ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102MJ398 · 2013-09-23 00:00:00 — Inget stöd till ohållbart fiske tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU avvecklar allt stöd till fiskeverksamhet som inte är miljömässigt hållbar. På grund av överfiskning finns det en överetablering inom den europeiska fiskeflottan. Fångsterna minskar ständigt och av bestånden är överfiskade. Det finns bedömare som menar att flottan i det närmaste skulle behöva halveras för att nå en acceptabel lönsamhet. Överetableringen gäller fiskefartyg och fiskeredskap i förhållande till resursbasen, fiskbeståndet, inte i förhållande till marknaden. Det övergripande målet för den gemensamma fiskeripolitiken inom EU är att nyttjandet ska vara hållbart ur ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende. Medlemsländerna kan bara införa nationella regler i begränsad omfattning. Om vi ska kunna nyttja havets rikedomar även måste vi ställa om till ett mer uthålligt fiske. Alltså rör frågan om att vi måste återställa balansen när det gäller världens fiskbestånd inte bara människans önskan om att äta fisk även , utan den är viktig också för hela den biologiska mångfalden. Livskraftiga fiskbestånd och fungerande ekosystem är en förutsättning för människans välfärd. Världsnaturfonden (WWF) rekommenderar konsumenterna att inte köpa fisk och skaldjur som finns med på Artdatabankens lista över hotade arter, den så kallade rödlistan, exempelvis hälleflundra, ål, gråsej, marulk, rödtunga, rockor, vildlax från , torsk, blåfenad tonfisk och tropiska räkor. förekommer flera former av statligt stöd i EU till olika typer av fiskeverksamhet. Men det är inte rimligt att det utbetalas statligt stöd till fiskeverksamhet som är miljömässigt ohållbar, till exempel ålfiske eller fiske av andra arter som finns på Artdatabankens rödlista. Ett reformarbete pågår och ska vara klart . Därför bör regeringen arbeta för att allt EU-stöd som gynnar ett ohållbart fiske avvecklas. Det ska inte utgå skattemedel från vare sig EU eller svenska staten som ökar fisketrycket på hotade arter.
mot · H102MJ400 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över riktvärde för buller från vindkraftverk. Buller från vindkraftverk regleras av riktvärden, framtagna av . Riktvärden för vindkraftverk är detsamma som för industribuller (–06). Nuvarande riktvärde för vindkraftverk har alltmer ifrågasatts av såväl närboende som tillsynsmyndigheter och bullerexperter. Många upplever ljudet från ett vindkraftverk som mer störande än ljud från andra källor. Tillsynserfarenheter från olika kommuner visar att många närboende upplever sin livsmiljö kraftigt försämrad av vindkraftsbullret. Riktvärdet för vindkraftverksbuller behöver därför revideras och sänkas. Regeringen bör därmed ge i uppdrag till att se över och lägga förslag på ett nytt riktvärde för vindkraftverk. Särskild hänsyn bör härvid tas till landskap med låg bakgrundsnivå, där tystnaden är en viktig kvalitet i boendemiljön. En rimlig nivå på buller från vindkraftverk vid bostad bör vara 35–.
mot · H102MJ401 · 2013-09-20 00:00:00 — Förutsättningar för lokalt och regionalt miljöarbete tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förutsättningar för lokalt och regionalt miljöarbete. Att lösa miljöproblemen är en överlevnadsfråga för mänskligheten. Det handlar om att trygga tillgången till ren mat och rent vatten, att ha ren luft att andas. Det förutsätter omfattande åtgärder på globalt och lokalt plan. Åtgärderna brådskar, men världens länder tycks bara kunna ta små, små steg i taget för att förändra utvecklingen. För att lyckas åstadkomma hållbar utveckling måste alla krafter samlas, också på lokalt plan. Ingen får lägga över ansvaret på andra eller säga att andra måste göra mer först. Vi måste alla, enskilda, företag och verksamheter, kommuner och regioner, ta vårt ansvar gemensamt och var och en för sig. På initiativ av Socialdemokraterna beslutade om sexton miljömål. För att dessa ska bli verklighet måste de brytas ned och arbetas med ute i kommuner och regioner. Det är angeläget att utveckla lokala handlingsplaner med mer konkreta och uppföljningsbara miljömål. Genom kraftiga satsningar på ny miljöteknik skapar vi både nya arbetstillfällen, en positiv företagsutveckling och framförallt förutsättningar för en hållbar utveckling. Genom stimulanser för snabbare omställning av förbrukningen av fossila bränslen minskar vi miljöbelastningen och medverkar till att skapa positiva alternativ. Det handlar också om att bygga ut kollektivtrafik och att öka möjligheterna till kollektivt resande. Att stimulera inköp av närproducerade och ekologiska varor till våra sjukhus, skolor och äldreboenden och arbeta för ökad produktion och försäljning av närproducerade och ekologiska produkter är viktigt för att minska belastningen på miljön. Ökad biogastillverkning är möjligt i många regioner. Dessutom bidrar bättre arbetsmiljö i enskilda företag och hos offentliga arbetsgivare till en bättre miljö i stort. Det är angeläget att regeringen för sin del aktivt arbetar för en bättre miljö, men också ger bättre förutsättningar för lokalt och regionalt miljöarbete.
mot · H102MJ410 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över allemansrätten. Allemansrätten har som gammal sedvanerätt länge styrt förhållandet mellan allmänheten och naturen. Frågor om rättigheter, skyldigheter och tillträde för allmänheten till naturen bestäms i stor utsträckning av allemansrätten. Syftet är att värna människors möjlighet att fritt ströva i naturen och till exempel plocka bär och svamp för eget bruk. Denna unika möjlighet bör värnas och vårdas, men för att allemansrätten även framöver ska fylla sitt syfte krävs att den inte överutnyttjas. har en förändring i nyttjandet av allemansrätten skett: en kraftig ökning av stora kommersiella aktörer som bygger sin affärsidé på den generösa tillgång till skog och mark som allemansrätten ger. Organiserad bärplockning vars enda syfte är försäljning och upplevelseföretag som erbjuder aktiviteter i naturområden är exempel på vad som kan uppfattas som ett felaktigt utnyttjande av allemansrätten. För markägare med ett långsiktigt förvaltarskap kan den kortsiktiga näringsverksamhet som vissa aktörer bedriver på deras mark innebära problem i form av slitage och nedskräpning. När mark och skog kan exploateras och nyttjas kommersiellt kan det tyckas rimligt att markägaren blir tillfrågad eller ekonomiskt ersatt. Allemansrätten gäller generellt i mark och skog men runt varje bostadshus finns en hemfridszon som man normalt inte får inkräkta på. Hur stor hemfridszonen är varierar kraftigt beroende på omgivningarna och syftar till att markägaren inte ska bli störd eller drabbas av olägenheter av alltför närgångna besökare. Dessvärre är det många som inte är medvetna om betydelsen av , vilket leder till konflikter med markägare. En översyn och ett förtydligande av allemansrätten vore önskvärt. Ingen vill ta bort möjligheten för allmänheten att röra sig fritt och hänsynsfullt i naturen, men denna rättighet måste bättre balanseras mot äganderätt och . de (M)
mot · H102MJ411 · 2013-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att bättre infoga proportionalitetsprincipens tillämpning i fråga om strandskyddet. Utgångspunkten för självbestämmande i en rättsstat är enskild äganderätt. Denna skyddas i den svenska regeringsformen och av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Denna konvention hindrar dock inte en stat från att inskränka äganderätten till viss egendom för det allmännas bästa. I denna avvägning tillämpas en proportionalitetsprincip som utgår ifrån att en inskränkning inte får vara större än vad som är nödvändigt för att nå syftet med inskränkningen. Bevisbördan på att inskränkningen är proportionell ligger hos det allmänna. har strandskydd för stränder till en längd av , vilket motsvarar avståndet mellan jorden och månen. Dessa stränder är skyddade , vilket innebär att inskränkningarna avser nära en tiondel av den svenska landytan eller ett område större än hela . Mot bakgrund av den enormt stora tillgången på stränder i måste det ifrågasättas om ett generellt strandskydd över huvud taget kan anses vara proportionerligt. regler kring det svenska strandskyddet är omdiskuterade. I enskilda fall finns det åtskilliga exempel på fastighetsägare som hindras att nyttja sin strandfastighet utan att det allmänna redovisat något rimligt skäl för inskränkningen. En starkt bidragande anledning till detta är att strandskyddet är uppbyggt generellt. När en generell norm gäller medför det att den beslutande myndigheten inte behöver motivera sitt beslut. Det är i stor kontrast mot proportionalitetsprincipens utgångspunkt. Proportionalitetskravet från består i att ägaren ska kompenseras om intrånget är påtagligt (översatt från engelskans significant). Om staten eller kommunen kompenserar ägaren för förlusten, som följer av det påtagliga intrånget som strandskyddet kan innebära, går det att sammanfoga det allmänna intresset som följer av allemansrätten, som egendomsskyddet tillgodoses. Lagändringen SFS 2010:902, som trädde i kraft , ger kommunen befogenhet att upphäva strandskyddet i ett område om det är uppenbart att området saknar betydelse för att tillgodose strandskyddets syften. Det är en positiv åtgärd, men förstärker även bilden av att krav på proportionalitet inte fullt ut tillgodoses i varje enskilt fall. och fick regeringens uppdrag att gemensamt göra en utvärdering och översyn av tillämpning och utfall av det nya regelverket för strandskydd. Vilka förändringar översynen leder till är svårt att sia om. Men oavsett slutsats bör en generell översyn av strandskyddet göras. För att säkerställa att strandskyddet i enskilda fall till fullo är förenligt med egendomsskydd och dess proportionalitetsprincip bör regeringen om möjligt se över den rättspraxis som följer av det nuvarande regelverket kring strandskydd. de (M)
mot · H102MJ412 · 2013-09-23 00:00:00 — ID-märkning och registrering av katter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ID-märkning och registrering av katter. överges tusentals katter av sina ägare. Övergivna och herrelösa katter kan själva ha sprungit bort från ägarna, men inte sällan handlar det om sommarkatter som helt enkelt blivit övergivna av sina ägare. Katterna används som sommarnöje och lämnas sedan åt sitt öde när sommaren börjar lida mot sitt slut och vardagens bestyr knackar på dörren. Problemet med katter som övergivs och far illa är återkommande, men ökar kraftigt . Det är svårt att uppskatta exakt hur många övergivna och herrelösa katter det finns i , men en siffra som brukar nämnas är 100 000 katter. omhändertogs bara i län 300 katter av . De går en grym framtid till mötes, utan vare sig mat eller chans att överleva. Katter som levt och växt upp med människor har inte lärt sig att skaffa fram mat i den utsträckning som krävs för att överleva. Medellivslängden för en förvildad katt är därför inte längre än . Runt 100 ideella katthem runt om i landet gör ett fantastiskt jobb med att ta hand om övergivna och misskötta katter. Katthemmen drivs helt av frivilliga krafter och är beroende av donationer och folks goda vilja för sin verksamhet. Behoven är inte sällan större än resurserna och hemmen är ofta fullbelagda och ökar dessutom trycket på dem. Hanteringen av herrelösa katter tar även stora resurser i anspråk hos både polis och länsstyrelse. För varje hund i landet krävs ID-märkning och registrering. Detta hjälper ägaren att kunna återförenas med sitt djur om det springer bort, men innebär också att man kan ställas till svars om man brister i sitt ägaransvar. finns ett kattregister som ansvarar för. Om alla katter redan var märkta och registrerade skulle problemen med herrelösa katter kraftigt minska. Katten är vårt vanligaste husdjur och förtjänar en bättre status i . de (M)
mot · H102MJ415 · 2013-09-25 00:00:00 — Kraftsamling för att stoppa spridning av sjögull tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en översyn av samarbeten för att motverka spridningen och skadeverkningarna av sjögull. Sjögull är en växt som har en otrolig växtkraft, som hotar att täppa till sjöar och vattendrag. På många håll i landet vållar sjögull stora bekymmer med att sjöarna växer igen. Olika metoder för att bekämpa vattenväxten har prövats men det är oftast en kamp utan slut. Växten är en introducerad och inte naturlig art i . Den har en stor spridningsförmåga och kan vålla stora problem där den förekommer. Sjögull blommar –augusti och kan förväxlas med näckros, men har mindre blad än näckros och en liten gul blomma. Där förhållandena är gynnsamma kan sjögull bilda stora täta bestånd som kan hindra bad, fiske och båttrafik, dessutom påverkas livet under ytan av det minskade ljusinsläppet. Täta bestånd av sjögull leder ofta till att omfattande och kostsamma rensningar måste utföras. Marinbiologer samt Havs- och vattenmyndigheten är överens om att något bör göras och en kartläggning har påbörjats. Konferenser och möten anordnas på olika håll i landet, senast i i , en drabbad kommun. Det finns ingen budget eller projektpengar som kan bekosta en kraftsamling för att utrota eller bekämpa sjögull. Det är önskvärt att överväga möjligheterna så att ansvariga myndigheter ser över samarbeten, går igenom forskning och hanterar det som bör göras för att begränsa skadeverkningarna av sjögull.
mot · H102MJ419 · 2013-09-18 00:00:00 — Koppel- och munkorgstvång för vissa hundraser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda koppel- och munkorgstvång för vissa hundraser. Ännu tycks ingen ha fått bukt på problematiken med hundar med stor kamplust som går till angrepp mot andra hundar och människor. Så gott som går det i svenska medier att läsa om hundar som blivit attackerade, och i många fall dödade, och om hundägare som gått emellan för att rädda sin hund – och då också själva blivit angripna. Än så länge har vi i sluppit angrepp på människor med dödlig utgång. förbjuder 19 a § djurskyddsförordningen (1988:539) hundar med extremt stor kamplust. Däremot har denna bestämmelse, enligt utredningen i rätta händer, aldrig kommit till praktisk användning. har som parti tydligt uttryckt att ingen ska behöva möta hotfulla och aggressiva hundar i sin närmiljö. Jag menar också att det bör införas kopplingstvång inom tätbebyggt område, och för vissa raser också munkorgstvång. Problemen återfinns också i andra länder. har och förbjudit en rad raser som särskilt förknippas med problematiken. I motsats till vad som ibland har uttryckts i svenska medier har förbudet gett resultat. I har det istället införts ett obligatoriskt koppel- och munkorgstvång för ett antal raser som skulle kunna kallas kamphundar; hit räknas också rottweiler som kan slippa munkorg efter prov. har lantbruksdjur samt vilda djur och deras avkomma bättre skydd mot aggressiva hundar än människor och våra barn har. I naturen råder det, enligt lagen (2007:1150) om tillsyn över hundar och katter, kopplingstvång till . kan barn i stadsmiljö mycket väl utsättas för lösspringande hundar, utan att hundägaren med tydlighet kan sägas bryta emot lagen. För att förhindra en hund från att skada lantbruksdjur får ägaren till djuren till och med skjuta hunden (enligt 14 § samma lag). Att i lag tydliggöra att kopplingstvång gäller inom tätbebyggt område, samt munkorgstvång för vissa raser (och blandraser där dessa ingår), skulle ge polisen ett lagrum att ingripa utifrån när hundägare inte klarar av uppsikten av sin hund. De allra flesta vill självklart inte att deras hund ska skada någon, och det stora flertalet – som är ansvarsfulla – ska inte heller straffas för det andra gör. Men det är också andra hundar som drabbas värst av hundar med stor kamplust, och just för att tillvarata hundägarnas intresse är det rimligt att nu tydliggöra problemetiken och finna hållbara lösningar. Hur detta bäst utformas bör skyndsamt utredas. Vi ska inte invänta ett mänskligt dödsfall för att ta det beslutet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102MJ422 · 2013-09-30 00:00:00 — Frivillighet och samverkan för skydd av natur tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av frivillighet och samverkan för skydd av natur. Det nationella försöksprogrammet för frivillig avsättning av skogsmark till naturvårdsändamål har fått ett positivt resultat. Det s.k. Kometprogrammet startade och har bedrivits i fem olika geografiska områden i landet. Anmärkningsvärt är att en rätt stor del av de aktuella markerna i denna samverkan inte var registrerade som nyckelbiotoper eller områden med naturvården. Detta pekar på ett mervärde i denna nya form av samverkan mellan markägare och aktuella myndigheter. Arbetssättet har också uppskattats av parterna. Det är av synnerligen stor vikt att dessa positiva erfarenheter tas till vara och att arbetssättet i får fortsätta och utvecklas till flera områden i landet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102MJ425 · 2013-09-03 00:00:00 — Premiera hög djurvälfärd i mjölkproduktionen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att premiera hög djurvälfärd i svensk mjölkproduktion. Att vara mjölkbonde borde vara ett framtidsyrke för svenska ungdomar. Tyvärr är det inte så. Att vara mjölkbonde i är tvärtom att befinna sig i en oerhört pressad situation, och vi ser nu hur alltfler mjölkgårdar läggs ner. Så borde det inte vara när vi vet att det är angeläget att det finns en inhemsk produktion av livsmedel i , och mjölkkorna bidrar till så många olika värden för enskilda och landsbygden, ekonomiskt och ekologiskt, för samhället och hela landet. Anledningen till den utsatta situationen är att bönderna hamnar i kläm när världsmarknadspriset på mjölk sjunker, som priset på foder stiger kraftigt. För den enskilde är det omöjligt att själv hålla stånd emot dessa stora världsövergripande skeenden. Just därför behövs politiska beslut som tillvaratar mjölkböndernas intressen. I centrum för en långsiktigt hållbar jordbrukspolitik står dels att det måste vara lönsamt att investera i mjölkproduktionen, dels att djurens välbefinnande främjas. En viktig åtgärd för det senare är att förenkla det svenska regelverket, så att vår inhemska produktion står sig i konkurrensen med den europeiska och globala marknaden. Vi får inte ställa så mycket högre krav på våra bönder än vad som görs i övriga , att vår produktion flyttar till länder där kornas välfärd är så mycket sämre. Jag menar att vi måste titta på hur grannländer som löst djurvälfärden. Där har man gått från att ställa krav till att belöna dem som väljer högre djurvälfärd. Verkligheten ser annorlunda ut än när de goda bestämmelserna om t.ex. sommarbete infördes. Då stod många kor bundna i sina bås; går alltfler i lösdrift. Det handlar inte heller längre om tio kor. Att försäkra sig om att flera hundra kor varit ute på bete i minst – även om korna själva föredragit svalkan och skyddet i lösdriftshallen! – ja, det är en utmaning. Här måste regelverket följa med utvecklingen inom produktionen, och garantera lika konkurrensvillkor för våra svenska mjölkbönder. Genom att premiera insatser – som också kan gå utöver de krav som ställer – skulle vi både kunna ha en hög djurvälfärd och skapa mer jämlika konkurrensvillkor för våra svenska bönder. Och framför allt skulle det kunna motverka den hotbild jag fått klar för mig: att många mjölkbönder kommer att tvingas lägga ner sin verksamhet . En bibehållen svensk mjölkproduktion garanterar att mjölken vi dricker är producerad med stor hänsyn till djur och miljö. Att inte ha en inhemsk mjölkproduktion skulle självklart få negativa konsekvenser. Det handlar inte bara om en svensk näringsverksamhet som garanterar en viss självförsörjningsgrad, och skapar arbetstillfällen och en levande landsbygd. Det handlar också om att svenska konsumenter faktiskt vill kunna köpa svensk mjölk till vettiga priser.
mot · H102MJ427 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsätta arbetet med att sluta kretsloppen genom utökat producentansvar och ett större politiskt fokus på avfallsminimering och återanvändning. Omställningen till ett mer miljöriktigt och mindre klimatpåverkande samhälle är avgörande för vår framtid. Det måste ske konkret, kraftfullt och på många plan . Ett viktigt område är att sluta kretsloppen, att använda produkter genomtänkt och att hantera dem rätt när de inte är användbara för sitt ursprungliga syfte. Exempelvis är det bättre att återanvända en produkt än att bara återvinna materialet, och energiutvinning ur avfall är bättre än att deponera det. har arbetat med dessa frågor men mycket kan fortfarande bli bättre. Ett sätt som skulle kunna vara verkningsfullt är att utveckla producentansvaret. Producentansvaret, som kräver att producenterna samlar in en viss miniminivå av olika grupper av avfall, t ex tidningar eller wellpapp, har haft en god effekt på många sätt. Det driver tekniken framåt och medverkar till att skapa nödvändig infrastruktur för insamling av uttjänta produkter. Jag anser att man bör göra en översyn för att se om flera produktgruper eller material skulle lämpa sig för producentansvarsmodellen. Ett sådant område skulle kunna vara textilier, ett annat möbler. finns redan en infrastruktur för återvinning av textil och möbler i genom ideella organisationer. Det är positivt, och återanvändning är effektivare ur miljösynpunkt än återvinning och det är viktig att detta tas hänsyn till i analysen. Detta förtar inte behovet av återvinning av ej återvunnet textil- och möbelavfall. Det mesta av politisk uppmärksamhet och politiska styrmedel på avfallsområdet har handlat om att lyfta avfallet från det minst önskvärda, nämligen deponering. Det borde övervägas om mer kan göras med politiska styrmedel för att nå de mest intressanta nivåerna, återanvändning och avfallsminimering, för en större del av det avfall som blir resultatet av vårt konsumtionsinriktade samhälle.
mot · H102MJ428 · 2013-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att minska koldioxidutsläppen. Klimatfrågan är vår tids dominerande miljöfråga och en ödesfråga för planeten jorden. Det har med tiden blivit alltmer uppenbart att koldioxidhalten i atmosfären ökar exponentiellt i historiskt unik snabb takt. Det har visat sig allt tydligare att detta leder till en ökning av temperaturen på jorden, även om nivå, takt och konsekvenser inte är helt klara. Det är också, enligt t ex den stora från IPCC, sannolikhet klarlagt att denna utveckling beror på vår civilisations påverkan, med förbränning av fossila bränslen som den viktigaste delorsaken. har gjort stora insatser och har ambitiösa mål för att sänka våra utsläpp av klimatpåverkande växthusgaser, och det arbetet behöver intensifieras. Men ska verkligen problemet attackeras framgångsrikt krävs en internationell uppslutning om ett kraftfullt arbete i riktning mot ett klimatneutralt samhälle. Situationen och medvetenheten ser olika ut i olika länder, och viljan att agera som den berömda strutsen är ofta ett hot mot en seriös insats. Jag vill i denna motion sätta fokus på två viktiga delfrågor som skulle kunna påverka situationen i i gynnsam riktning, och där bör tillkännage sin mening. Det system med utsläppsrätter för koldioxid som sjösatts i EU-området har tappat i betydelse då prissättningsmekanismerna mer eller mindre brutit samman. måste arbeta för att få upp priset på utsläppsrätter med en så kallad set-aside-lösning. Då skulle systemet med utsläppsrätter åter få en reell betydelse för att minska koldioxidutsläppen. En ovanligt enig forskningsvärld pekar på att kraftfulla åtgärder behövs och att det är bråttom. Dessutom innebär varje tidsförskjutning att än mer kostsamma åtgärder måste sättas in för att undvika katastrofala följder. I detta läge framstår EU:s mål om att minska koldioxidutsläppen till 2020 som alltför tama. bör verka för att detta mål höjs till då forskningen pekar på att detta är den lägsta acceptabla ambitionsnivån om man ska undvika allvarliga konsekvenser av klimatförändringar.