tillämpas, ekosystemansatsen gälla och målet vara att fiskeripolitiken ska nå maximalt hållbart nyttjande . Reformen bör säkerställa att fiske- och vattenbruksverksamheten skapar långsiktigt hållbara miljömässiga förhållanden, att fiskeripolitiken måste följa de mål som finns i unionens miljölagstiftning samt att utkastförbudet bör utformas som ett generellt förbud med lista på undantag snarare än det partiella förbud som föreslås. Vi anser också att en ökad regionalisering är rätt väg att gå. Vi noterar dock att regeringen gick till med ett förslag att rösta ja till den kompromiss om utkastförbudet som ordförandeskapet lagt fram men att en majoritet i där S ingick formulerade regeringens mandat annorlunda, dvs. att skulle rösta nej eftersom förslaget innebar alltför många undantag. Vi anser liksom regeringen att det är viktigt att fiskeflottornas kapacitet överensstämmer med fiskemöjligheterna men vi delar inte regeringens uppfattning att överlåtbara fiskenyttjanderätter (transferable fishing concessions,TFC) är rätt lösning. Vi ser med tillfredsställelse på att en majoritet av medlemsländerna nu ställt sig bakom ett frivilligt system. Regeringen har alltför ofta föreslagit att ska rösta ja till partnerskapsavtal med tredjeland trots att de krav som ett enigt miljö- och jordbruksutskott i slagit fast (2011/12:MJU7 Utlåtande med anledning av kommissionens meddelande om den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension, KOM(2011) 424) för att ska stödja nya avtal inte varit uppfyllda. Men vi noterar nu med tillfredsställelse att regeringen numera prövar förslaget till ställningstagande utefter dessa krav, vilket leder till en smidigare hantering av ställningstagande i . EU:s beslut om fiskeriförvaltning i och i ska alltid hålla sig inom ramen för den vetenskapliga rådgivningen och de förvaltningsplaner som finns för hotade arter. Det är den enda sättet att säkra jobben i fiskerisektorn och i förädlingsindustrin samt ge svenska konsumenter möjlighet till bra och kvalitativa fiskprodukter . Ålen är en art som är starkt hotad. Ålfisket i EU behöver stoppas tills beståndet är livskraftigt igen. Vi anser att regeringen måste driva detta aktivt om vi över huvud taget ska ha kvar ett ålbestånd i . Vi är kritiska till att EU ännu inte beslutat om maxtransporttider för slaktdjur . Regeringen bör i alla sammanhang den kan uppmärksamma rådet på den resolution som antog som innebär att frågan om en begränsad transporttid bör tas upp för ny prövning. Vi menar att denna fråga bör vara prioriterad för den . Regeringen bör arbeta för en minskad antibiotikaanvändning inom djuruppfödningen i EU eftersom den bidrar till problemen med resistenta bakterier som också påverkar människors hälsa. Vi vill se bättre, jämförbar statistik över hur mycket antibiotika som används i djuruppfödning. Det är ett första steg för att sedan kunna slå fast minskningsmål för användningen av antibiotika inom EU. Den senaste tidens uppmärksammade bedrägerifall stärker behovet av nya krav på ursprungsmärkning av kött. När EU beslutade om obligatorisk ursprungsmärkning av färska köttvaror sköts frågan om ursprungsmärkning på övriga sammansatta köttprodukter framåt. Vi menar att det borde vara prioriterat för regeringen att driva denna fråga vidare. Att minska kassationen av livsmedel är en viktig fråga i EU. Vi vill se över bäst-före-märkningen och hitta ett nytt sätt att benämna hållbarheten. För vi menar att systemet är för stelt och det tar inte hänsyn till förhållanden som påverkar hållbarheten. En möjlighet skulle vara att gå över till en märkning minst hållbar till. Den bör agera för att få till en översyn i EU. Vi välkomnar förslaget till EU:s sjunde miljöhandlingsprogram. Förslaget bygger på de nio planetära gränser som en grupp forskare, ledda av professor vid , introducerat. Regeringen har lyft fram en av dessa gränser, kemikaliespridningen. Vi menar att det är viktigt att alla miljömålen behandlas parallellt och vill trycka på vikten av att regeringen också är aktiv i frågor kring biologisk mångfald och klimat, vilka är de två planetära gränser som vi vet att mänskligheten just nu överskrider kraftigast. Konferensen + 20 var ett viktigt tillfälle att lyfta fram hållbar utveckling och att vi måste lära oss att leva inom planetens gränser. I uppföljningsarbetet efter + 20 borde vara en viktig röst både inom EU och internationellt för att fästa uppmärksamhet på den rådande ojämlika maktsituationen i världen som exempelvis gör att fattiga länder tvingas till privatiseringar av vatten för att få lån via . Konferensen i lyfte begreppet grön ekonomi men vi menar att det bör fyllas med innehåll. Vi vill att EU ska vara en union för hållbar tillväxt och full sysselsättning. Ett väl fungerande EU bidrar till ett starkt och tryggt . Klimat- och miljöarbetet inom EU är ett av de bästa exemplen på hur vi gemensamt kan möta hot som inget land kan klara ensamt. Vi socialdemokrater vill att ska vara ett land som är med och driver EU:s aktiva klimatpolitik inte bromsar den. De internationella klimatförhandlingarna har gett ett helt otillräckligt resultat för att skydda människor och det kan inte heller garantera att utsläppen minskar, varken så som vetenskapen och vår planet kräver eller som länderna tidigare utlovat. I stället riskerar det att låsa utsläppen på höga nivåer framåt. Kyotoprotokollets alla överskott av utsläppskrediter måste annulleras. bör annullera sina krediter omgående för att säkerställa att alla ansträngningar som gjorts i inte blir förgäves eftersom utsläppen i stället sker någon annanstans. EU bör ta på sig utsläppsminskningar till 2020 oavsett andra länders åtaganden och anta den färdplan mot 2050 som kommissionen lagt fram. Detta har blockerats av några medlemsländer. Här måste och EU:s insatser för att övertyga de tveksamma länderna öka. Regeringen bör stödja kommissionens arbete i detta. Efter tidigare misslyckanden borde det vara värt för EU att pröva en ny strategi i klimatförhandlingarna en som bygger mindre på hot och mer på förtroende och respekt. Det handlar om att på hemmaplan på allvar sätta fart med investeringar i förnybart, i infrastruktur och energieffektivisering. Visa på att en mer progressiv klimatpolitik tjänar oss väl, stärker vår konkurrenskraft, bygger broar till jobb och välfärd. Vi vill att FN:s miljöprogram stärks och utvecklas till ett centralt miljöorgan inom FN som bör prioritera arbetet som görs inom ramen för FN:s vetenskapliga klimatpanel, IPCC. Detta bör arbeta för inom EU. Vi anser att ska vara pådrivande för att skapa nya internationella finansieringskällor för klimatomställningsåtgärder. En av de internationella klimatförhandlingarnas få framgångar är upprättandet av den gröna klimatfonden () vars syfte är att finansiera klimatåtgärder i utvecklingsländerna. Vi menar att ska vara drivande för att ska stå för en generös andel av fonden. Intäkterna från EU:s utsläppshandel bör bidra till finansieringen. Det är också viktigt att EU snabbt klarlägger för omvärlden vilken den europeiska insatsen i fonden ska bli. Kemikaliespridningen är ett av de stora miljöhoten i världen just . Vi menar att FN behöver tillsätta en forskarpanel så som redan gjorts för klimat och som planeras för biologisk mångfald. Regeringen bör verka för att EU driver denna fråga. ska driva ett mer aktivt arbete för att skärpa och stärka EU:s kemikalielagstiftning, Reach. Fler ämnen med farliga egenskaper ska föras upp på EU:s lista över särskilt farliga ämnen (kandidatlistan), tillstånd ska krävas för fler ämnen och kontrollen av att reglerna följs ska utvecklas. Substitutionsprincipen och försiktighetsprincipen bör skärpas och lågvolymämnen inkluderas i Reach. Även nanopartiklar bör djupare granskas för att se om de uppfyller kraven för att införas på kandidatlistan. Även definitionerna hormonstörande och kraftigt allergiframkallande borde leda till att ett ämne förs upp på kandidatlistan. De hormonstörande ämnena bör klassas med större försiktighet . För många av de hormonstörande ämnena räcker det inte med tuffa gränsvärden eftersom de får allvarliga effekter eller kombinationseffekter i små halter. I dessa fall är ett totalt förbud enda alternativet, t.ex. menar vi att ett totalt förbud bör införas för bisfenol A i EU. EU bör också inleda ett arbeta med att förhindra att farliga ämnen finns i textilier. Användningen av bekämpningsmedlet parakvat bör stoppas internationellt. bör inom EU verka för detta. Vi vill påminna regeringen om tillkännagivande i frågan (miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2010/11:MJU15). Mängden tungmetaller måste minska i naturen och för det krävs att färre tungmetaller används i industriproduktionen. Särskilt föremål som riskerar att hamna i naturen bör vara rena från tungmetaller. Vi menar att regeringen på detta område behöver ta initiativ i EU för att skärpa den gemensamma lagstiftningen för att fasa ut tungmetaller. Utsläppen från sjöfarten är den enskilt största källan till försurning i . Tydliga åtgärder behövs för att minska koldioxidutsläppen och utsläpp av svavel, kvävedioxider och partiklar från sjöfarten. EU har beslutat om implementeringen av IMO:s konvention om förebyggande av föroreningar från fartyg (Marpol), det s.k. svaveldirektivet. Genom Marpolkonventionens införande beräknas nedfallet av svaveldioxid från sjöfarten minska i ([2011]: Halter och deposition av luftföroreningar, Meteorologi nr 147). Vi socialdemokrater tror att det går att hitta en långsiktig lösning på frågan där både basindustrins konkurrensvillkor och miljökraven går att förena. Sjöfarten måste fortsätta att minska sina svavelutsläpp precis som andra branscher, och samma tuffa krav måste ställas på samtliga fartyg. Vi är därför kritiska till den insats som gjorde i framtagandet av svaveldirektivet eftersom en del av EU fick lägre krav, vilket drabbar den gemensamma marknaden. Det är nu av stor vikt att EU, ensamt eller tillsammans med IMO, tar initiativ till ett globalt system med handel med utsläppsrätter för sjöfarten. Utsläppshandeln kan bli ett viktigt verktyg i arbetet med att minska sjöfartens klimatpåverkan. , det s.k. Göteborgsprotokollet, innebär en minskning av svaveldioxidutsläppen i till 2020 jämfört med . Inom EU kommer ett nytt takdirektiv med utsläppskrav på både svaveldioxid och kvävedioxid att vara klart . bör här vara drivande för tuffa mål. menar att för att få till stånd ytterligare utsläppsbegränsningar i EU krävs ett strategiskt aktivt arbete. Vi anser att regeringen ska ta fram en plan för en sådan aktiv strategi. arbetar med ett underlag till en sådan strategi. bör inom EU arbeta för en internationell konvention eller motsvarande om hållbar havsförvaltning för att få ett slut på dagens ohållbara plundring av havets resurser. Det skräpet är ett stort miljöproblem. Regeringen bör arbeta fram ett program för rena kuster inom ramen för EU. Fiskare bör, så som skett inom projektet the North Sea, kunna lämna det avfall de fått i sina fiskeredskap avgiftsfritt i hamn. Ett sådant system kan uppmuntra fiskebåtar att forsla skräpet till hamn i stället för att låta det gå tillbaka i havet. Vi måste börja se problemet med marint skräp som en gemensam EU-angelägenhet eftersom skräpet genereras i ett land men drabbar ett annat. Alternativ kommer från internationell sjöfart. I samband med partsmötet inom konventionen om biologisk mångfald togs viktiga steg mot IPBES (Intergovernmental Platform on Biodiversity and ), ett forskarsamarbete inom det området. Ett motsvarande samarbete på området grön ekonomi skulle vara av stort värde. bör vara drivande för dessa frågor i EU. Frågorna om biologisk mångfald är gränsöverskridande. Ett av EU:s starkaste redskap för att klara den biologiska mångfalden är art- och habitatdirektivet. Men vi socialdemokrater vill se att den lista över hotade arter som skyddas i direktivet omarbetas oftare. Regeringen bör i EU arbeta för att nya arter som hotas kan föras upp på listan och arter där en gynnsam bevarandestatus uppnåtts kan avföras från listan. Det behövs en mekanism i direktivet för detta. Skatt på finansiella transaktioner redovisade sitt förslag till direktiv om ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner (financial transaction tax, FTT). krävde nio finansministrar, med och i spetsen och mestadels från rena högerregeringar, att arbetet med skatten skulle påskyndas. Kommissionen presenterade ett förslag till beslut om bemyndigande att inleda ett fördjupat samarbete på området för skatt på finansiella transaktioner. Kommissionen föreslår i sitt direktiv den 14/2 2013 en skatt på finansiella transaktioner inom ramen för ett fördjupat samarbete i enlighet med det bemyndigande som beslutade om . Samarbetet omfattar elva medlemsstater (, , , , , , , , , , och ). Förslaget syftar enligt kommissionen till att inom området för det fördjupade samarbetet harmonisera lagstiftningen om indirekt skatt på finansiella transaktioner, att se till att finansinstituten bidrar till att täcka kostnaderna för den aktuella krisen och att avskräcka från transaktioner som inte förbättrar finansmarknadernas effektivitet. Socialdemokraterna anser att någon form av beskattning av finanssektorn som dels bidrar till välfärdens finansiering, dels förbättrar finansmarknadernas funktionssätt bör prövas. Tänkbara alternativ är en finansiell aktivitetsskatt eller en finansiell transaktionsskatt. Vi kan tänka oss att pröva en finansiell transaktionsskatt om den grundas på internationella överenskommelser där de huvudsakliga finansmarknaderna ingår. Oavsett utformningen av en sådan skatt ska intäkterna ovillkorligen gå till respektive medlemsstat. Det nu aktuella initiativet från om ett fördjupat samarbete mellan elva medlemsstater om en finansiell transaktionsskatt lever inte upp till de målsättningar vi ställer och ska därför inte delta i det fördjupade samarbetet. Regeringen förutsätter att icke deltagande medlemsstaters intressen beaktas i den fortsatta behandlingen av skatteförslaget efter att bemyndigandet om ett fördjupat samarbete godkänts. Vi socialdemokrater kan konstatera att regeringen tyvärr har godkänt en fördjupad samverkan innan alla fakta kring utformningen av skatten på finansiella transaktioner fanns på plats och alla implikationer för svensk del var kända och analyserade. Vi menar att regeringen och de borgerliga partierna varit alltför tillmötesgående i detta och har ansvaret för eventuella framtida problem för som utgår från beslutet. Regeringen har därmed också ansvaret för att i fortsatt förhandlingsarbete förvissa sig om att svenska företags valutasäkring och svenska företagsfinansieringar inte omfattas av skatten. Om skatten på finansiella transaktioner får negativ effekt på skattebaser anser vi att regeringen ska kräva ytterligare en rabatt på medlemsavgiften som motsvarar de ökade kostnader drabbas av. I det aktuella förslaget hänvisas till kommissionens förslag till rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel om att en del av inkomsterna som genereras av skatten ska utgöra egna medel för EU-budgeten. Det hänvisas också till att de medlemsstater som deltar i det fördjupade samarbetet uppmanades vid att undersöka om skatt på finansiella transaktioner skulle kunna ligga till grund för nya egna medel i EU-budgeten. Regeringen motsätter sig skatt på finansiella transaktioner som egna medel. Vi socialdemokrater accepterar under inga villkor att skatt på finansiella transaktioner helt eller delvis blir egna medel för EU. Regeringen måste också se till att få garantier om att inte missgynnas vare sig som en direkt följd av skatten eller genom att EU-medel framöver tilldelas generösare till de medlemsstater som ingår i det fördjupade samarbetet. Vi har ca 200 000 ideella föreningar i och dessa är momsbefriade. De bygger i huvudsak sin verksamhet på att människor frivilligt och utan större ersättningar tar på sig styrelse- och ledaruppdrag. Vi vill värna om dessa föreningar och om att det ska vara relativt enkelt att ta på sig och sköta uppdragen. Vi menar att den mervärdesskattebefrielse som gäller för ideella föreningar i och vissa andra medlemsstater som , måste få bestå. Det finns inget svenskt intresse av att öka föreningslivets och den ideella sektorns beskattning. Våra föreningar, religiösa samfund och folkrörelser bedriver oerhört samhällsnyttiga verksamheter och kommissionens krav på momsbeläggning hotar det ideella engagemanget. Precis som vi talar om behovet av regelförenklingar för företagen så behövs få och enkla regler för föreningar. Regeringen måste stå fast i denna fråga när nu frågan om ett nytt momsdirektiv närmar sig beslutet. genomfördes en europeisk viljeyttring i frågan då med bred majoritet, 521 röster av 629 röstande, röstade för att varje medlemsstat skulle ha rätt att göra ett undantag för just det ideella föreningslivet. Mervärdesskattelagstiftningen styrs av EU-direktivet. Medlemsstaterna tillåts ha nedsatta momssatser på vissa varor, t.ex. på tidningar, tidskrifter och böcker. De flesta EU-stater, inklusive , utnyttjar den möjligheten för att uppmuntra läsande. Däremot måste tjänster beskattas enligt den generella momssatsen, som i är . Allt fler följer nyheter och läser böcker digitalt. Som regelverket ser ut nu innebär övergången från papper till skärm att momsen på tidningar, tidskrifter och böcker fyrdubblas, från i . Så förvandlas modernitet och den digitala möjligheten till ett problem för tidnings- och förlagsbranschen, och i förlängningen för journalistiken och den fria debatten. Flera medlemsstater arbetar aktivt för att övertyga övriga medlemsstater om vikten av teknikneutrala momsregler. En enig riksdag uttryckte i sitt yttrande om grönboken kring mervärdesskattens framtid (2010/11:SkU25) samma uppfattning. I betänkandet skrevs: Utskottet anser att det inom yttrandefrihetsområdet är särskilt viktigt att samma mervärdesskattesats kan tillämpas på produkter som finns både i traditionella sammanhang och i en digital miljö. Det är innehållet som ska vara avgörande och inte publiceringsformatet eller distributionsformen.