ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102MJ214 · 2013-09-19 00:00:00 — Gör det kommunala vindkraftsvetot rättssäkert tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra det kommunala vindkraftsvetot rättssäkert. har beslutat att det ska skapas förutsättningar för en vindkraftsutbyggnad om . En viktig förutsättning för att det ska bli möjligt är att politiker och boende är positiva till att vindkraft ska etableras i hemkommunen. Det kommunala vindkraftsvetot som infördes innebär en rättsosäker prövning eftersom det inte regleras att en kommun måste behandla en ansökan, vilka kriterier som gäller och möjligheten att överklaga saknas. 16 kap. 4 § har kommunerna en ny form av beslutsrätt för vindkraftsetableringar som tillståndsprövas enligt . Förändringen av regelverket skulle förenkla och förkorta handläggningstiden. I stället för tidigare prövning enligt krävs nu en aktiv tillstyrkan från kommunen. Det är rimligt att en kommun ska få yttra sig när ny vindkraft byggs. Men kommunens tillstyrkan enligt 16 kap. 4 § har inte kompletterats med nödvändiga krav om att beslutet ska motiveras eller möjligheten att överklaga. eller närboende vet på förhand vilka kriterier som gäller för när en ansökan om att bygga vindkraft beviljas eller avslås. Kommunen kan när som helst i processen och utan motivering säga nej till ett vindkraftsprojekt. Om kommunen inte gör någonting, eller är tveksam, innebär det ett nej till projektet utan att någon särskild förklaring behövs. Regelverket har uppenbara brister. Det har också visat sig rättsosäkert och ineffektivt. Tillämpningen har resulterat i att tillståndsprocessen försvårats och handläggningstiden förlängts. Utformningen av lagen ger utrymme för kommunerna att använda regelverket som ett tyst veto, med risk för förhandlingar med ekonomiska krav som saknar stöd i lagstiftningen. Istället för dagens situation där kommuner godtyckligt kan kräva ersättning vill vi att en ekonomisk kompensation garanteras genom att kommunerna får behålla fastighetsskatten för vindkraft. Användandet av det kommunala vetot är inte förenligt med de principer om saklighet och objektivitet som är centrala vid tillståndsprövningar och all annan myndighetsutövning. Gör det kommunala vindkraftsvetot rättssäkert har en lag som tillåter godtyckliga beslut, innebär obefintlig förutsägbarhet, ger utslag som inte kan överklagas och som leder till att kommuner begär ersättning för att bevilja en ansökan. Lagen innebär negativ särbehandling av vindkraften och konkurrensen mellan vindkraftsprojektörerna riskerar att sättas ur spel i och med att en kommun på godtyckliga grunder kan säga ja till en verksamhetsutövare men nej till en annan. Lagstiftningen måste ändras så att prövningen följer gängse rättssäkerhetsprinciper. Ärendet ska tas upp inom rimlig tid, beslutet ska motiveras och det ska finnas möjlighet att överklaga beslutet. Regeringen bör skyndsamt se över och revidera den nuvarande lagstiftningen utan att för den skull påverka det kommunala självstyret. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening.
mot · H102MJ217 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om pant på lågenergilampor. Belysningen i en genomsnittlig villa motsvarar av det totala behovet av hushållsel för en familj i ett svenskt genomsnittshus. Alla traditionella glödlampor byts nu mot lågenergilampor som ger belysning med en mycket lägre energiförbrukning. Problemet är att många lampor hamnar i soporna när de går sönder och därmed tas inte kvicksilver och andra metaller tillvara på ett miljövänligt sätt. För att minska belastningen på miljön bör en pant införas, så att det lönar sig för konsumenterna att gå tillbaka med lamporna till inköpsställe eller annan återvinningscentral med möjlighet att hantera återbetalning av panten. En utredning som tar fram förutsättningarna för detta bör tillsättas. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102MJ219 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en bättre och mer sammanhållen förvaltning av . är och EU:s största sjö och sötvattenreservoar. Strandlinjen längs fastlandet är . Sjön är dricksvattenreservoar för en stor del av befolkningen i , indirekt också för som tar sitt färskvatten från . Avrinningsområdet till sjön täcker av landets yta som den bara har ett utlopp. Stränderna och sjön är viktiga områden för rekreation och friluftsliv både för alla de hundratusentals människor som bor runt sjön och för en ökande turism, yrkesfiske och transporter. Likaså finns där mängder av känslig natur som hyser ett fantastiskt djurliv. Att stränder sakta men säkert har växt igen är ingen nyhet. Fram till skedde det dock i ganska sakta mak. Vi kunde också se positiva tecken på att de stora områden vass som övergödning och nedsmutsning växt sig stora började dra sig tillbaka. Problemet är istället den förbuskning av våra stränder vi kan se. Det problemet har ökat lavinartat då sjöns tappningsstrategi radikalt förändrades. inriktar sig strategin på att vattennivån skall ligga på en så jämn nivå som möjligt över året. Det har fört med sig att den städande effekt som ett varierande vattenstånd för med sig uteblir. Det är som hemma, när man slutar dammsuga så dröjer det inte länge innan dammråttorna blir fler och större. Regleringen är en fråga av stor betydelse för samhällsnyttan. Tyvärr är det dock så att är det våra stränder som betalar priset för att minska risken för stora översvämningar. är det samhälleliga ansvaret för sjön splittrat mellan många olika myndigheter och organ. Det är olyckligt och skapar förmodligen effektivitetsförluster som det gör det svårare att ta de stora grepp som behöver tas för sjöns framtid. Det behöver därför tas initiativ som syftar till en bättre och mer sammanhållen förvaltning av den otroliga resurs som är.
mot · H102MJ222 · 2013-09-27 00:00:00 — Producentansvar för fimpar och snusbussar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att böter för nedskräpning även bör omfatta cigarettfimpar och snusbussar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om producentansvar för fimpar och snusbussar. Vi vill alla ha en snygg och städad omgivning, växer skräpbergen inte bara på soptipparna utan även på gator och torg. En stor del utgörs av förpackningar av olika slag där vi konsumenter faktiskt har betalat för ett omhändertagande. Tyvärr så förutsätter det omhändertagandet att vi konsumenter lämnar in förpackningarna till rätt materialbolags insamling. För att öka benägenheten att lämna in förpackningsmaterialet på rätt ställe så erfordras förmodligen en morot av något slag. Den skulle kunna utgöras av en pant. Regeringen har uppmärksammat problemet och infört böter vid nedskräpning. Det är säkerligen en bra åtgärd men tydligen inte så verkningsfull. Kritik har regeringen fått för att böterna för nedskräpning inte kommit att omfatta den enskilt största faktorn till nedskräpning, nämligen cigarettfimparna. finns det mätningar som tydligt visar vilka typer av skräp som ligger på våra gator, torg och ute i naturen. Resultatet av dessa mätningar är tydligt: på gator och torg utgör cigarettfimpar av nedskräpningen. Vid våra stränder utgör det (källa: SCB 2011). Att då exkludera cigarettfimpar från bötessystemet vid nedskräpning ter sig därmed som högst obegripligt. Samtidig kan man fråga sig om böter vore ett effektivt medel mot nedskräpning av fimpar. Det borde vara ett enklare system om man lät rökarna själva betala för omhändertagandet av fimparna på samma sätt som vi konsumenter betalar för omhändertagandet av ex. tidningar, bildäck och elektronikskrot, helt enkelt ett producentansvar med ett materialbolag för cigarettfimpar. Med tanke på de enorma giftmängder som sprids i naturen via cigarettfimpar och snusbussar är det angeläget att nå snabba resultat. En kombination av både morot och piska kan därför vara motiverad. bör därför ge regeringen till känna som sin uppfattning att böter för nedskräpning även bör omfatta cigarettfimpar och snusbussar. Vidare bör ge regeringen till känna som sin uppfattning att ett producentansvar för tobaksvaror bör inrättas. Förslagsvis skulle detta producentansvar kopplas till ett pantsystem för att öka motivationen för den enskilde brukaren att samla in sina förpackningsrester. Produkter för insamling på individnivå är redan framtagna av industrin. per cigarett och snusbuss i pant borde ge ett högt insamlingsresultat och med ytterligare kanske i kostnad för materialbolaget att ta hand om de insamlade tobaksförpackningarna så skulle priset stiga med per enhet. För den konsument som sköter sin insamling så blir de en marginell kostnadsfråga eftersom det egentligen bara handlar om att finansiera panten fram till nästa inköp om insamlingen organiseras med en panthantering via försäljningsställena.
mot · H102MJ224 · 2013-09-27 00:00:00 — Goda råd eller lagstiftning för hälsosammare mat tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda nya åtgärder för ett hälsosammare liv. Konsumtionen av socker och salt har ökat dramatiskt. Kopplingen mellan socker och övervikt är tämligen väl kartlagd liksom kopplingen mellan salt och hjärt-kärlsjukdomar. Som de starka smaksättare salt och socker är har de flesta svårt att värja sig. Livsmedelsindustrin gömmer stora mängder socker och salt i många av sina produkter, exempelvis i charkuteriprodukter, småkakor och många drycker. har på och regeringens uppdrag under många årtionden ägnat sig åt att ge medborgarna goda kostråd. En del kampanjer har varit framgångsrika, andra mindre dito. Trots innehållsdeklarationer och ökad kunskap hos konsumenterna vinner tyvärr osunda produkter med stora mängder socker och salt marknadsandelar. Tyvärr så är det ibland så att råd och upplysning inte räcker till utan förbud erfordras för att förändra tillverkningen. Om höga dolda socker och salthalter i livsmedelsprodukter är en fråga där riksdag och regering bör uttala sig eller på annat sätt agera, exempelvis genom lagstiftning, kan jag självklart inte avgöra. Däremot lämpar sig frågan väl att utredas. bör därför ge regeringen till känna som sin uppfattning att frågan om höga socker- och saltnivåer i livsmedel bör utredas och att förbud alternativt strängare gränsvärden bör övervägas för att förbättra förutsättningarna för en bättre folkhälsa.
mot · H102MJ225 · 2013-09-18 00:00:00 — Avsättning av medel vid byggnation av vindkraftverk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna till avsättning av medel vid byggnation av vindkraftverk. har goda förutsättningar för att nyttja vindkraft och finns det över 300 vindkraftverk i drift inom regionen. Den energiproduktion som dessa genererar representerar hushållselen hos närmare 220 000 skånska hem, om vi utgår ifrån den genomsnittliga användningen på 5 000 kWh el för ett normalhushåll. Vindförhållandena i är oftast gynnsamma och i princip hela regionen har potential för vindkraftsproduktion. Detta förutsätter emellertid att det genomförs noggranna prövningar, både när det gäller vindstyrka och hur uppförandet av verken påverkar natur och bebyggelse. Vindkraftsbyggandet i är beroende av de gröna elcertifikaten som med regeringens energiöverenskommelse har förlängts till 2030 med målet förnybar el till 2016. När nya vindkraftverk ska uppföras är det viktigt med hänsyn till de människor som bor närmast det tänkbara vindkraftverket. Ingen ska på grund av vindkraft behöva bekymra sig över att tvingas flytta, få sin trädgård förstörd eller störas av intensiva och höga bullernivåer. Att uppföra ett vindkraftverk kräver därför lokal acceptans, tydliga säkerhetsavstånd till bebyggelse som det också måste ske med öppenhet och via tidiga samråd med berörda människor. Livslängden för ett vindkraftverk är 20–. I samband med uppförandet av nya vindkraftverk är det därför också relevant att särskilda medel avsätts med syfte att den mark som tagits i bruk vid uppförandet kan återställas till sitt ursprungliga skick då vindkraftverket stängs och nedmonteras. Ansvaret för att marken återställs ligger på verksamhetsutföraren och inte bara själva vindkraftverket utan också fundament och kablar ska tas bort vid nedmonteringen. Genom att se över möjligheten att avsätta särskilda medel för nedmonteringen av vindkraftverk kan därmed den ekonomiska garantin för att nedmonteringen ska ske korrekt tryggas bättre.
mot · H102MJ226 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ta vara på den kompetens som finns vid SLU i för forskningen om framtidens gröna näringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att för att ska kunna bli ett matland i världsklass överväga att se till att forskning och utveckling främjas för att vi ska kunna ligga i framkant med kunskap och innovationer om livsmedelsproduktion. De gröna näringarna är avgörande för landsbygdens utveckling, livsmedelsproduktionen och för vår natur. Det är viktigt att samspelet mellan människa och natur kan både utvecklas och utvärderas, inte minst för framtidens gröna näringar. I detta sammanhang bör vi sträva efter att ska ligga i framkant med fokus på ökad kvalitet, mindre miljöpåverkan och innovation. Man bör därför överväga att stärka forskningen kring framtidens gröna näringar. () har arbetat med just dessa frågor, bl a i där över 15 000 arbetstillfällen härrör från livsmedelsproduktion och jord- och skogsbruk. Men SLU beslutade att flytta utbildningsplatserna i till . Eftersom är ett viktigt centrum för de gröna näringarna i och då det i t ex är av arbetskraften som är sysselsatt inom jord- och skogsbruk, förädling eller som leverantörer, bör det ses över hur denna kompetens kan tas tillvara även . I har de gröna näringarna haft en särskilt viktig ställning för regionens tillväxt, landsbygdsutveckling och livsmedelsproduktion. Den kunskap och de samarbeten med lokala företag som SLU i byggt upp och utvecklat bör utnyttjas och stärkas framöver. Det är särskilt angeläget att utveckla samarbetet mellan akademin och ett innovativt lokalt näringsliv – här föds nya idéer och affärskoncept som kan vara till nytta för de gröna näringarna i hela landet. En annan fördel med SLU i är dess närhet till produktionen i , det skapar korta ledtider till tillämpning och även goda forskningsvillkor. presenterade SLU i en rad förslag, framtagna i samklang med det lokala näringslivet, på hur dess verksamhet ska kunna utvecklas . När regeringen nu utreder konkurrenskraft och utvecklingsmöjligheter för de gröna näringarna bör man överväga att ta vara på förslagen som SLU i presenterat och på den kompetens som finns på SLU i . Ny kunskap och innovation är avgörande för de gröna näringarnas utveckling i . Möjligheten att ta vara på den kompetens som finns vid SLU i för forskningen kring framtidens gröna näringar bör därför ses över.
mot · H102MJ227 · 2013-09-27 00:00:00 — som försöksregion för minskat strandskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att göra till försöksregion för att minska strandskyddet ytterligare för byggnationer. Alliansregeringen har genom de nya strandskyddsreglerna skapat en ny möjlighet för många kommuner runt om i landet att ta vara på sina sjö- och vattenlägen för att bygga nya bostäder och på andra sätt utveckla områdena längs vattendragen. Men trots lättnader i strandskyddet och en större möjlighet för kommunerna att själva välja var och hur man vill utveckla sina vattennära områden är detta inte tillräckligt på en del platser i . Både kommuner och företag vittnar om att det är svårt att bygga utmed sjöar och vattendrag. större sjöar har ett mer omfattande strandskydd än andra sjöar och vattendrag. Reglerna om landsbygdsutveckling ska enligt proposition 2008/09:119 inte kunna tillämpas fullt ut runt till exempel och . Detta är olyckligt då dessa ligger inne i landet och i landsbygdsområden där det finns ett stort behov av att kunna använda delar av strandområdena för att kunna skapa attraktiva bostadsområden och för att kunna utveckla företagandet och turismen. Det är bra att det nu görs en översyn av strandskyddsreglerna. Strandskyddsreglerna undantar områden för landsbygdsutveckling i strandnära områden, detta bör utökas till att även inkludera våra större sjöar. I detta sammanhang bör , som ligger mellan och och genomkorsas av , bli försöksregion för att ytterligare minska strandskyddet. Människor och företag som vill verka och utvecklas i sjönära områden ska inte hindras på grund av stelbenta regler. bör därför göras till försöksregion för att minska strandskyddet ytterligare.
mot · H102MJ228 · 2013-09-27 00:00:00 — som jakten, viltköttet och viltvårdens år tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att lyfta upp jaktens och viltvårdens betydelse för det svenska kulturarvet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att jakten och dess betydelse får ett eget kulturår, exempelvis 2015, för att uppmärksamma jaktens betydelse och för att kunskapen och förståelsen för jaktens och viltets betydelse för ökar. Jakten är en viktig del av den svenska historien och det finns betydelsefulla jakttraditioner i vårt land som är väl värda att värna. Dessvärre ses jakt, viltvård och viltkött sällan som en del av vårt kulturarv, därför bör dessa frågor lyftas upp som en naturlig del av det svenska kulturarvet. Vi människor har jagat sedan urminnes tider, och i är jakt dessutom en bred folkrörelse där så många som 300 000 människor delar. Det handlar om viltvård, spänning, motion, att ta vara på jakttraditioner, utveckling och träning av hundar, närhet till och respekt för naturen och gemenskapen i jaktlaget m.m. Jakten bidrar också till att öka kunskapen kring samspelet mellan människan, djuren och naturen. Till detta kommer att viltkött är en viktig resurs som vi tagit vara på i . Viltkött är en unik råvara som är gott, nyttigt och miljösmart. Även konsumtion av viltkött och dess unika smak bör ses som en viktig del av svensk kultur, och som en stor resurs för Matlandet . är ett stort och glesbefolkat land med många vilda djur som ett naturligt inslag. För att kunna bevara detta krävs balans i viltstammarna, vilket jägarna sköter om. Viltskötsel är också viktigt för att minska risken för sjukdomar bland djuren, trafikolyckor och skador på skog och mark. Jakt, viltvård och viltkött bör lyftas upp som en viktig del av det svenska kulturarvet så att det når ut till fler och för att öka förståelsen för jaktens betydelse för . Ett sätt att göra detta är att inrätta som jakten, viltköttet och viltvårdens år.
mot · H102MJ230 · 2013-09-27 00:00:00 — Havdagar som komplement till dagens fiskekvotsystem tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett fiskekvotsystem med havdagar som komplement. De fiskefångster som görs i våra vatten bör regleras och vara långsiktigt hållbara. Flera fiskarter är dessvärre hårt ansatta, det är negativt för mångfalden i haven och för fiskare samt övriga delar av fiskerinäringen. Dock är inte dagens kvotsystem med den totalt tillåtna fångstmängden per art helt tillfredsställande. I är det ganska vanligt med det som på branschspråk kallas för blandfiske, vilket innebär att man inte fiskar en enskild fiskart utan tar upp vad man får i näten. Då kan kvotsystemet ställa till stora problem. Har man t ex uppfyllt den totala tillåtna fångstmängden för en viss art så sorteras denna ut från fångsten för att sedan kastas tillbaka i havet. Fisken överlever inte, detta är ett oacceptabelt slöseri som är negativt för både beståndet och fiskerinäringen. Ett förslag är att vi övergår till ett system där man även reglerar fångstupptaget med s k havdagar. Havdagar innebär att man får ta upp full fångst ett visst antal dagar , det skulle medföra att dumpning av fisk undviks och att man istället tar i land all fisk som tagits upp. Möjligheten att göra en översyn av att införa ett system med havdagar som komplement till dagens fiskekvotsystem bör därför ses över.
mot · H102MJ231 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till en översyn av allemansrättens regler om ockupation av mark, ersättning vid markskador och kommersiell verksamhet utan avtal. Allemansrätten är unik för och något vi bör värna. I kan vi vandra i skog och mark, plocka bär och svamp eller övernatta någon enstaka natt ute i naturen – utan tillstånd från markägaren ifråga. Men det förutsätter att man respekterar att det är en tillfällig vistelse och att man inte lämnar efter sig skador, vilket i de flesta fall inte sker. Allemansrätten är en fantastisk möjlighet som vi ska vara rädda om och som också lockar utländska turister till den svenska landsbygden. Dessvärre har frågan om allemansrätten aktualiserats av mer negativa anledningar. Nämligen genom att privatpersoner eller näringsidkare nyttjar andra människors mark för kommersiell verksamhet, utan tillstånd från markägaren. Det bör inte vara acceptabelt att företag organiserar storskalig bärplockning utan avtal eller att privatpersoner slår läger på annans mark och sedan skräpar ner, bryter mot allemansrätten och ockuperar platsen. är det svårt och tar tid för en markägare att få myndigheterna att agera om människor slagit läger på ens mark , och det är dessutom kostsamt. Inte heller kan en markägare göra mycket om oseriösa företag bussar in människor på hans eller hennes mark för att plocka bär i stor skala eller få till ersättning för de skador som detta sen medför på marken. Här måste förändringar till. Det vore välkommet med en översyn vad gäller förenklade regler för avhysning av människor som olagligen ockuperar andras mark så att polisen kan agera snabbt. Regelverket kring ersättning för de skador som storskalig bärplockning eller olovliga läger medför för markägaren bör också ses över. Vid omfattande kommersiell verksamhet skulle exempelvis kunna kräva att avtal ska finnas mellan företaget och markägaren. Det ska dock kommas ihåg att det finns turistföretag som anordnar natur- och äventyrsupplevelser som har avtal med markägarna i fråga där även frågor om eventuell ersättning ingår. Denna typ av landsbygdsturism är en tillgång dels för ökande turismintäkter i och dels för att den tar hänsyn till naturen. Men det måste finnas en rimlig balans mellan allemansrätten och markägarnas intressen, annars riskerar vi att allemansrätten försvinner på grund av ett fåtal olagligen utnyttjar den. Det vore önskvärt med en översyn av reglerna för enklare avhysning av människor som ockuperar annans mark, en översyn vad gäller möjlighet till eventuell ersättning vid uppkomna skador i naturen samt eftersträvansvärt med en begränsning av kommersiell verksamhet utan avtal med markägaren. Möjligheten till en översyn av dessa regler vore därmed välkommen för att värna allemansrätten.