ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102U246 · 2013-10-02 00:00:00 — Utgiftsområde 5 Internationell samverkan anvisar anslagen inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2014 för utgiftsområde 5 Internationell samverkan Avvikelse från regeringen (SD) Avgifter till internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Bidrag till () Information om i utlandet samarbeten med omvärlden ska vila på en grund av ömsesidigt förtroende, hållbara ekonomiska överväganden och gemensamma intressen. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan sträcker sig över ett stort antal områden. Ett av dessa är medlemskap i internationella organisationer som FN, och . Dessa anser vi vara viktiga organisationer för att man ska kunna samarbeta för fred och säkerhet samt ökad demokrati och mänskliga rättigheter. Vi anser att det finns ett särskilt ömsesidigt förtroende och gemensamma intressen mellan och våra grannländer i . Med dessa länder har vi en lång gemensam historia och våra länder delar dessutom ett intresse av att möta framtida gemensamma utmaningar i vår närhet. Det är därför vår mening att samarbeten med de nordiska länderna bör utvecklas ännu mer , inte enbart vad gäller kulturellt utbyte och liknande utan också vad gäller sådant som framtida säkerhets- och försvarspolitiska utmaningar. välkomnar därför att samarbetet inom samhällsskydd och beredskap fördjupas, liksom det nordiska försvarspolitiska samarbetet inom Nordefco. Utöver samarbete kring grundläggande demokratiska principer och mänskliga rättigheter samt det nordiska samarbete som nämnts ovan bör de generella principerna för internationella samarbeten vara utformade på ett sådant sätt att vi inriktar oss på väsentliga svenska intressen utan att därigenom åta oss ett ansvar för områden som i första hand bör vara det egna landets ansvar. har erbjudit miljö- och demokratistöd till , bland annat när det gäller utbyggnad av reningsverk kring . anser att det är dags för en avslutning, med tanke på att den ryska ekonomin måste anses vara tillräckligt stark för att klara av sådana åtaganden på egen hand. anser även att den typen av jämställdhetsarbete som Sida har bedrivit i med exempelvis pappaskolor i är ett område som lämpligen faller inom det enskilda landets ansvar. Med anledning av denna förändring i utlandssamarbeten gör en besparing i anslaget för Östersjösamarbete. Ett gott samarbete med bör kunna uppnås genom ett ömsesidigt förtroende och gemensamma intressen i stället för att ger bistånd till ett land som inte räknas som ett utvecklingsland, ett s.k. icke-ODA-land.
mot · H102U247 · 2013-10-03 00:00:00 — Ett gränslöst och det skandinaviska språket tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat samarbete och utbyte mellan de nordiska länderna, inom exempelvis miljö, infrastruktur och turism. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genom ett aktivt arbete med att undanröja gränshinder mellan länderna uppnå ett gränslöst . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det skandinaviska språkets betydelse för kommunikation, studier och utvecklad handel. Västra närhet till , nordöstra närhet till och närhet till har inneburit en ökad marknad och ett större utbud på arbetsmarknaden. Samarbetet över ländergränserna måste dock följas upp av ytterligare förenklingar i fråga om gränspassering för både tjänster och varor, arbetsmarknadsförsäkringar, sjukförsäkringsförmåner samt för en ökad flexibilitet vid val av grundskola mellan de nordiska länderna. Trots stora insatser genom arbetet i och återstår mycket arbete för att nå målet om ett gränslöst . I tider av kriser i omvärlden behöver tillsammans kraftsamla inom en mängd områden. En översyn av utökat samarbete om exempelvis miljö, infrastruktur och turism bör utredas. Gränshindren måste få sin lösning och utvecklingen av det nordiska samarbetet intensifieras. Det skandinaviska språkets betydelse för det nordiska samarbetet kan inte nog betonas. Dess betydelse för att underlätta kommunikationer mellan 25 miljoner invånare är oerhört värdefull och underlättar studier, arbete och handelsutveckling. Det är därför värdefullt att insatser fortsätter för att främja skandinaviska och då är tvåspråkigheten i särskilt viktig. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · H102U249 · 2013-10-02 00:00:00 — Gemensamt ansvar för avfall i världshaven och i rymden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i FN verka för att ett globalt regelverk tas fram för att minska mängden nytt och gammalt avfall både i världshaven och i rymden. Vi människor lämnar efter oss avfall. Ju fler vi blir desto större påverkan gör vi på världens ekosystem. Det vi ser med blotta ögat är lättare att hantera och många länder har mer eller mindre bra system för återvinning och insamling av avfall. Det är lättare att fastställa vems ansvaret är när avfallet inte rör sig utan finns på ett visst territorium. När det gäller det som hamnar i våra hav och i rymden är det däremot svårare att fastställa vem som skräpat ner. Det behövs därför ett globalt ansvarstagande för att dels reducera mängden nytt avfall, dels ta hand om det som redan uppkommit. Regeringen bör i FN verka för att ett sådant regelverk tas fram. färdas stora öar av plaster och avfall runt i haven. På sin färd orsakar de skador på den biologiska mångfalden förutom att de ställer till problem för fisket. I finns till exempel en ö av plastskräp som är dubbelt så stor som delstaten och i flyter mer än plast i land . En av nackdelarna med plast är att den inte bryts ner, utan finfördelas i små, små partiklar. Det är ett problem dels för havsdjur som misstar plastbitarna för föda, dels för oss människor, eftersom även vi får i oss materialet i slutändan. Vad det leder till vet vi inte . råder det brist på plast att återvinna på land. Bara av all plast som tillverkas återvinns. Enligt en forskningsrapport som tagits fram av experter vid i har mängden rymdskrot som cirkulerar runt jorden nu nått brytgränsen. Det utgör en allvarlig fara för satelliter och rymdfarkoster och forskarna menar att situationen är kritisk, att vi förlorat kontrollen över rymdmiljön. Enligt rapporten fanns det då 22 000 större skrotfragment i omloppsbana. Med större menas att de är så stora att de kan följas från jordytan. Därtill kommer miljontals mindre fragment som kan ge upphov till svåra skador. Det handlar om rester från raketer, satelliter och andra farkoster som skjutits upp i rymden . Det kan också vara muttrar, bultar och diverse redskap som astronauter tappat när de arbetat i rymden. har ett skrotprogram men är bara en av många nationer i rymden. Forskarna bakom rapporten menar att verksamheten bör regleras med internationella avtal. De vill också ha mer forskning kring möjligheterna att samla in skrotet.
mot · H102U251 · 2013-10-03 00:00:00 — Stärkt Östersjösamarbete för att rädda vårt innanhav tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samordnade internationella åtgärder för att rädda . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om implementeringen av den resolution som antogs vid i Pärnu . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förlägga en övervakningscentral för sjöfart till Gotland.1 1 Yrkande 3 hänvisat till FöU. har länge hävdat att inte kan vänta utan att det krävs extraordinära insatser för att rädda detta känsliga innanhav, som för övrigt klassats som ett särskilt känsligt område. HAV:s inrättande, Östersjömiljarden och en Östersjöambassadör är värdefulla åtgärder som medverkat till att få till stånd. Viktigt arbete pågår dessutom inom ramen för Helcom-samarbetet och inom . Dessa initiativ är oerhört värdefulla, men mer insatser krävs, då utsatts för stor miljömässig påfrestning beroende på bland annat övergödning, förgiftning och olika former av utsläpp. Många års påfrestning och vanskötsel har dessutom lett till syrebrist. I samband med BSPA:s senaste möte förlagt till Pärnu, där 11 länders parlamentariker fanns representerade tillsammans med företrädare för , antogs en deklaration med fokus på innovation grön tillväxt och miljö. Det är angeläget att dessa frågor omsätts i praktisk politik i samtliga . Det krävs bl.a. ökad kapacitet för att minska övergödning och förgiftning i , särskilt genom gemensamma ansträngningar att rena avloppsvatten, en utvecklad logistik och infrastruktur för tillgång till t.ex. LNG och el i Östersjöhamnar, stärkta ansträngningar av nationella nätoperatörer koordinerat av en bredare samverkan inom hela samt att nödvändiga åtgärder vidtas runt med hänsyn tagen till . Det har rapporterats om hur miljöfarligt avfall hamnat i p.g.a. lossnade containrar från ett finskt fartyg på väg till , en icke oansenlig mängd dumpat ryskt radioaktivt avfall och kemiska stridsmedel samt olyckor och incidenter som har hotat innanhavet. Det krävs internationella åtaganden för att rädda och det krävs internationell samverkan för att bemästra många allvarliga miljömässiga hot. Ett av de hot som kräver samverkan utgörs av den ökade andelen oljetransporter. Antalet oljetransporter i har ökat – fartygen har både blivit fler och större. Därmed ökar också risken för en omfattande oljeolycka. transporterades olja i via Stora bält. hade mängden mer än fördubblats. trafikerar omkring 2 000 fartyg . Av dem är oljefartyg. Det krävs en förbättrad sjösäkerhet, vilket kan uppnås genom ett utbyggt identifikationssystem för samtliga transporter, exempelvis (). Det krävs vidare en tydlig styrning av farleder och rutter på samt en effektivisering av oljebekämpningen och flygövervakningen i . En samordningscentral för detta skulle med fördel kunna placeras på .
mot · H102U259 · 2013-10-01 00:00:00 — Skydd för kristna i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmärksamma den etniska rensning av kristna som pågår i och stödja upprättandet av en autonom region i . Det pågår en etnisk rensning mot de kristna i . Dessa lever i skräck och de utsätts för grymheter som vida överstiger vad vi kan föreställa oss i . Vetskapen om att det rör sig om tvåflodslandets ursprungsbefolkning är väldigt låg i . I medierna omnämns de troende kristna enbart som irakier, trots att de är kaldéer/assyrier/syrianer som tillhör olika kyrkor. Våldet och den etniska rensningen har som mål att få de kristna minoriteterna att antingen dö ut eller fly landet. Särskilt utsatta är unga kristna flickor som tvångskonverteras av islamister och blir tvångsgifta med muslimska män. Följden blir att håller på att rensas religiöst och etniskt på de kristna befolkningsgrupperna. Denna etniska, kulturella och religiösa rensning måste få ett slut. En lösning kan vara att det upprättas en autonom region i som skulle fungera som för kristna irakier. Att göra insatser i närområdet är den mest effektiva hjälpen och förhindrar både flyktingkatastrofer och mänskligt lidande. Kristna flyktingar som befinner sig på flykt runtom i världen skulle på så vis få möjlighet att flytta tillbaka till sitt hemland .
mot · H102U266 · 2013-10-01 00:00:00 — Säkra och lagliga aborter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom ramen för sitt internationella utvecklingssamarbete ska öka stödet som ger tillgång till säkra och lagliga aborter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i sitt internationella policyarbete och inom ramen för engagemang i de globala initiativen för att minska mödradödligheten särskilt ska lyfta fram kvinnors rätt till säker abort. I 1935/särskilda folkräkning här i hade i genomsnitt av gifta kvinnor drabbats av att minst ett barn dött. De hade fått i genomsnitt 2,9 barn och risken att barn skulle dö ökade givetvis med antalet barn, från av mödrar med ett barn, till av kvinnor med elva eller fler barn, även om så många barn var ovanligt också då, före preventivmetodernas genombrott. hävs förbudet att informera om preventivmedel. blev också abort lagligt, på medicinska, humanitära eller rashygieniska skäl. utökades lagen till att omfatta socialmedicinska anledningar och 1963 inkluderades även allvarliga fosterskador som skäl att beviljas abort. Det var en särskild kommitté som utredde varje enskilt fall och som resultat av denna utredningsprocess kunde bevilja aborter. Det ledde till att aborterna som gjordes utfördes sent i graviditeten. Ett nytt förslag och en ny abortlag tillkom 1974 som är den abortlag som gäller. Fram till vecka 18 har kvinnan möjlighet att göra abort utan någon annans tillstånd. En av de vanligaste dödsorsakerna är fortfarande mödradödlighet. Det är det inte i eller övriga västvärlden men i utvecklingsländerna. av världens länder har ett totalförbud mot abort. Stora framsteg har gjorts, och FN:s beräkningar visar att dödligheten halverats . Fantastiska framsteg – men är antalet kvinnor som dör eller skadas allvarligt på grund av osäkra aborter, graviditeter och förlossning oacceptabelt många. Det skiljer mellan länder och regioner, och i vissa länder har den tyvärr ökat. Det uppskattas att 22 miljoner osäkra aborter utförs . En osäker abort innebär att den utförts av någon som inte har kunskapen som krävs. 47 000 av kvinnorna dör. Det utgör av mödradödligheten . Mörkertalet för hur många osäkra aborter som genomförs antas vara mycket större eftersom statistik saknas. Bland kvinnor som inte får göra abort på en klinik och tvingas att ta saken i egna händer förekommer desperata metoder. Att använda innanmätet i en bläckpenna, äta krossat glas eller äta stora mängder malariamedicin är några av de sätt som används. har med sitt tydliga ställningstagande för alla kvinnors rätt till tillgång till säkra aborter en möjlighet att inom ramen för de olika initiativen stärka insatserna vad gäller just tillgång till säker abort. En större del av det svenska biståndet bör gå till verksamhet som syftar till att öka tillgången till säkra aborter och finansieringen till området skulle kunna öka avsevärt. Även den politiska dialogen och åtagandena på global policynivå måste stärkas för att stödja organisationer, initiativ och länder att arbeta för minskad mödradödlighet och minska andelen osäkra aborter. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102U267 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en uppdaterad svensk handlingsplan för genomförande av säkerhetsrådets resolution bör arbetas fram med mätbara mål, klar tidtabell och ett effektivt kontrollsystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att målet ska vara kvinnor på alla nivåer i beslutsprocesser för fred och säkerhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör uppmana regeringen att driva kravet att de församlingar i FN och andra internationella organ som beslutar om fred och säkerhet ska ha jämn representation av kvinnor och män. Efter starka påtryckningar från det civila samhället, kvinnoorganisationer och några progressiva regeringar antog resolution . Där slås det fast att kvinnors rätt att delta i hela fredsprocessen är en säkerhetspolitisk fråga, inte en jämställdhetsfråga. Resolutioner har två delar; dels krav om att kvinnor i ökad utsträckning skall delta som beslutsfattare och dels krav om att skydda kvinnor från våldtäkter och sexuella övergrepp i konflikter. antog den första handlingsplanen först . Den förlängdes 2009 till 2012 med få revideringar. Fram till nu har 43 länder antagit handlingsplaner, mer konkreta och effektivare än den svenska. Därför måste uppdatera handlingsplanen för genomförandet av resolution . Det krävs mätbara mål, klar tidtabell, ett effektivt kontrollsystem och en definierad budget för att uppnå kvinnors deltagande på alla nivåer av fredsprocessen – för att förhindra krig, för att övervaka och medla vid konflikter och inte minst för att delta och fatta beslut vid fredsförhandlingar efter konflikter. Kvinnor måste vara väl representerade i alla fredsprocesser om en varaktig fred skall kunna uppnås, och kvinnor måste delta på lika villkor när det gäller att forma ett samhälle efter en konflikt. Sedan resolutionen antogs 2000 lyser kvinnor fortfarande med sin frånvaro vid varje fredsförhandling, och inte ens FN har utsett någon kvinna att leda fredsförhandlingar. Därför måste kraven om svenskt agerande i FN och internationella organ resas. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102U271 · 2013-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbeta för en begränsning av kärnvapen i världen. Kärnvapenhotet i världen har ändrat karaktär. Ett kärnvapenkrig mellan och framstår inte som det största hotet. Här har snarare andra länder visat sig vara ett större potentiellt hot. Även kärnvapenrustade terrorister är ett förmodat stort hot. Det krävs samarbetsformer för att hindra handel med atombränsle och utrustning för att bygga kärnvapen. Målet är att nukleärt material inte ska hamna i händerna på terrorister eller terrroriststater. På vägen framåt till en kärnvapenfri värld behöver alla länder hjälpas åt. bör här hålla fanan högt och tydligt proklamera ett antal mål på den vägen. Kärnvapnen är inte en angelägenhet enbart för kärnvapenmakterna. bör åter vara ett av de mest aktiva länderna i arbetet för en kärnvapenfri värld. Många goda initiativ finns att hämta i den s.k. betänkande. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102U272 · 2013-10-04 00:00:00 — Hotet mot kristna i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om situationen för många kristna i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU och FN kraftfullt bör agera för assyriernas rätt till ett lokalt självstyre. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ta hänsyn till den rådande situationen för kristna minoriteter när asylärenden behandlas.1 1 Yrkande 3 hänvisat till SfU. I byggdes de första kyrkorna. Men har vi sett en massexodus av kristna från regionen. Risken är stor för ytterligare flyktingströmmar i takt med att kriget i fortsätter. Det är en systematisk förföljelse av ursprungsbefolkningen där kristna i stora delar av utsätts för förföljelse i form av våldtäkt, misshandel och mord. I har ett hat gentemot kristna, som anses stå på västmakternas och den tidigare regimens sida, inneburit att kristna kidnappats och mördats. Situationen för kristna i städer som är närmast ohållbar. Assyrier var en av de första folkgrupperna i historien att konvertera till kristendomen, vilket lett till förföljelse under en rad av år och där över en halv miljon assyrier tvingades fly efter fall. Många ser ett samband mellan folkmordet i dagens och den etniska rensningen av assyrier som sker. Många kristna som flytt och sökt asyl bland annat i känner en stor oro över att skickas tillbaka till bland annat . Minoritetsgrupperna är i akut behov av säkerhet och trygghet. har kritiserat tvångsutvisningarna från och flera andra europeiska länder till . bör ta hänsyn till den rådande situation som kristna minoriteter utsätts för när asylärenden behandlas. Kristna och muslimska ledare i träffas då och då för att samtala om den svåra säkerhetssituationen i . har situationen blivit svårare. Kristna kyrkor, liksom sunni- och shiamoskéer, förstörs och våld och förföljelse sker . Kyrkoledare som besökt har beskrivit som ett land med allmän laglöshet där kriminella gäng och extrema grupper härjar fritt. Det finns också ett akut behov av att återuppbygga en fungerande infrastruktur för att kunna leverera elektricitet och rent vatten till befolkningen. Det handlar också om att inrätta ett lokalt självstyre på för assyrier där man får möjlighet att bygga upp ett samhälle och därmed kunna värna sin kultur och identitet. Som ursprungsbefolkning har assyrier i enlighet med konstitution rätt att upprätta ett självstyre. För att detta skall vara möjligt krävs att också inom EU och FN kraftfullt agerar för assyriernas rätt till ett lokalt självstyre.
mot · H102U275 · 2013-10-04 00:00:00 — Indraget bistånd för länder som inte tecknar återtagandeavtal tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i huvudsak neka bistånd till länder som inte tecknar återtagandeavtal i enlighet med svenska önskemål. En grundförutsättning för att kunna upprätthålla en fungerande och hållbar asylpolitik är att flyktingar utan permanent uppehållstillstånd, när situationen så medger, också förväntas återvandra till sitt forna hemland. Men då viljan att återta medborgare bland världens konflikthärdar varierar, måste det anses vara på sin plats att också ställer höga krav på de länder som vi har någon form av biståndsverksamhet gentemot. Arbetet för att tillförsäkra effektiva återtagandeavtal måste därför intensifieras och på lång sikt garanteras. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102U276 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjligheterna att inrätta ett hus i bör utredas. Den djupaste roten till den svenska kulturens särart ligger i vår historia och i den natur och det klimat där den har vuxit fram. Mot denna bakgrund är det ganska naturligt att vår kultur uppvisar stora likheter med våra nordiska grannländers. Genom likheterna i levnadsbetingelser och årtusenden av nära och naturliga relationer mellan befolkningarna har en skandinavisk och nordisk kulturkrets vuxit fram. Denna nordiska kulturgemenskap har naturligtvis ett stort egenvärde, men den utgör också grunden för de nordiska ländernas nära politiska samarbete på många områden och är därför något som förtjänar att bevaras och byggas vidare på . Behovet av att fördjupa det nordiska samarbetet och betona den nordiska kulturgemenskapen är starkare . Detta då det annars föreligger en uppenbar risk för att den nordiska dimensionen försvagas i kölvattnet av en ökad globalisering och allt tydligare ambitioner om centralisering och likriktning från Europeiska unionens ledning. och det självstyrande området har inrättat var sitt hus, vilka fungerar som vitala samlingspunkter för nordisk dialog och nordisk kulturgemenskap. Liknande centrum för nordiskt samarbete och nordiskt kulturutbyte finns också i de självstyrande områdena och i form av samt i i form av Kulturkontakt Nord. Samtliga av de ovan nämnda institutionerna finansieras helt eller delvis av . Förekomsten av ett liknande naturligt centrum för nordisk dialog och nordiskt kulturutbyte i hade sannolikt kunnat bidra till en mer livskraftig debatt om de nordiska frågorna samt till ett ökat fokus på de förenande dragen i de nordiska ländernas kulturer och historia. Vi anser därför att oavsett om förutsättningar för medfinansiering från föreligger eller ej, så bör som sin mening ge regeringen tillkänna att möjligheterna att inrätta ett hus i bör utredas.