mot · H102MJ468 · 2013-09-13 00:00:00 — Klimaträttvisa inför och dess efterföljare 4Vänsterpartiets utgångspunkter i klimatpolitiken6 4.3Klimat, klass och kön7 4.4Rika påverkar klimatet mer7 4.6Män har större klimatpåverkan än kvinnor9 4.6.1Fakta om mäns större klimatpåverkan9 4.7.1Fakta om kvinnors utsatthet10 5Sveriges strategi inför Warszawa11 5.1Klimatförändringarna – det vetenskapliga underlaget inför Warszawa11 5.2Nya klimatmål inför Warszawa13 5.3Sverige måste ta eget ansvar14 5.4EU måste höja klimatmålet15 5.5Bindande och rättvisa klimatavtal15 5.10Inga subventioner till fossil energi20 6.2Klimatprogram för minskade utsläpp och nya jobb21 6.5Miljömässig hänsyn i AP-fonderna23 6.7Miljöteknikfond för kommersialisering av forskningsresultat24 6.9Hållbar samhällsplanering och miljöanpassad vägtrafik26 6.10Stoppa tågkaoset och öka tågkapaciteten27 6.13Annullera överskott av utsläppsrätter29 6.15Inför nationellt förbud mot fossilutvinning31 6.16Tydliggör konsumtionens påverkan på klimatet31 6.17Fri programvara för bättre klimat32 6.18Könsuppdelad statistik och analyser om klimatpåverkan32 6.21Förenkla möjligheter till klimatvänlig lokal upphandling av varor34 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inför klimatmötet i , COP 19/CMP9, och dess efterföljare bör kräva ett nytt globalt klimatmål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att metoden Greenhouse Development Rights (GDR) får genomslag i kommande klimatavtal. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klimatmål för till 2020. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klimatmål för till 2050. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att köp av utsläppskrediter via CDM (Clean Development Mechanism) för att uppnå det nationella klimatmålet ska upphöra. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska driva kravet att EU höjer sitt klimatmål till till 2020. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförts i motionen om att ska verka för att det internationella avtal som sluts efter Kyotoprotokollet ska vara legalt bindande och rättvist ansvarsfördelat. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att en konsumtionsbaserad bokföring blir central i de internationella klimatförhandlingarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i internationella klimatförhandlingar ska verka för klimatfinansiering utanför det ordinarie biståndet med nya additionella medel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i internationella förhandlingar ska verka för att institutioner för klimatfinansiering ska underställas FN och inte för att säkerställa demokratisk styrning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i internationella klimatförhandlingar ska verka för nya finansieringsmekanismer med tillräckliga, stabila och förutsägbara summor till klimatåtgärder i utvecklingsländerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör leva upp till EU-direktivet om utsläppshandeln och öronmärka auktioneringsintäkterna till klimatåtgärder i enlighet med direktivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för en internationell översyn som gör en noggrann utvärdering av CDM. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att grön teknik som bekämpar klimatförändringarna ges samma undantag inom som livsbesparande mediciner.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör vara drivande för att jämställdhetsperspektivet och vikten av kvinnors delaktighet särskilt lyfts fram i alla klimatpolitiska sammanhang internationellt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i klimatförhandlingar bör verka för att ett fondbaserat system för REDD (Reducing Emissions from Deforestation and ) utvecklas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i klimatförhandlingar bör verka för att det inrättas en enskild budgetpost för klimatbistånd i EU:s budget för att garantera att klimatinsatser inte sker på bekostnad av gjorda åtaganden rörande utvecklingsbistånd.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett nytt klimatprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en bindande klimatbudget utifrån de klimatpolitiska målen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa klimatskatt på inrikesflyget.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att med omedelbar verkan bör besluta att överskottet av utsläppsrätter ska annulleras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett nationellt förbud mot utvinning av fossil energi bör införas.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vetorätt mot utvinning av fossil energi bör införas.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att till sin årliga officiella statistik om växthusgasutsläpp i som rapporteras till även rapportera de konsumtionsbaserade utsläppen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas för att belysa effekterna av att införa koldioxidransonering i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning som har till uppgift att föreslå lämpliga styrmedel för garanterad livslängd på varor inom produktområden som är resurskrävande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att producentansvar för textilier bör införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att för offentlig upphandling förenklas så att miljö- och klimateffekter kan få större genomslag.4 1 Yrkandena 10 och 17 hänvisade till UU. 2 Yrkandena 14, 22 och 23 hänvisade till NU. 3 Yrkande 20 hänvisat till SkU. 4 Yrkande 28 hänvisat till FiU. är ett socialistiskt och feministiskt parti på ekologisk grund. Vårt mål är att förverkliga ett samhälle grundat på demokrati, jämlikhet och solidaritet, ett samhälle befriat från klass- och könsförtryck samt etniskt förtryck, ett rättvist och ekologiskt hållbart samhälle där kvinnor och män bygger sin egen framtid i frihet och samverkan. Jorden vi bor på förser oss människor med många naturresurser. Men naturresurserna är inte oändliga. Jorden har en ekologisk bärkraft som vi inte kan överskrida. Det gör att miljöfrågan i grunden är en fråga om fördelning av knappa resurser. Miljöpolitik handlar därför också om rättvisa och om solidaritet. Vi anser att länder, regioner och individer måste hålla sig inom ett rättvist miljöutrymme, dvs. den mängd resurser som vi kan använda utan att tvinga andra människor att använda sig av en mindre mängd resurser, nu eller . Politik för klimaträttvisa handlar om att verka för goda och rättvisa levnadsförhållanden lokalt och ta ansvar för klimatkonsekvenser som drabbar andra regioner eller länder. Individuella beslut kan i viss mån påverka i vilken grad man lever miljövänligt eller inte, men för en enskild individ kan det vara svårt att påverka sin miljö i någon större utsträckning. Därför krävs det politiska lösningar på klimatproblemen. 4Vänsterpartiets utgångspunkter i klimatpolitiken har fastslagit kopplingen mellan miljö och rättvisa i partiprogramet där vi anger att länder, regioner och individer måste hålla sig inom ett rättvist miljöutrymme, dvs. den mängd resurser som vi kan använda utan att tvinga andra människor att använda sig av en mindre mängd resurser, nu eller . Tanken om ett rättvist miljöutrymme har två beståndsdelar. Den första delen är den grundläggande utgångspunkten att det finns ett givet miljöutrymme som vi människor har att röra oss inom. Vi har bara en jord med vissa givna ekologiska ramar. De ramarna kan inte tänjas hur som helst, utan vi måste se till att leva inom dem. Lever vi över ett givet miljöutrymme, över ett ekosystems bärkraft, drabbar det oss själva men även andra länders invånare eller kommande generationer. På samma sätt drabbar tidigare generationers överskridande av ramarna oss . Vi kan inte alltid helt objektivt slå fast hur stort miljöutrymmet är, men vi kan göra kvalificerade bedömningar, exempelvis gällande nivåer av klimatpåverkande växthusgaser. Den andra delen av det rättvisa miljöutrymmet är frågan om rättvisa. Miljöfrågan är i grund och botten en fråga om fördelning av resurser. Om man tror på alla människors lika värde borde tillgången till pengar inte vara grunden för en fördelning av världens resurser. Jorden är vårt gemensamma arv och borde då också förvaltas på det sättet. Men är det de individer, företag och länder med mycket pengar som lägger beslag på en långt mycket större andel av det totala miljöutrymmet än vad fattiga länder eller individer gör. Det är inte rättvist. Det behövs politiska beslut för att rika länder ska minska sin miljöpåverkan och för att fattiga länder ska få möjligheten att utvecklas. strävar efter klimaträttvisa. Med det menar vi att vi tittar specifikt på klimatförändringarna utifrån ett rättviseperspektiv och på vem som påverkar respektive drabbas av klimatförändringarna. Situationen i världen kan betecknas som djupt orättvis utifrån ett klimaträttviseperspektiv. Världens rika människor har orsakat klimatförändringarna och har fortfarande störst påverkan på klimatet. De som drabbas är däremot världens fattiga människor. Utifrån ett klimaträttviseperspektiv är det de rika länderna som har det historiska ansvaret för klimatförändringarna och som även har det största ansvaret för att minska sina utsläpp. Dessutom måste de rika länderna ge stöd till de fattiga som drabbas av klimatförändringarna. 4.3Klimat, klass och kön Det finns stora skillnader mellan fattiga och rika även inom länder. Vi anser att det behöver synliggöras vilka som överskrider sitt miljöutrymme och med hur mycket, såväl nationellt som globalt. Att synliggöra ojämlikheterna är att visa hur det globala klassamhället ser ut i praktiken. Debatten som förs om klimatet fäster knappt någon uppmärksamhet alls på kön, trots att det är kvinnor som drabbas hårdast av miljöförändringarna som det är män som belastar miljön mest, i såväl rika som fattiga länder. Det handlar om makt och resurser och världens kvinnor har alltjämt inte jämställda levnadsvillkor i förhållande till män. Vi anser att det är nödvändigt att lyfta klimatfrågorna ur ett genusperspektiv. 4.4Rika påverkar klimatet mer Både fattiga och rika människor är en del av problemen när det gäller dagens konsumtion; fattiga för att de har tillgång till för lite resurser och rika för att de använder för mycket resurser. Fattiga människors låga konsumtion och påverkan på miljön utgör på ett sätt en räddning för rika människor eftersom de fattiga i så begränsad utsträckning tär på mänsklighetens gemensamma resurser. I hela världen beräknas 1,2 miljarder människor leva i extrem fattigdom och 850 miljoner är kroniskt undernärda. I länderna i söder om dör ett av nio barn innan de fyller fem. Det innebär att barnadödligheten i detta område är nästan 16 gånger så hög som i den rikare delen av världen. Ungefär en fjärdedel av världens befolkning har inte tillgång till elektricitet. I denna situation är utveckling det överordnade målet för dessa utvecklingsländer. Dagens i-länder har gynnats av en koldioxidintensiv produktion och har stått för av de utsläpp av växthusgaser som människan gett upphov till. Och skillnaderna i utsläppen består än . Höginkomstländer släpper ut stora mängder koldioxidekvivalenter (CO2e) per person och år: , , , , och . Det ska jämföras med utvecklingsländernas utsläpp: , och (, 2010). Även inom länder finns stora skillnader i miljöpåverkan. Enligt en KTH-avhandling har låginkomsttagare ofta mindre miljöpåverkan än de med högre inkomster (, miljö på KTH). Ensamstående kvinnor med barn, boende i hyresrätt och personer med låg inkomst tillhör de grupper som bidrar minst till klimatförändringarna. Oavsett om de sopsorterar och handlar ekologiskt eller ej har låginkomsttagare en mindre miljöpåverkan än höginkomsttagare. Det beror på att låginkomsttagare har mindre bostäder, åker mer kollektivt och konsumerar mindre. De länder som släpper ut mest växthusgaser är de som drabbas lindrigast av växthuseffekten. I stället är det utvecklingsländer som kommer att få bära 75–av klimatförändringarnas skador och kostnader, enligt (, 2010). FN:s klimatpanel bedömer att effekterna av klimatförändringarna kommer att slå hårt mot världens fattiga regioner (Klimateffekter, anpassning och sårbarhet, 2007): I kommer ytterligare 75–250 miljoner människor att drabbas av ökad vattenbrist. Mindre nederbörd leder till att vissa delar av matproduktion minskar med . I kommer tillgången till färskvatten att minska, kustnära områden drabbas av översvämningar och klimatförändringarna utgöra ett hot mot naturresurser och människors hälsa. I hotar klimatförändringarna att leda till stora förluster av biologisk mångfald. Vatten för konsumtion, jordbruk och energiproduktion påverkas signifikant. Livsmedelssäkerheten försämras och antalet hungriga människor ökar. Små önationer förväntas drabbas hårt av bl.a. höjd havsnivå, minskad tillgång till vatten och korallblekning. 4.6Män har större klimatpåverkan än kvinnor Klimat och kön har starka kopplingar. Våra möjligheter och livsvillkor påverkas starkt av kön eftersom inkomst, förmögenhet och konsumtion är påtagligt könsrelaterad. Kvinnor står för en mindre del av det samlade konsumtionsutrymmet, inte minst i fråga om transporter, både för att de har mindre resurser än män och av sociala skäl. Detta gäller både bland rika och fattiga människor i . Konsumtionsmönstren i fattiga länder skiljer sig markant med avseende på kön, t.ex. genom att pojkars och mäns behov av sjukvård och utbildning prioriteras framför flickors och kvinnors (, En studie om jämställdhet som förutsättning för hållbar utveckling, Rapport till Miljövårdsberedningen, MVB 2007:02). är kvinnor genomgående mer engagerade i klimatfrågan än vad män är. Kvinnor anser också i större utsträckning att klimatfrågan är viktig och är mer villiga att genomföra åtgärder än vad män är (ARS research, 2007 i m.fl., Kvinnor, män och energi: makt, produktion och användning, FOI 2008). 4.6.1Fakta om mäns större klimatpåverkan Män förbrukar mer energi. Ensamstående män utan barn gör av mer energi än kvinnor i samma situation (FOI 2008). Män tar bilen oftare. En mycket liten grupp, av alla bilförare, primärt män, står för av allt bilkörande (MVB 2007:02). Jämfört med kvinnors transportsätt är mäns transporter avsevärt mer energikrävande. av männens totala energianvändning går till transporter, medan motsvarande andel för kvinnor bara är . Det har visat sig vara betydligt svårare att förändra mäns transportsätt för att minska klimatpåverkan. Också skillnaderna mellan unga kvinnor och män är tydliga när det gäller energianvändningen för transporter, vilket betyder att könsskillnaderna sannolikt kommer att bestå (FOI 2008). Män har större klimatpåverkan i alla inkomstgrupper. Skillnaderna i totala nivåer av energiförbrukning beror mycket på utgifternas storlek och det gäller både kvinnor och män. Men kvinnors och mäns energiintensitet skiljer sig i alla inkomstgrupper enligt studien. Män har en högre energiintensitet (MJ per krona) för sina inköp relativt kvinnor i alla inkomstgrupper (FOI 2008). Män har makten i energibolagen. Män är kraftigt överrepresenterade i energiföretagens styrelser. Det motsvarar ungefär mäns genomsnittliga överrepresentation i svenska börsbolags styrelser: . Män äter mer kött. Män äter också generellt betydligt mer rött kött än kvinnor. Kvinnor och män påverkas olika av klimatförändringarna. Därför är politiska åtgärder mot klimatförändringarna inte könsneutrala. Kvinnor och män, särskilt i fattiga länder, har olika ansvar, sårbarhet och skilda förutsättningar att minska utsläppen samt anpassa sig till klimatförändringarna. 4.7.1Fakta om kvinnors utsatthet Kvinnor är fattigare. Kvinnor tillhör en stor del av världens fattiga människor och är därför, liksom barnen som oftast är kvinnors ansvar, mer sårbara än män för miljöförändringars negativa effekter. Kvinnors sårbarhet för klimatförändringarna påverkas av utbildningsnivå, sociala nätverk, delaktighet i lokala organisationer, tillgång till finansiella tjänster och hur stora tillgångar de äger i övrigt (, , 2010). Kvinnor utsätts för risker. Kvinnor är utsatta för större risker under och efter miljökatastrofer. har räknat fram att 50 miljoner människor behövde flytta p.g.a. miljöförändringar och att av dessa är de flesta kvinnor och barn (Sida, , 2008). Kvinnor påverkas mer av förändringar i naturresurser. Fattiga är generellt sett mycket beroende av naturresurser i sin omgivning. När exempelvis avskogning sker påverkar den kvinnors tillvaro starkt då tillgången till skogens frukter, ved, byggmaterial och medicinska växter förloras. Dessa är oftast avgörande för inte minst kvinnors möjlighet att överleva och generera inkomst till hushållet (Sida, , 2008). Kvinnor är mindre sårbara om de har samma rättigheter som män. På platser där kvinnor och män har likvärdiga ekonomiska och sociala rättigheter påverkar klimatförändringarna kvinnor och män på liknande sätt. Eftersom mäns och kvinnors miljöpåverkan skiljer sig åt och män och kvinnor drabbas på olika sätt och i olika grad av klimatförändringarna är det viktigt att kvinnor inkluderas i beslutsfattandet om klimatfrågor och inkluderas i arbete som berör miljö och livsvillkor (, , 2010). Även beträffande kvinnors delaktighet i klimatarbetet finns stora skillnader. 2010 konstaterar bl.a. följande om kvinnors delaktighet: Kvinnor är nödvändiga i klimatarbetet. Kvinnor representerar åtminstone hälften av världens jordbrukare och kvinnor och flickor är huvudansvariga för att samla in vatten och ved. Utsläppsminskningar och anpassningsåtgärder, speciellt inom skogsbruket och jordbruket, går inte att förverkliga utan att använda kvinnors kunskaper och delaktighet. Kvinnor räddar liv. Välfärden före, under och efter extrema naturkatastrofer kan förbättras genom att inkludera kvinnor i katastrofhanteringen och rehabiliteringen. I motsats till andra ställen som råkade ut för många dödsfall i samband med orkanen 1998, drabbades staden , , inte av några dödsfall. En bidragande orsak var att kvinnor i förväg hade fått utbildning i att tolka tidiga varningstecken och i riskhantering. Detta projekts slutsats var även att efter katastrofen utsattes man för mindre korruption vid distributionen av mat och för en mer rättvis fördelning av maten när kvinnor ansvarade för hanteringen. Kvinnor kan förbättra den biologiska mångfalden och vattenhanteringen. Ett program mot ökenspridning i , som pågick , bjöd in kvinnor för att bl.a. dela med sig av sina kunskaper om vattenhanteringen. Projektet resulterade i att kvinnor genomförde ett effektivt vatteninsamlings- och förvaringssystem. Den förbättrade vattenhanteringen ledde bl.a. till att växtligheten ökade och den biologiska mångfalden skyddades. Kvinnor stärker livsmedelssäkerhet och skyddar skogar. I , och har kvinnor planterat 400 000 träd . Detta har förbättrat livsmedelssäkerheten och projektet ingår i ett internationellt klimatsamarbete. 5.1Klimatförändringarna – det vetenskapliga underlaget inför FN:s klimatpanels (IPCC) fjärde utvärderingsrapport hade stor betydelse för att tydliggöra och underbygga det hot som den globala uppvärmningen utgör. Klimatpanelen kom i rapporten fram till att utsläppen måste minska med 50–(jämfört med ) om temperaturökningen ska begränsas till 2–2,(jämfört med förindustriell nivå). Utsläppen måste dessutom nå sin topp . Det innebär att koldioxid i atmosfären ska ligga mellan 350–400 ppm. I rapporten finns inget scenario för att den globala temperaturökningen ska hållas . Arbetet med IPCC:s femte utvärderingsrapport pågår och beräknas vara klart . Sedan IPCC:s rapport har kunskapsläget modifierat bilden av klimatsystemet och enligt underhandsinformation kommer den rapporten i allt väsentligt stärka resultaten från tidigare rapporter. Vid sidan om IPCC har mängder av andra vetenskapligt baserade rapporter presenterats som stärker bilden av att läget är akut. Följande slutsatser har bland annat kommit fram (Rapport från : Ny klimatvetenskap av och , 2009): Ökningstakten av växthusgashalter i atmosfären är högre . Den dramatiska havsisminskningen i kan vara det första exemplet på observerad tröskeleffekt. Det kan bli svårare än vad som bedömts att begränsa den totala uppvärmningen till maximalt . Ny forskning stödjer farhågor om att kolsänkor blir mindre effektiva. presenterades i of climate change on snow, water, ice and permafrost in the Arctic om klimatet i som har sammanställts av närmare 200 polarforskare från hela världen. Rapporten kommer att fungera som underlag när FN:s klimatpanel presenterar sina nästa rapporter om klimatet 2013–2014. I rapporten konstaterar forskarna att klimatförändringarna i är betydligt mer omfattande och sker långt snabbare än vad man trott. De nya modellerna visar att temperaturerna i till 2100 kan stiga med ytterligare . har här redan en höjning på skett. En sådan kraftig höjning till 2100 skulle innebära en kraftig isavsmältning och betydligt snabbare snösmältning . Det skulle innebära att tundrornas permafrost kommer att tina över mycket stora områden. Avsmältningen av inlandsisen på tros bli så omfattande att den globala havsnivån höjs med 0,9–1,till 2100, vilket är dubbelt så mycket som IPCC förutspådde i sin senaste rapport . var den isfattigaste som någonsin uppmätts i när det gäller havsisen. presenterade tillsammans med the Heat - Why a World Must Be Avoided. I den varnade de för att om inte kraftfulla åtgärder vidtas för att få ned utsläppen så kan temperaturen höjas med redan till 2060. I rapporten lägger de stort fokus på att beskriva en värld som är varmare. I synnerhet utvecklingsländerna skulle drabbas extremt allvarligt av fortsatt ökenutbredning, havsnivåhöjning, extrema väder och konflikter som en följd av sinande naturresurser. En sådan kraftig temperaturhöjning som har inte jorden upplevt de senaste 20 miljoner åren. I förordet hoppas världsbankschefen att vi med denna rapport ska chockas till handling. Klimatforskaren m.fl. har kraftigt ifrågasatt tvågradersmålet och menar att det kan få förödande effekter. Man har bl.a. lyft fram riskerna för ett albedo-omslag (kraftig minskning av snö- och istäckta ytor med resultatet att mindre solinstrålning reflekteras tillbaka ut i atmosfären och istället absorberas med resultatet att det blir ännu varmare), vilket ytterligare skulle förstärka temperaturhöjningen vid polerna med isavsmältning som följd och med en mycket kraftigare havshöjning än beräknat. Dessutom uppmärksammas att IPCC:s klimatmodeller för havshöjning inte inbegriper isavsmältningen eller metanutsläppen från en tinande tundra. identifierar 350 ppm som ett vetenskapligt utsläppsmål och får även stöd i detta genom en annan studie av professor , tidigare vid (), som klassificerar det som ett planetärt gränsvärde. I samband med de vetenskapliga rönen för att stabilisera koldioxidkoncentrationen på 350 ppm (jämfört med dagens 400 ppm) och en global uppvärmning på högst startades en global opinion för denna målsättning. Bakom kravet står ett hundratal utvecklingsländer och önationer som drabbas hårdast av klimatförändringarna.