mot · H102Fi282 · 2013-10-01 00:00:00 — På lång sikt, när nuvarande reaktorer är utbytta, beräknas reformen kosta årligen.82 En dylik reform väntas också leda till lägre energipriser, eller i vart fall till minskade prisstegringar.83 Reformen bedöms inte ha några budgetära effekter för kommande budgetperiod. är inte negativa till vindkraften som energikälla, men vi ser inte hur vindkraften skulle kunna bli en del av baskraften då den inte kan bidra med elproduktion eftersom effekten varierar utifrån rådande väderförhållanden. En storskalig utbyggnad av vindkraften kommer kräva en kostsam utbyggnad av såväl stamnät som regionnät samt skapa behov av en omfattande upprustning av landets befintliga vattenkraftverk för att denna ska kunna fungera som reglerkraft för stora mängder vindkraft. Vindkraftverk bör företrädesvis placeras i glesbefolkade delar av landet. Om fastighetsägare drabbas av sänkt marknadsvärde till följd av en vindkraftsetablering bör de ersättas ekonomiskt av ägaren till vindkraftparken. Stor hänsyn måste tas till den lokala opinionen samt till miljö- och naturintressen. Vattenkraften är tillsammans med kärnkraften basen för vår elproduktion. Då vattenkraften är förhållandevis enkel att reglera används denna, till skillnad från kärnkraften, också som en reglerkraft vid snabba förändringar av efterfrågan eller ojämn försörjning från exempelvis vindkraft. Den storskaliga utbyggnaden av vattenkraften får ses som ett avslutat kapitel. Det finns dock en viss potential i effektivisering av befintliga anläggningar. vill dock skydda de orörda nationalälvarna från utbyggnad av vattenkraft. Det är av största vikt att landets befintliga vattenkraftsstationer underhålls och moderniseras. Många av de äldre stationerna har stått verksamma och är i stort behov av renovering. anser att statliga därför bör lägga större vikt vid underhåll och modernisering av sina befintliga produktionsanläggningar för att därmed bidra till att trygga landets elförsörjning på lång sikt. Vid modernisering och underhåll av produktionsanläggningar ska stor hänsyn tas till närmiljön och den biologiska mångfalden. Solceller för elframställning avsedd för leverans ut på elnätet är på breddgrader, med vår energianvändning, extremt ineffektivt. Då solceller nästan uteslutande levererar energi , när vi behöver den som minst och därmed står med en stor överkapacitet, innebär investeringar i solkraft att parallella energisystem byggs upp. Solceller kan i realiteten inte ersätta någonting i vårt energisystem utan ger endast högre samhällskostnader för energi och belastar miljön negativt. Inte minst så får andra energislag svårare att få täckning för gjorda investeringar. 8.4.6 Biobränslen och nya energikällor är biobränslen en stor och växande resurs för produktion av värme och elektricitet. Biobränslen är en förnybar energikälla som inte bidrar till växthuseffekten. Det är dock viktigt att skog och mark brukas på ett sätt som är långsiktigt hållbart. Det finns en stor potential i en förädling av dagens biobränslen, så att de kan ersätta behovet av importerad olja och gas inom såväl transportsektorn som råvara inom industrin. Som ett led i vår ambition att ta ur oljeberoendet samt för att utveckla den inhemska energiindustrin väljer vi att avsätta resurser till en satsning på forskning, utveckling och innovation inom biobränslen och vidareutveckling av skogsråvara. Elpriset består till stor del av diverse skatter och moms. Vi ser ett behov av att sänka dessa skatter. Elpriserna måste sammantaget sänkas så att hushållen kan hålla sina boendekostnader på en rimlig nivå. föreslår en sänkning av elskatten med motsvarande per kWh från , vilket skulle ge en villa med en förbrukning på c:a 25 000 kW/år en besparing på /månad. mål för området bostadsmarknad är att skapa förutsättningar för ett välplanerat, energieffektivt och hållbart bostadsbyggande för både ung och gammal. Vi vill förenkla andrahandsuthyrningar, sänka skatterna för studentbostäder samt underlätta för upprustning av storstädernas miljonprogramsområden. vill göra det skattefritt att hyra ut en del av bostaden men också skattebefria andrahandsuthyrningen och göra reglerna för denna typ av uthyrning mer flexibla. Den statsfinansiella kostnaden blir liten för dessa förändringar och det blir ett lågt pris att betala för att lösgöra ett stort antal bostäder för unga och studenter. Dessa tvingas ofta tacka nej till arbete eller utbildning då de inte hittar ett boende. Mycket talar för att dessa boendemöjligheter skulle kunna uppstå just i storstadsregionerna där bostadsbristen är som störst. De samhällsekonomiska vinsterna skulle bli stora när vår bostadsyta nyttjas på ett mer effektivt sätt. anser att det är orimligt att studentbostäder inte betraktas som elevhem vilket man gör undantag för i fastighetstaxeringslagen, med slopad fastighetsavgift som följd. Vi vill avskaffa den kommunala fastighetsavgiften för studentbostäder. Vi vill förenkla byggnormerna för att göra det billigare att bygga fastigheter. Främst är det hissnormen och andra normer som vi vill förändra så att det smidigare och billigare ska gå att producera studentlägenheter. 8.5.3 Bostadsbyggande och bostadspolitik Vi vill skapa en långsiktig och hållbar lösning vad gäller upprustningsbehov och underhåll för bostadsbestånden i vårt land. vill införa skattefria underhållsfonder. Andra viktiga åtgärder är att samordna den kommunala bostadsplaneringen på regional nivå samt att ta bort möjligheten för kommunerna att upprätta egna byggnormer. 8.6.1 Särskild investeringspott för marknadsåtgärder anslår ökade medel för såväl utveckling som vidmakthållande av statens transportinfrastruktur. Utöver den kraftfulla satsningen på dubbelspår på vill vi införa en marknadspott för investeringar utöver den ordinarie budgetramen, motsvarande av hela utgiftsområde 22 – Kommunikationer. Marknadspotten syftar till snabbt kunna användas för att bygga bort uppkomna flaskhalsar som står i vägen för betydande investeringar i näringslivet. Förslaget ligger i linje med vad som lyfts fram av Näringslivets Transportråd.84 8.6.2 Fyrfilig motorväg på Fungerande infrastruktur är avgörande för industri, företagande och den regionala utvecklingen, och vägen mellan rikets två största städer är på långa sträckor kraftigt undermålig, inte minst i . Den underdimensionerade standarden på vägen ger upphov till dålig framkomlighet och försämrad trafiksäkerhet. Allvarliga olyckor är oacceptabelt frekventa. Beroende av vägstandard så beräknas kostnaderna för de viktigaste sträckningarna till mellan 4,8–8,och tidsplanen för ett helt färdigt projekt beräknas till mellan 6,5 och i Åtgärdsstudie, E20 Genom . föreslår en omedelbar projekteringsstart med snabbast möjliga byggstart för att bygga ut viktiga delar av till motorväg/mötesfri 2+2 väg. Marknadspott för investeringar i statens transportinfrastruktur Övrig utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Alla söker vi efter trygghet i vardagen. Vare sig det rör sig om fysisk, ekonomisk eller social trygghet så vill vi veta att vi har något att falla tillbaka på om något går snett. Ett brottsoffer ska inte själv behöva ta upp jakten på sin förövare utan kunna lita på att samhället med kraft bistår i strävan att söka upprättelse. Arbetaren vars fabrik läggs ned eller tjänstemannen vars avdelning blir varslad ska inte behöva lämna hus och hem utan kunna falla tillbaka på ett trygghetssystem som garanterar en dräglig tillvaro. En nybliven tonårsmamma, där pappan undflytt sitt ansvar, ska inte lämnas ensam; samhället runt omkring ska finnas där för att lyssna, hjälpa och stödja. Vi behöver även nationell trygghet – en visshet om att vi svenskar är ett självständigt folk, fria att forma vårt rike och att tillsammans utmejsla vår framtid. I detta kapitel beskriver vi våra ambitioner för att öka tryggheten. Vi stärker den nationella tryggheten genom satsningar på försvar och säkerhet, vi stärker den fysiska tryggheten genom ökade anslag till brottsbekämpning och vi stärker den ekonomiska och sociala tryggheten genom ett flertal reformer och ökade anslag. Själva grunden i att kunna skapa ett tryggt samhälle är att kunna styra sitt samhälle efter egna preferenser och behov – att vara herrar i sitt eget hus. grundläggande utgångspunkt i all politik är att ska vara en självständig nation. All offentlig makt utgår från folket. anser att dagens EU-medlemskap saknar demokratisk legitimitet då unionen, tvärtemot vad svenskarna röstat för i folkomröstningar, har utvecklats till något som alltmer tar formen av en överstatlig federation. vill i likhet med i grunden omförhandla det svenska EU-medlemskapet för att sedan utlysa en ny folkomröstningen rörande fortsatta deltagande i unionen. Den budgetära effekten av att träda ut ur EU motsvarar en bruttobesparing på . Detta utrymme kan vi dock inte skapa under innevarande budgetperiod emedan en process för att lämna EU kommer ta än så. 9.3 Upprustning av Försvarsmakten Det militära försvaret ska genomföra de insatser som riksdag och regering beslutat eller som i övrigt följer av Försvarsmaktens uppgifter. Försvarsmakten ska lösa följande uppgifter: upptäcka och avvisa kränkningar av det svenska territoriet och i enlighet med internationell rätt värna suveräna rättigheter och nationella intressen i områden utanför detta, söka samverka och kostnadsdela verksamheten med de nordiska grannländernas försvarsmakter i mån av ingångna avtal, med befintlig förmåga och resurser bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov. äga beredskap att snabbt kunna ställa personal till förfogande för räddningsledare vid terrorism eller annan asymmetrisk krigföring, äga beredskap att kunna sända en utlandsstyrka för fredsbevarande eller fredsskapande insatser med stöd av FN-mandat. yrkar på att bemyndigar regeringen att utnyttja en kredit på högst i om krig, krigsfara eller andra extraordinära förhållanden föreligger. Anskaffning av materiel och tillgångar Vidmakthållande av materiel och anläggningar Det finns inte tillräckliga skäl att vi ska ansluta oss till Nato. Nato har förvisso historiskt löst många svåra uppgifter; inte minst har man besegrat det kommunistiska genom kapprustning. har dock sedan spelat en faktisk roll som en alliansfri och militärt stark fredsbevarande nation. försvarspolitik ska fokusera på försvaret av . Genom att stärka vårt eget försvar, genom att fullt ut verka för ett nordiskt försvarssamarbete och genom partnerskapet för fred med Nato tar sitt säkerhetspolitiska ansvar. När återfått ett existensförsvar så är det rimligt att åter bidrar med militärt bistånd i fredsskapande och fredsbevarande insatser med FN-mandat bakom. Det är en balanserad inställning långt från både isolationism och förlorad självständighet. Försvarsmakten ska inte delta i . ska inte heller utlova ensidiga solidaritetsgarantier. I partnerskap med Nato bör det finnas lika konkreta planer för såväl vilket bistånd ska lämna vid angrepp mot ett eller flera Nato-länder som för den hjälp vi kan vänta av Nato vid angrepp på . För att kunna avtala och skapa ett konkret partnerskap med Nato så måste äga en militär kapacitet som är avsevärt mer utvecklad än den nuvarande. Den dagsaktuella hotbilden är inte den viktigaste utgångspunkten när vi bedömer vårt behov av militärt försvar. Hotbilden kan snabbt förändras, däremot kan vi inte snabbt återta acceptabel försvarsförmåga. Faktiska styrkeförhållanden och värstafallscenarion måste vara underlag för vårt behov av militärt försvar. bör efter en förstärkning av försvaret ha ett balanserat försvar med sådan styrka och sammansättning att det skapar en så hög tröskeleffekt att detta i det längsta avhåller en presumtiv angripare från anfall. Det moderna militära försvaret är beroende av högteknologiska system för att skapa ett starkt skalskydd och därigenom avskräcka från fientligheter och påtryckningar, men det är fortfarande beroende av folkets försvarsvilja och den enskilde soldatens mod och beslutsamhet. En stärkt försvarsvilja och en förankring av försvaret hos folket uppnås främst genom värnpliktsutbildning och starka frivilligorganisationer. En återinförd värnplikt är nödvändig för att på ett trovärdigt sätt nå upp till den kvantitet förband som är nödvändig för försvaret av . Cirka 6 000 värnpliktiga bör utbildas i grundläggande militär utbildning (GMU) och cirka hälften av dessa utbildas vidare för krigsplacering i brigaderna. I och med återaktiverandet av värnplikten återgår armén till ett system med fredsorganisation och krigsorganisation. Anställda och kontrakterade är lika många som i regeringens förslag. Årliga övningar i brigader är helt avgörande för att uppnå politisk vilja – det vill säga användbara, tillgängliga, väl samövade fältförband för nationella och internationella uppgifter. Ett nytt system för krigsförbandsövningar (KFÖ) bör införas där varje brigad tränas var sjätte år. 9.3.2 Försvarets finansiering och materielförsörjning var försvarets andel av BNP för att sedan sjunka till dagens . De minskade försvarsanslagen och stora omställningskostnaderna i kombination med en ensidig inriktning mot ett renodlat insatsförsvar har gjort att den svenska förmågan till territoriellt försvar på allvar kan ifrågasättas. För att garantera rikets säkerhet måste nedrustningspolitiken få ett slut. har tyvärr många av de svenska försvarsindustrierna utländska ägare, men fortfarande har det stor ekonomisk betydelse för att industrierna utvecklar och producerar materiel i landet. Det har även en strategisk betydelse för försvaret. En försvarsindustristrategi bör upprättas där vi tydligt definierar våra säkerhetspolitiska intressen, kopplade till särskilda kompetenser i fråga om tillverkning av eller handel med försvarsmateriel, och en svensk myndighet som upphandlar försvarsmateriel bör använda undantagsregeln i artikel 346 i EUF-fördraget på liknande sätt som andra medlemsländer som har viktig försvarsindustri. Vidare bör återta kravet på offset (motköp) i syfte att gynna svenska små och medelstora företag. Svenska myndigheter bör tilldela underleverantörer en god andel av kontrakten i syfte att ekonomiskt gynna viktiga innovationsföretag enligt rätten att göra så i artikel 21 punkt 4 i försvarsupphandlingsdirektivet. Statligt finansierad FoU är väldigt viktig för försvarsindustrin och bör koncentreras mot områden där vår industri är framgångsrik. De produkter vår försvarsindustri ska konkurrera mot på världsmarknaden är så gott som uteslutande initierade med statliga FoU-anslag. Försvarsindustrin berör cirka 30 000 jobb och sysselsätter indirekt cirka 100 000 människor. Gripen, robotar, luftvärn, u-båtar och korvetter samt rymdteknik med kommande militär tillämpning visar att de svenska vapensmedjorna inte bara har stolta anor utan även en framtid om regering och riksdag sköter frågor om upphandling och FoU klokt. När vi köper svenskt försvarsmateriel som är producerat med högteknologi så sker en stark ekonomisk återkoppling i samhällsekonomin. Möjligheten till kommande exportordrar för Gripen E/F är exempelvis stor och Gripen är i högsta grad en tillväxtpolitisk fråga. Exempelvis har det beräknats att de totala nettovinsterna för är 2,6 gånger högre än kostnaderna.85 Armén bör bestå av såväl rörliga fältförband som territorialförsvarsförband. En fältarmé med samövade brigader är oundgänglig om ska kunna försvaras. Med befintliga anläggningar, materiel, yrkesofficerare och kontrakterade kan en och en halv mekaniserad brigad sättas upp. Ytterligare brigader bör sättas upp successivt när försvarsförmågan återtas med målet att ha sex mekaniserade brigader. Bemanning av dessa måste i så fall ske med en blandning av kontrakterad och värnpliktig personal. Territorialförsvarsförband skapas ur de nationella skyddsstyrkorna/hemvärnet och kan utgöras av lokalt rekryterade värnpliktiga och frivilliga soldater med minst GMU och kort mobiliseringstid. Marinen har ett behov av såväl en förstärkt regional indelning som förnyade materielsystem . Vi föreslår därför att Marinbas (), Marinbas () samt och Marindetachement sätts upp. Marinbas () bör sättas upp för att utbilda till kustartilleribrigader. bygger på värnplikt och dubbel organisation (freds-/krigsorg.) medan övriga marinen bygger på anställda och kontrakterade. Jämte flygflottilj (F7 ), flygflottilj (F17 ) och flygflottilj (F21 ) bör flygflottilj () sättas upp. Flygvapnet bygger på anställda och kontrakterade. BAS 90-systemet bör återskapas. Skydd genom spridning är kostnadseffektivt och ger ett stort strategiskt värde. uppfattning är att anskaffning av 100 st JAS 39 E/F ska förberedas inom möjliga och rimliga tid. En utveckling av flygvapnets kapacitet är nödvändig för att kunna möta den nivå som andra flygvapen i vårt närområde kommer att ha . FRA är i tider av nya hotbilder och ökad terrorism en första försvarslinje och det är viktigt att FRA har möjlighet att teknikutveckla för att kunna upptäcka utländska förhållanden som utgör ett hot mot vår nation eller mot enskilda svenska medborgare. Försvarsunderrättelsedomstolen och Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten ska garantera att den personliga integriteten inte hotas på ett orimligt sätt när signalspaningen söker nya metoder att fånga säkerhetshot. Försvaret och är i behov av forskningsbaserad kunskap. FOI är därför nödvändigt för en självständig utveckling av vår försvars- och säkerhetspolitik. Den svenska modellen där bestämda myndigheter har krisberedskap på sitt verksamhetsområde och där regeringen har nationellt områdesansvar, länsstyrelserna regionalt och kommunerna lokalt är en effektiv modell. Jämte områdesansvaret finns sektorsansvar. Det är viktigt att MSB:s utredande och samordnande roll inte tar över de faktiska utförarna av krisberedskap och krishantering. Försvarsmakten bör upprätthålla en tätare kontakt med det civila regionala och kommunala områdesansvaret. Olika elkraftskonsumenter är olika beroende av säker el. För samhällsviktig verksamhet kan oacceptabla konsekvenser uppstå snabbt vid elavbrott. Med hjälp av modern styrteknik kan olika användare sättas i prioriteringsordning vid brist på el. Forskning visar att särskilda reservkraftnät med viss radie är kostnadseffektiva när det finns flera samhällsviktiga verksamheter nära varandra. Regeringen bör utreda reglering och planering av särskilda reservkraftnät i våra residensstäder. 9.4 Krafttag mot brottsligheten menar att det är statens kärnuppgift att upprätthålla lagen och därigenom garantera medborgarna trygghet och säkerhet. Brottsoffers och potentiella brottsoffers intressen måste sättas före gärningsmännens. I dagens samhälle har dock vård- och rehabiliteringstanken fått en alltför dominerande ställning i den kriminalpolitiska debatten. anser att detta är fel sätt att angripa problematiken på. För oss står det klart att om respekten för lag och ordning ska upprätthållas måste grov brottslighet straffas hårt och rättvist. Detta markerar att samhället sätter laglydiga medborgares intressen i första rummet. Det är för oss också en självklarhet att straffen alltid ska stå i samklang med den allmänna rättsuppfattningen. föreslår omfattande reformer för att komma till rätta med den utveckling som sker i dagens . Ersättning för skador pga brott Kriminellas perspektiv har under allt mer kommit att få stå över den allmänna rättsuppfattningen. Ett straff har reducerats till vård som fokus har flyttats från brottsoffer och samhällets bästa till brottslingens perspektiv. Sociologin har getts alltför stort fokus och genom detta urskuldat grova brottslingar utifrån uppväxt, socioekonomiska förhållanden samt olika psykosociala omständigheter. Rättvisa handlar om upprättelse för brottsoffret, om skydd mot fortsatt brottslighet och om ett samhälle som tydligt markerar mot dem som skadar andra. ser inget motsatsförhållande mellan att å ena sidan värna brottsoffren och de laglydiga medborgarna och å andra sidan vårda samt återanpassa dömda brottslingar. 9.4.2 Trygghet för individen Statlig garanti för skadestånd till brottsoffer kan en person som döms för ett brott dömas att betala skadestånd till brottsoffret. Dock finns ett stort problem i det att brottsoffret själv, med hjälp, måste kräva gärningsmannen på det utdömda beloppet. Om gärningsmannen inte betalar är det upp till offret att vända sig till sitt försäkringsbolag i ett försök att få ersättning. Fungerar inte detta ska brottsoffret själv ta kontakt med . Här ska offret skriftligen ansöka om att få det som kallas brottsskadeersättning, vilket kan skilja sig från det skadestånd personen i fråga blivit tilldömd. Denna procedur, där offret återigen måste förklara sig och vädja till gärningsmannen, utgör ytterligare en förnedring och ett ifrågasättande av offret. Dessutom finns ingen garanti för att offret får den ersättning som en domstol en gång beslutat. vill istället se ett system där staten betalar ut det utdömda skadeståndet till brottsoffret och därefter kräver in pengarna från gärningsmannen. Detta skulle innebära att offret så snart domslutet vunnit laga kraft får sitt skadestånd, som staten tar hand om vidare behandling och kontakt med gärningsmannen. Vi menar att det är ett system som bör vara självklart i en rättsstat. Vårt förslag skulle minska frustrationen och det onödiga lidande som åsamkas brottsoffer på grund av dagens system för skadeståndsutbetalningar. Vittnesskydd och ökad säkerhet i domstol Många av de goda medborgare som sätter sig i vittnesbåset är utsatta och de vittnar alltför ofta med fara för sitt eget liv. Rättsväsendet har inte förmått hantera den organiserade brottslighetens grenar som spridit sig ända in i rättssalen. Vittnestrakasserier blir allt vanligare och antalet vapen som smugglas in i svenska domstolar är alarmerande.86 87 Övergrepp i rättssak är ett mycket allvarligt brott då det inte bara riktar in sig mot individer utan utgör ett hot mot rättsstaten, och i slutänden mot det demokratiska statsskicket. vill se ett kraftigt utökat stöd till vittnesskyddet. Det handlar om polisskydd, hjälp med bostadsbyte och andra säkerhetsåtgärder. har även de juridiska ombuden fått motta hot, trakasserier och rena våldsdåd från kriminella nätverk. Också här förordar vi ett ökat skydd. Utöver detta vill vi även att permanenta säkerhetskontroller ska införas i anslutning till domstolsentréer i förebyggande syfte. Ett genomförande av förslaget innebär att entréer måste byggas om och att viss teknisk utrustning måste införskaffas. Betydligt fler ordningsvakter kommer också att behövas. 9.4.3 Hårdare tag mot brottsligheten Straffskärpningar och riktiga livstidsstraff vill se kraftiga straffskärpningar för våldsbrott. Detta innebär inte minst en rejäl höjning av miniminivåerna eftersom svenska domstolar oftast dömer i nedre delen av straffskalan. Svensk livstid innebär i praktiken fängelse enligt rättspraxis och enligt principen om 2/3 frigivning blir resultatet oftast fängelse. vill införa verklig livstid där det även ska vara möjligt att utdöma livstid utan möjlighet till benådning. Riktiga livstidsstraff ska kunna utdömas för brott som enligt kan medföra livstidsstraff. Utöver detta ska riktiga livstidsstraff kunna utdömas för upprepad grov våldsbrottslighet av särskilt hänsynslös och våldsam natur, till exempel för synnerligen grov misshandel, grov våldtäkt eller en kombination av dylika grova våldsbrott. I dagens finns det generösa rabattsystem för den som valt en kriminell livsstil. Det handlar dels om en så kallad mängdrabatt, vilken innebär att ju fler brott en person begår desto mindre påföljd ges för varje efterkommande brott. Vid upprepad brottslighet gäller även en särskild straffskala. Utgångspunkten för denna straffskala är att det är det brott med högst straff som kan utdömas med ett visst tillägg. Detta utgör straffskalans maximum. Tillägget är som och som mest beroende på hur allvarlig brottsligheten är.