mot · H102Ub576 · 2013-09-06 00:00:00 — Lärarna – skolans viktigaste resurs Minskad administration och dokumentation3 Dokumentation som stöd för lärande och utveckling5 Nya arbetsuppgifter med tydliga syften8 Avlasta lärare från administrativ börda8 Ökade pedagogiska befogenheter – en ordinationsrätt för lärare10 Utvecklingslärare istället för förstelärare11 Allmändidaktik, pedagogik och utbildningsvetenskap12 En legitimation som omfattar fler14 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om syftet med dokumentation och administration i skolväsendet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de nationella provens syfte och utformning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett utvecklat arbete för bedömning och betygssättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om antalet nationella prov. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den pedagogiska professionens roll vid reformer inom skolområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att administrativa uppgifter för lärare ska ha en tydlig pedagogisk effekt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska få i uppdrag att göra en översyn av föreskrifter och allmänna råd kopplade till dokumentationsförfaranden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt utvecklingsarbete med syftet att stärka arbetet med bedömning och betygssättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en ordinationsrätt för lärare ska inrättas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om benämning på karriärtjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att karriärtjänsterna ska vara öppna för lärare och pedagoger i förskola och fritidshem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lektorernas forskningsanknytning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskningsmeriter inom allmändidaktik, pedagogik och utbildningsvetenskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den process och finansiering som är kopplad till karriärtjänsterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en finansieringsplan för lärarlegitimationsreformen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att legitimationsreformen bör omfatta fritidspedagoger. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om introduktionsperioden för lärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en fortsättning för Lärarlyftet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvärdering av lärarlegitimationsreformen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förutsättningar för kollegialt lärande. I den svenska skolan finns gott om välutbildade och engagerade lärare. Lärare som valt sitt yrke för att de längtar efter att få dela sina kunskaper och insikter med eleverna, som vill utmana eleverna, diskutera med dem och öppna nya perspektiv. Lärare som ser belöningen för sitt arbete då eleverna utvecklas, då de bildar ord av bokstäver, då eleverna tolkar litteratur eller löser avancerade ekvationer. de gröna tror på forskning och beprövad erfarenhet. Studier visar att läraren är den enskilt viktigaste faktorn för att eleverna ska nå goda resultat. Professorn och utbildningsforskaren , verksam vid i , visar i sin studie Visible Learning att lärarnas pedagogiska skicklighet, och deras återkoppling till eleverna, är den enskilt viktigaste förutsättningen för goda skolresultat. studie är en metasyntes baserad på drygt 50 000 studier omfattande cirka 80 miljoner elever. Den publicerades och har rönt uppmärksamhet världen över. Kvaliteten på ett skolsystem blir alltså inte bättre än kvaliteten på dess lärare. Skolsystemet står och faller med professionen. Den enda rimliga slutsatsen är att lärarna är skolans viktigaste resurs. Därför vill vi att undervisningen i högre grad ska styras av professionen. Lärarna måste få känna sig trygga med att de åtnjuter förtroende från såväl myndigheter som politiska beslutsfattare. Lärarna är pedagogiska experter och de känner sin verksamhet väl. De vet vilken undervisning som ger resultat. Därför måste lärarkåren tillerkännas autonomi, ansvar och förtroende. Först när vi förlöser den inneboende kraften hos lärarkår skapar vi en skola i världsklass. Mot denna bakgrund föreslår en rad åtgärder som syftar till att stärka lärarrollen. Minskad administration och dokumentation har präglats av en kraftig utökning av lärarnas administrativa arbetsuppgifter. Lärarna har att hantera nationella prov, betyg, individuella utvecklingsplaner, åtgärdsprogram, omdömen, rapporter och utvärderingar etc. Dessutom har rent administrativa och elevvårdsrelaterade arbetsuppgifter, som saknar koppling till det pedagogiska arbetet, tillkommit. En lärare kan behöva använda en del av sin tid till schemaläggning, betygsadministration eller tekniskt underhåll; de kan också behöva rycka in som extra resurs då elever är i behov av samtal eller annat hälsovårdsrelaterat stöd. Detta är en konsekvens av att andra personalgrupper har minskat eller försvunnit från skolan. har kartlagt grundskollärares tidsanvändning.1 I studien framgår att många lärare upplever att de inte hinner planera sin undervisning i önskvärd omfattning. Studien visar att lärarna i genomsnitt använder av sin arbetstid till att genomföra undervisning. Bara används till att planera undervisningen. Lärarna anser att för mycket tid behöver vikas för administration och dokumentation. Studiens deltagande grundskollärare anger också att de önskar mer tid för planering och reflektion. har visat att under en vanlig skolvecka förfogar läraren över knappa till för- och efterarbete.2 Det motsvarar cirka en kvart . En väl genomförd lektion förutsätter att läraren har möjlighet att förbereda sig ordentligt. Läraren behöver plocka fram relevant material och anpassa det till eleverna, skapa övningar, skriva presentationer, förbereda pedagogiska framställningar och diskussionsunderlag med mera. vittnar lärare om att tid för detta saknas. De undervisar ungefär lika mycket som de förväntades göra . har nya arbetsuppgifter i strid ström tillkommit, trots att andra arbetsuppgifter inte har försvunnit. Den här utvecklingen leder till att lärarna har mindre tid till att utöva sitt kärnuppdrag, vilket sannolikt får konsekvensen att kvaliteten på undervisningen blir sämre. Den ständigt ökande dokumentationsbördan är också ett resultat av en politisk strävan att kontrollera lärarnas yrkesutövning. Det är – i sin tur – en indikation på att lärarkåren inte åtnjuter fullt förtroende från politiker och myndigheter. Bristande förtroende är en bidragande orsak till läraryrkets minskade status, med konsekvenser som eftersläpande löneutveckling och lågt söktryck till lärarutbildningarna. Den borgerliga regeringen har till viss del insett sina misstag. Den har , efter påtryckningar, aviserat att den avser att minska dokumentationsbördan något. I proposition 2012/13:195 framgår att regeringen avser att avskaffa kravet på skriftliga individuella utvecklingsplaner i årskurs 6–9. Vidare föreslås att de skriftliga individuella utvecklingsplanerna i årskurs 1–5 fortsättningsvis ska upprättas en gång per läsår, istället för varje termin så som sker. Regeringen har också aviserat att man avser att reformera tillämpningen av åtgärdsprogram. Detta är flera steg i rätt riktning men åtgärderna är inte tillräckliga. Avgörande för den svenska skolans möjligheter att erbjuda barn och ungdomar en bra utbildning är att lärarkåren får möjlighet att arbeta under goda villkor. Om administrationsbördan minskas får lärarna tid att utöva sitt yrke. Minskad administration och dokumentation innebär att lärare får större frihet i sin yrkesutövning, vilket stärker yrkets attraktionskraft. En lärare ska inte digna under en börda av administrativa uppgifter. Lärarna ska huvudsakligen undervisa, allt annat är ett oförsvarligt slöseri med resurser. Dokumentation som stöd för lärande och utveckling Skolans uppdrag är att hjälpa eleverna att nå kunskap, förmågor, insikter och värden. Det betyder att endast dokumentation och administration som tydligt syftar till att stimulera elevernas utveckling bör prioriteras. Pappersexercis, i syfte att vara myndigheter och politiker till lags, kan inte anses vara den mest angelägna sysselsättningen för lärarkåren. Således bör inte sådana arbetsuppgifter vara prioriterade för landets lärare. Bedömningsarbete är däremot en central del av skolans verksamhet. För att det ska ske så effektivt som möjligt måste bedömningsarbetet vila på vetenskaplig grund. Forskning visar att effektivt lärande förutsätter att elevernas läroprocesser synliggörs. Synligt lärande gör att läroprocesserna blir begripliga för eleven som läraren får respons på undervisningsmetodikens effektivitet. Det bidrar till att eleven får förståelse för sin kunskapsutveckling, och läraren får värdefull återkoppling på hur undervisningsmetoderna fungerar. måste kunskap och utveckling dokumenteras för att det ska bli tydligt hur eleven förhåller sig till kunskapsmålen. I sådana fall fyller dokumentationsarbetet en funktion. Men vittnar många lärare om att dokumentationsbördan blivit allt för stor. De ständigt ökande pålagorna har fått en tydligt negativ effekt för elevernas utveckling eftersom lärarna inte har tid att i tillräcklig utsträckning förbereda sin undervisning. anser att endast dokumentation med tydliga pedagogiska syften bör prioriteras. Även fortsättningsvis behöver resultatet av lärarnas pedagogik utvärderas, men syftet ska alltid vara att främja elevernas utveckling, snarare än att förse skolmyndigheter med ett orimligt stort antal uppgifter av skiftande karaktär. Vad som här har anförts om att dokumentation och administration primärt ska syfta till att stimulera elevernas utveckling bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Dokumentationskraven har utökats kraftigt. Dessutom ställs det krav på hur dokumentationen ska upprättas. Detta får till följd att den enskilda läraren drunknar i papper, matriser och blanketter. olika förslag syftar till att underlätta för lärare att utföra sitt kärnuppdrag, och den sammantagna effekten av förslagen är att lärarnas status och autonomi stärks. Med en stark lärarprofession kan vi lita till lärarnas förmåga att dokumentera elevernas utveckling på ett effektivt och rättssäkert sätt. Därmed minskar också behovet av att kontrollera lärarnas yrkesutövning. bör få i uppdrag att göra en översyn av föreskrifter och allmänna råd kopplade till skolornas dokumentationsförfarande. Vi anser att som sin mening ska ge regeringen tillkänna vad som här anförs om att bör få i uppdrag att göra en översyn av föreskrifter och allmänna råd kopplade till skolornas dokumentationsförfarande. Nationella prov är en del av skolans bedömningssystem och bör på samma sätt som undervisningsmetoder och betygssättning vila på vetenskaplig grund. Enligt riktlinjer har de nationella proven två huvudsyften: de ska dels verka för likvärdighet i bedömning och betygsättning, dels ge underlag för analyser av hur kunskapskraven uppfylls på såväl skolnivå som nationell nivå. Om de nationella proven utformas på rätt sätt, samt används i rimlig omfattning, kan de också bidra till att ge lärare och elever återkoppling till den undervisning som ägt rum. På så sätt kan de bidra till att synliggöra och utvärdera såväl elevens läroprocesser som lärarens undervisningsmetoder. finns emellertid brister kopplade till de nationella proven. Skolinspektionen har utfört regelbundna kontrollrättningar i syfte att identifiera avvikelser mellan ursprungsrättning och kontrollrättning. Identifikation av avvikelser är en del av arbetet med att åstadkomma en likvärdig bedömning och betygssättning över landet. Den senaste kontrollrättningen,3 som genomfördes , omfattar 31 800 prov hämtade från 461 grundskolor och gymnasier. Resultatet visar betydande avvikelser mellan ursprunglig rättning och kontrollrättning. Avvikelserna varierar också kraftigt mellan olika skolor. Den skola där de största skillnaderna finns avviker mer än tjugo gånger så ofta i jämförelse med den skola som har minst antal avvikelser. Det är oroande då det visar att bedömningen runt om i landet inte är likvärdig. Särskilt kraftiga avvikelser står att finna i de nationella provens uppsatsdelar. Till exempel skiljer sig bedömningen åt i av de omrättade proven i uppsatsdelen i gymnasieskolans nationella prov i svenska. Det är naturligt att större avvikelser förekommer i ämnesprovens uppsatsdelar jämfört med i kortsvarsdelarna. Vid Skolinspektionens analyser används därför en vidare tolkning för vad som i uppsatsdelarna anses som acceptabla avvikelser. Trots detta uppstår stora obefogade avvikelser i de nationella provens uppsatsdelar. Skolinspektionen gör därför bedömningen att uppsatsdelar fungerar dåligt som verktyg för att uppnå likvärdighet. Myndigheten anser att proven skulle bli mer likvärdiga om uppsatsdelarna lyftes ur de nationella proven, men de anser att uppsatsdelarna av andra skäl är viktiga. De nationella proven tenderar att användas utifrån olika syften. En anledning är sannolikt att beskrivning av provens syfte inte överensstämmer helt med de syften som regeringen fastslagit i skolförordningen.4 I skolförordningen anges inte likvärdighet som ett syfte för de nationella proven. Som en följd av olika tolkningar av hur de nationella ämnesproven ska användas skapas en osäkerhet som riskerar att leda till minskad likvärdighet. Om de nationella proven används utan att ha tydlig förankring i forskning kan de få motsatt effekt i förhållande till avsikten. Regeringen ska noga följa utvecklingen av hur de nationella proven används. anser att de nationella provens syfte måste tydliggöras. Det ska göras med stöd i aktuell forskning. Provens syfte bör också vara lika i såväl skolförordningen som riktlinjer. Om provens viktigaste syfte är att stödja likvärdigheten bör få i uppdrag att utreda huruvida uppsatsdelarna bör ingå i de nationella proven. Vad som här anförts om de nationella provens syfte och utformning bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Det är viktigt att lärarna har förmåga att – med förankring i aktuell forskning – bedöma sina elever. Lärare ska ha möjlighet att kontinuerligt delta i fortbildning med syfte att bedömning och betygssättning ska utvecklas till att bli mer likvärdig. Lärarutbildningen behöver också stärkas på detta område. vill att ett nationellt utvecklingsarbete initieras med syftet att arbetet med bedömning och betygssättning på skolorna ska stärkas. bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som här anförts om ett nationellt utvecklingsarbete med syftet att stärka arbetet med bedömning och betygssättning. Förberedelser, utförande, rättning och utvärdering tar väldigt mycket tid och kraft från lärarna. Det sker på bekostnad av lärarens ordinarie pedagogiska arbete såsom undervisning, dialog och återkoppling. Regeringen har infört en rad nya nationella prov. skriver eleverna nationella prov redan i årskurs tre, dessutom skriver de prov i samhällsorienterande och naturvetenskapliga ämnen i årskurs sex och nio. Lärare vittnar om att dessa nya pålagor kraftigt bidrar till lärarnas ökande arbetsbörda. anser att det bör övervägas om antalet nationella prov kan minskas. Då kan tid frigöras för lärare att ägna sig åt sin undervisning, och möjligheterna till dialog och kommunikation mellan lärare och elev ökar. Att minska antalet nationella prov är ett steg i att stärka lärarkårens profession, status och autonomi eftersom den tid som frigörs i stället kan användas på det sätt som läraren bedömer främjar det pedagogiska arbetet. Det gynnar lärare, elever och samhället i stort. bör få i uppdrag att utreda om ett minskat antal nationella prov kan bidra till att proven i större utsträckning uppfyller sina syften. Vidare bör det utredas vilka prov som i första hand bör avskaffas. Vid bedömning ska även lärarnas samlade administrativa belastning – och hur den påverkar lärarens pedagogiska arbete – beaktas. Vad som här anförts om att ska utreda om antalet nationella prov kan minskas bör ges regeringen tillkänna. Regeringens reformer inom skolområdet är ofta knapphändigt utredda och i regel hastigt implementerade. De pedagogiska effekterna är tveksamma, men reformerna har bidragit till att lärarnas administrationsbörda dramatiskt har ökat. Regeringen tillsatte 2012 en utredning med uppgift att bedöma när reformer på skolområdet kan förväntas få effekt. Utredaren skriver i sitt delbetänkande5 att reformer på skolområdet tar tid och att det av den anledningen inte är möjligt att förvänta sig positiva resultat tidigare än 2020. Som regeringens uppdrag är formulerat har utredaren endast haft att bedöma reformer som beslutats eller . Hur andra reformer hade utfallit går endast att spekulera i. Regeringen har kritiserats för att inte i tillräcklig grad låta skolans profession styra riktningen för reformarbetet. Regeringens egen utredare konstaterar i betänkandet6 att det nya betygssystemet inte vilar på tung forskningsbakgrund utan är ett resultat av ideologiska överväganden. Skolans verksamhet ska vila på vetenskaplig grund, därför är det viktigt att oberoende expertis redan vid inledningen av ett reformarbete får stort utrymme. Skolprofessionen ska vara styrande vid överväganden som rör huruvida nya reformer behövs och hur de i så fall ska konstrueras och implementeras. Vad som här anförts om den pedagogiska professionens roll vid reformer på skolområdet bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Nya arbetsuppgifter med tydliga syften anser att inga ytterligare dokumentationskrav eller administrativa arbetsuppgifter bör införas, om det inte i förväg har varit föremål för utredning om åtgärdernas pedagogiska effekt är tillräckligt stark för att motivera införandet. Det måste också vara klarlagt hur ytterligare pålagor påverkar lärarnas arbetsbelastning. Vidare ska syftet med nya arbetsuppgifter vara tydligt, och den pedagogiska effekten ska vara uppenbart positiv. Fördelarna måste tydligt överväga nackdelarna. Nya administrativa pålagor för lärare bör i förväg utredas, implementeras varsamt samt vara föremål för professionell uppföljning och utvärdering. Vad som här anförts om att nya administrativa uppgifter bör utredas och utvärderas bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Avlasta lärare från administrativ börda När ansvaret för lärarnas tjänster skiftade från stat till kommun avskaffades skolans regelstyrning till förmån för s.k. mål- och resultatstyrning. Den minskade regleringen av skolan har lett till ett tydligt decentraliserat beslutsfattande vilket fått till följd att skolans huvudmän har större möjlighet att forma sin skola utifrån lokala förhållanden. Flera skolaktörer har skapat en fauna av olika skolor, och det finns numera utrymme för eleven att finna en skola som passar just hans eller hennes individuella behov. Decentraliserat beslutsfattande leder också till att beslut i högre grad fattas nära dem besluten berör. De senaste årens utveckling har således fört mycket gott med sig. Men utvecklingen har också negativa sidor. En del huvudmän har använt sin nyvunna frihet till att rationalisera skolan, vilket i vissa fall fått konsekvensen att färre anställda sköter en större del av skolans verksamhet. Det förekommer till exempel att administrativ personal minskar, medan de arbetsuppgifter som ändå måste utföras fördelas på lärarna. Detta leder till att lärarna tvingas använda en del av sin tid till administrativa uppgifter, som schemaläggning, fakturahantering, frånvarorapportering, betygsadministration, posthantering etcetera. Detta drabbar lärarnas pedagogiska tjänsteutövning. Lärare bör ägna sig åt dokumentation och administration endast då det föreligger ett tydligt pedagogiskt syfte, till exempel arbete kopplat till bedömning och utvärdering av elevprestationer. För att lärarna ska ha maximal möjlighet att ägna sig åt sitt huvudsakliga uppdrag – att undervisa – bör en regel införas med innebörden att skolans huvudmän åläggs att anställa administrativ personal i den omfattning som arbetsuppgifterna motiverar. Då skolpengen är dimensionerad utifrån att täcka hela huvudmannens verksamhet, inklusive det administrativa arbetet, innebär denna regel inte ett utökat åtagande för kommunerna. Vad som här anförts om att administrativa uppgifter för lärare ska ha en tydlig pedagogisk effekt bör som sin mening ge regeringen tillkänna. För att skolan ska fungera behövs olika specialkompetenser, var och en med sina olika ansvarsområden, till exempel elevhälsa, bibliotekarier, vaktmästare, kökspersonal etc. Att det finns god tillgång till yrkesgrupper som hanterar skolans vardagliga verksamhet är viktigt för att lärarna ska ha möjlighet att fokusera på sitt pedagogiska uppdrag. En mångfald av olika yrkesgrupper i samarbete skapar förutsättningar för bästa tänkbara skolmiljö. Studie- och yrkesvägledare, specialpedagoger och fritidspedagoger fyller en viktig pedagogisk funktion i skolan. har tillgången till de här yrkesgrupperna blivit sämre vilket har drabbat såväl lärare som elever. vill se till att tillgången till de här yrkesgrupperna förbättras och anslår för ändamålet medel i vår budgetmotion under utgiftsområde 16. Ett bibliotek är inte ett bibliotek om det endast innehåller en samling böcker. Det väsentliga är att det i biblioteken finns utbildad personal att tillgå. Eleverna behöver bibliotekarier som hjälper dem att omvandla information till kunskap. Vi anser därför att skollagen, i den del som rör tillgång till skolbibliotek, ska formulera krav på att biblioteken även tillhandahåller för ändamålet utbildad personal. Detta bidrar till minskad arbetsbelastning för lärare. förslag till beslut i denna del finns i kommittémotionen Eleven i centrum. Lärarprofessionen ska verka under tillit och autonomi. Yrket ska också rymma karriärvägar och utvecklingsmöjligheter. Förslag på hur detta kan åstadkommas beskrivs nedan. Ökade pedagogiska befogenheter – en ordinationsrätt för lärare vill se en skola med höga ambitioner. Vi vill se ett skolväsende som klarar att tillvarata barns och ungas alla förmågor och förutsättningar. Grundförutsättningen är att skolan ser till att alla barn klarar de grundläggande kunskapsmålen. I dagens skola är den ambitionen tyvärr inte uppnådd. För att alla elever ska nå kunskapsmålen är det viktigt att det sätts in stödåtgärder i rätt tid för de elever som är i behov av det. Såväl skolforskare som skolmyndigheter varnar för att specialpedagogiskt stöd i svenska skolor sätts in alldeles . Detta är sannolikt en av orsakerna till att var femte elev lämnar utan fullständiga betyg. En lärare som identifierar en elev som, av något skäl, inte hänger med i undervisningen måste oftast informera skolledaren, som i sin tur fattar beslut huruvida stödåtgärder ska sättas in. måste skolans huvudman kopplas in om de önskade stödåtgärderna bedöms vara kostsamma. Detta drar ofta ut och risken finns att stödåtgärderna, i konkurrens med andra budgetposter, försvinner eller minskar i omfattning. vill att läraren ska ha mer att säga till om i beslutsprocessen, därför vill vi införa en ordinationsrätt för lärare. Läraren är, genom sin profession, den som är bäst lämpad att bedöma elevernas behov, därför måste lärarens bedömning väga tyngre än vad den gör. Då läraren identifierar elever i behov av stödåtgärder ska stödet sättas in . Ansvarig lärare ska ha möjlighet att ordinera exempelvis avsteg från timplanen och möjlighet till extra lärarstöd, undervisning med specialpedagog, integrerat språkstöd, hjälp från elevhälsan eller annat stöd.