mot · H102T521 · 2013-10-04 00:00:00 — Hur vi investerar i infrastruktur påverkar våra möjligheter att nå klimatmålen nu och . Det svenska transportsystemet är starkt beroende av fossila bränslen, och inrikes transporter svarar för en tredjedel av koldioxidsutsläpp.1 har koldioxidutsläppen från transportsektorn ökat med 9 procent.2 Ökningen kommer framför allt från lastbilstrafiken. Den långsiktiga trenden går alltså åt fel håll. Denna utveckling behöver brytas. Det som krävs nu är en offensiv satsning på de transportslag som leder oss närmare en lösning på klimatfrågan, istället för ännu längre bort. har tågkaoset varit så iögonfallande att också alliansregeringen insett problemen och påbörjat en försiktig satsning. I regeringens budget minskar dock totala investeringar i järnväg med 2014 jämfört med prognosen . Järnvägsunderhållet minskar med 2014 jämfört med prognosen . Miljardrullningen för motorvägar fortsätter. de gröna har en bred strategi för att modernisera transportsystemet och minska trafikens miljöpåverkan. Det krävs både ny teknik och att fler resor sker med kollektivtrafik, cykel och gång istället för bil och flyg. Det krävs också att mer gods transporteras med tåg eller fartyg istället för med lastbil. behöver flygresandet minska, genom att ersättas med tåg eller virtuella möten där det är möjligt. föreslår satsningar på de transportslag som ger lägst klimatpåverkan. Det handlar om satsningar på snabb och tillförlitlig tågtrafik i kombination med bra bussförbindelser och spårvägar i städerna. Vi gör en särskild satsning på klimatsmarta godstransporter. de gröna presenterar i denna motion förslag på satsningar på klimatsmarta transporter i hela . Totalt föreslår vi satsningar på (2014–2017) mer än regeringen på spår. Tillsammans med satsningar på cykel och kollektivtrafik innebär det till klimatsmarta transporter . Vår satsning på en modern och tillförlitlig järnväg innehåller följande: Ökat underhåll för järnvägen Ökade investeringar i nya spår och höghastighetspår ger i budgeten kommunerna möjlighet att få statliga bidrag för investeringar till spårvägar i städerna. Anslaget ska betalas ut till spårsatsningar som underlättar kollektivtrafikens framkomlighet och ger en tydlig klimatnytta. Vi föreslår en satsning på på detta (2014–2017). Vi satsar totalt på statliga åtgärder för cykeltrafik. satsar ytterligare på klimatsmarta transporter genom att öka trafikavtal med (2014–2017). Vi anser att regeringens satsningar på att bygga fler motorvägar ska omprioriteras till förmån för andra transportsatsningar med . Vi föreslår att höjningen av banavgifterna stoppas, innan avståndsbaserade avgifter på lastbilar införs. Höjda banavgifter leder till att godstransporter förs över från järnväg till väg. Vi anser att ökningen av klimatförstörande flygtrafik behöver hejdas och föreslår därför en klimatskatt på flyget. Vi satsar på det femte transportslaget, it. Bra tillgänglighet till snabbt bredband är en viktig faktor för att människor också på landsbygden ska kunna försörja sig och delta aktivt i det moderna samhället. Det saknas medel i regeringens budget för att nå målet att av medborgarna ska ha snabbt bredband . anser att det behövs en större stabilitet och förutsebarhet i finansiering av bredbandsutbyggnaden på landsbygden. En miniminivå ska säkras. Dessutom behövs regionala bredbandskoordinatorer för att hjälpa intressenter att få igång sina projekt, särskilt på landsbygden. tar klimatfrågan på allvar – därför har vi en trafikpolitik med satsningar på framtidens transportmedel. Vi prioriterar kollektivtrafik framför motorvägsbyggen. Höghastighetsbanor framför flyg. på tåg framför fler tunga lastbilar. Vi satsar på förnybara drivmedel men förstår att transporterna måste minska, inte öka. Om detta handlar denna motion. 5.2Moderna och klimatsmarta transporter8 5.2.1Regeringens politik leder till ökade utsläpp8 5.2.2Tre strategier för att nå klimatmålen för transporterna8 5.3Satsning på klimatsmarta transporter9 5.3.1Investeringar i infrastruktur för klimatsmarta transporter9 5.4Vägtrafik – mindre motorleder i städer, bättre underhåll på landet10 5.4.2Nej till Förbifart – omprioritera klimatförstörande väginvesteringar11 5.4.3Bättre underhåll av vägar på landsbygden11 5.5.3Lastbilsskatt – för rättvisa konkurrensvillkor13 5.6.3Bonus–malus för miljösmartare bilar14 5.8Låt sjöfarten bli en del av klimatomställningen16 5.9It, det femte transportslaget – satsa på bredband16 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt denna motion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om långsiktigt ökade investeringar för att öka kapaciteten i järnvägsnätet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en godspott för investeringar i förnybar transportinfrastruktur i närtid. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör införa ett statligt stöd till investeringar i spårvägar i städer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att avsätta ytterligare medel till åtgärder för ökad cykeltrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ökad satsning på drift, underhåll och reinvesteringar för järnvägstrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en större del av vägunderhållet ska gå till landsbygdens vägar. beslutar om ändring i regleringsbrev som skärper tolkningen av fyrstegsprincipen i trafikplaneringen, i syfte att öka tillämpningen av steg ett och två, och att med hjälp av denna princip omfördela resurser inom ramen för den nationella planen för att uppnå de transportpolitiska målen till lägre kostnader. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att motorvägsprojektet bör avbrytas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överskottet från trängselavgifterna i bör överföras till ett nytt anslag för riktat bidrag till kollektivtrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka statsbidraget för persontrafik på tåg genom att tillföra pengar i trafikavtal. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringens höjning av banavgifterna bör avbrytas, i väntan på att en lastbilsskatt införs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en avståndsbaserad och differentierad lastbilsskatt ska införas den 1 juli 2015.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att främja bilpooler.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skynda på omställningen av den svenska bilparken genom ett s.k. bonus–malus-system, där bilar som släpper ut lite fossil koldioxid får en bonus som bekostas av bilar som släpper ut mycket koldioxid.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förnybara drivmedel.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av en flygskatt.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sjöfarten som en del av klimatomställningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om it och bredband – det femte transportslaget. 1 Yrkandena 13–15 och 17 hänvisade till SkU. 2 Yrkande 16 hänvisat till NU. Anslagsförslag 2014 för utgiftsområde 22 Kommunikationer Avvikelse från regeringen (MP) Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. Ersättning till viss kanaltrafik m.m. Driftbidrag till icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till transeuropeiska nätverk : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade Informationsteknik: telekommunikation m.m. Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse -1 600 000 Medelstora och mindre järnvägsprojekt Pott för regionala banor Godspott satsning på järnväg, sjöfart m.m. i närtid Drift och underhåll järnväg Kompensation för nej till höjda banavgifter Ökning trafikavtal öronmärkt för järnväg Ryggraden i framtidens hållbara transportsystem är spårtrafiken. Den måste vara tillförlitlig och bekväm för att samhället ska fungera. Trafikinfrastrukturen får enorma konsekvenser för samhällsbyggandet. Den styr lokalisering av boende och lokaler, den påverkar industrins investeringar och människors vardag. Åratal av felaktiga prioriteringar och försummelser har satt sina spår. Och när tågen står stilla, människor får frysa på perrongen och företag får vänta på sina leveranser kan inte ens en klimatpolitiskt passiv alliansregering blunda för problemen. Regeringen har sent omsider ökat anslagen till investeringar i och underhåll av järnväg. Men i årets budget minskar medlen till järnvägsunderhåll med 2014 jämfört med prognosen . De samlade järnvägsinvesteringarna minskar med jämfört med prognosen . Och den miljöförstörande miljardrullningen på motorleder i våra storstäder fortsätter. Förhoppningsvis är neddragningen i underhållet överdriven som ett led i budgettrixande för att klara budgetsaldot, möjligen är minskningen av tänkt medfinansiering ett utslag av tidigare års glädjekalkyler. Säkert är att regeringen fortsätter att satsa fel. Det behövs en grön kursändring. satsar på en sammanhängande politik för att ställa om till ett hållbart och tillförlitligt transportsystem. Vi satsar på effektiva transportsätt och kollektivtrafik, och vi vill minska beroendet av bilen genom att göra alternativen attraktivare och genom transportsnål samhällsplanering. Och vi sätter stopp för nya motorleder i våra stora städer. Alla är överens om att det behövs bra bredband på landsbygden. Men finansieringen är oklar i regeringens budget. Regeringen tycks sätta sin tilltro till finansiering från ett landsbygdsprogram vars medel den minskar dramatiskt . säkrar i stället en grundfinansiering för bredbandsutbyggnad, som vi stärker finansieringen av landsbygdsprogrammet. 5.2Moderna och klimatsmarta transporter Det svenska transportsystemet är starkt beroende av fossila bränslen, och inrikes transporter svarar för en tredjedel av koldioxidsutsläpp3. har koldioxidutsläppen från transportsektorn ökat med 2 procent4. Det som krävs nu är en offensiv satsning på de transportslag som leder oss närmare en lösning på klimatfrågan, istället för ännu längre bort. 5.2.1Regeringens politik leder till ökade utsläpp har tydligt redovisat hur långt transportsektorn är ifrån att nå både svenska och EU-beslutade klimatmål.5 Det finns en stor klyfta mellan uppsatta klimatmål och den utveckling som väntas av de beslut som tagits . Detta illustreras i figur 1. Med regeringens nuvarande politik kommer utsläppen från transporterna vara fyra fem gånger större , jämfört med målet om en fossiloberoende fordonsflotta. Figur 1 Transportsektorns koldioxidutsläpp med beslutade åtgärder6 5.2.2Tre strategier för att nå klimatmålen för transporterna För att minska klimatpåverkan från biltrafiken krävs i huvudsak tre övergripande strategier. Det handlar om att 1) minska bilåkandet och skapa ett transportsnålt samhälle, att 2) effektivisera fordonen och att 3) öka andelen förnybara drivmedel. Alla tre strategier behövs för att transporterna ska nå klimatmålen. Vi vill i första hand minska energianvändningen, både genom effektivisering och genom ett transportsnålt samhälle som leder till ett minskat bilåkande. Det är inte möjligt att ersätta all den användning vi har av fossil bensin och diesel i vägtrafiken med förnybara drivmedel utan effektivisering eller minskat bilåkande. Resurserna räcker helt enkelt inte till. 5.3Satsning på klimatsmarta transporter satsningar på klimatsmarta transporter präglas av en helhetssyn där resenären och klimatet är i fokus. Det ska vara enkelt att kombinera klimatsmarta transportslag som tåg, spårvagn, buss och cykel. Transporter av gods ska i första hand ske på järnväg eller med fartyg, så att trenden med fler lastbilar på vägarna bryts. 5.3.1Investeringar i infrastruktur för klimatsmarta transporter Totalt satsar 2014–2017 på investeringar i klimatsmart infrastruktur jämfört med regeringens förslag. Vi föreslår satsningar inom sju områden: Investeringar i nya spår och höghastighetståg. Vi föreslår ett antal större strategiska investeringar i helt nya spår för godstransporter och för persontrafik : en dubbelspårsutbyggnad på Ostkustbanan mellan och , en första etapp av Norrbotniabanan –samt en utbyggnad av höghastighetsbana hela sträckan –och mellan och . Byggandet kan komma igång först och omfattar 2016–2017. Inversteringar i medelstora och mindre järnvägar. Vi föreslår ett antal investeringar som är prioriterade för att öka kapaciteten i järnvägsnätet, däribland satsningar på , Dalabanan och järnvägen –. Satsningen omfattar 2014 och sammanlagt 2014–2017. Satsning på regionala banor. Upprustning av ett antal prioriterade sträckor runt om i landet, inklusive så kallade lågtrafikerade banor. Satsningen omfattar 2014 och totalt 2014–2017. Godspott i närtid. Det finns stora behov av satsningar på hållbara godstransporter på järnväg och sjöfart, därför föreslår vi en närtidssatsning med fokus på klimatsmartare godstransporter. Satsningen omfattar 2014 och sammanlagt 2014–2017. Spårvägssatsning i större städer. Spårvagnen är på frammarsch. I städer i och hela världen byggs nya spårvagnslinjer. vill att ska vara med i den här utvecklingen. föreslår en statlig delfinansiering för spårvägar på 2014 och totalt 2014–2017. Att öka cyklingens andel av persontransporterna är ett effektivt sätt att minska utsläppen från transportsektorn. föreslår att eller totalt av medel öronmärks för cykelåtgärder (2014–2017). Dessa beskrivs närmare i motion 2012/13:T503. En del av finansieringen sker genom att vi vill omprioritera inom anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur från väginvesteringar (varav kommer från Förbifart ) till infrastruktur för klimatsmarta transporter (se nedan). –2017 beräknar vi omprioritera , jämfört med regeringen. Resten av investeringarna sker genom en ökning av anslaget 1:1 med 2014. –2017 beräknar vi en ökning av anslaget 1:1 med . De senaste årens tågkaos har riktat uppmärksamheten mot bristerna i vårt tågsystem. Ett skäl till förseningarna är att underhållet har varit eftersatt . Tågtrafikens tillförlitlighet och tillgänglighet har varit undermålig. Det krävs krafttag och en ihärdig satsning för att kompensera för tidigare försummelser. Vi vill öka järnvägsunderhållet med 2014 och 2014–2017 under anslag 1:2 Vidmakthållande av statens infrastruktur. I denna ökade satsning ingår även underhåll av de lågtrafikerade banorna som varit eftersatt i väntan på beslut om vilka banor det ska satsas på. Utöver det motsätter vi höjningen av banavgifterna (se nedan). Vi ersätter det tillskott till järnvägsunderhållet som höjningen hade gett med i ökade anslag. Sammantaget bör anslag 1:2 Vidmakthållande av statens importinfrastruktur öka med jämfört med regeringens förslag . 5.4Vägtrafik – mindre motorleder i städer, bättre underhåll på landet Vägtrafiken står för den övervägande delen av transporternas utsläpp. Att minska dessa utsläpp är en förutsättning för att nå klimatmålen. Ett långsiktigt hållbart samhälle ställer nya krav på planeringen inom trafik- och transportsystemet. Fyrstegsprincipen är en planeringsmetod för att hushålla med resurser och minska vägtransportsystemets miljöpåverkan. Den går ut på att steg för steg analysera hur ett trafikproblem bäst kan lösas, i första hand genom att minska behovet av transporter och valet av transportsätt, i andra hand genom åtgärder som ger effektivare utnyttjande av befintlig infrastruktur och fordon, i tredje hand genom begränsade ombyggnadsåtgärder och i sista hand genom stora nybyggen eller större ombyggnadsåtgärder. I ska fyrstegsprincipen ligga till grund för trafikplaneringen. Detta slogs fast bland annat i regeringens direktiv till trafikverken inför framtagandet av Nationell plan för transportsystemet 2010–2021. Tyvärr har den inte fått genomslag i regeringens politik. Den sexfiliga motorvägen , Södertörnsleden, , E22 i och nedmonteringen av järnvägssystemet är aktuella exempel som går stick i stäv med fyrstegsprincipen. föreslår att regeringen i regleringsbrev skärper tolkningen av fyrstegsprincipen i trafikplaneringen, i syfte att öka tillämpningen av steg ett och två, och att med hjälp av denna princip omfördela resurser inom ramen för den nationella planen för att uppnå samhällsmålen till lägre kostnader. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Motorvägar kan ersättas med två-plus-ett-vägar. En del vägprojekt kan vara viktiga ur trafiksäkerhetsprojekt. Många av de förbifarter som planeras i bör dock omprövas. Genomfartstrafiken utgör ofta en liten del av den beräknade trafiken på dessa vägar. Den allra största delen av trafiken är pendling mellan olika delar av städerna och trafik som nygenereras genom en utglesning av boendet, nya externa köpcentrum med mera. 5.4.2Nej till Förbifart – omprioritera klimatförstörande väginvesteringar motsätter sig byggandet av Förbifart eftersom projektet strider mot klimatmålen. Hela överskottet från trängselskatten i används till Förbifart . väntas ge upphov till 145 000 nya bilresor och därmed också ökade utsläpp av koldioxid och luftföroreningar. Kostnaden för Förbifart beräknas, enligt , till inklusive räntor.7 utgifter uppskattas till . (: Förslag till nationell plan för transportsystemet 2014–2025, Underlagsrapport – redovisning av år 1–3 och av år 4–6). Dessa medel vill vi i stället satsa på andra transportinvesteringar. För är det självklart att regeringen ska följa resultatet av den folkomröstning som hölls i och anslå överskottet från trängselskatten till ett nytt anslag för riktat bidrag framförallt till kollektivtrafik i regionen. Vi drar därför av från anslag 1:11 Trängselskatt och överför dessa medel till ett nytt anslag: Kollektivtrafiksatsningar i . 5.4.3Bättre underhåll av vägar på landsbygden I och med den lastbilsskatt som vi föreslår införs från och med (se nedan) kommer slitaget på vägarna att minska, detta då lastbilsskatten kommer att leda till smartare logistik och effektivisering, som en större andel gods kommer att gå med järnväg eller sjöfart. Som en följd av detta föreslår vi att en större del av vägunderhållet ska gå till det perifera vägnätet på landsbygden, till exempel för tjälsäkring. Regeringens nedskärningar för Rikstrafikens, , trafikavtal har inneburit en successiv nedrustning av regional kollektivtrafik i ett flertal landsbygdsregioner. Anslaget för trafikavtal har minskats från 2008 till 2014. Detta riskerar att leda till nedläggning av tågtrafik på lågtrafikerade banor som är beroende av stöd för att trafikeras. Dessa nedskärningar sker som medvetenheten om kollektivtrafikens potential som klimatverktyg blir allt större. anser att anslaget till trafikavtal ska höjas med , sammanlagt , som ska öronmärkas för tågtrafik. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. anser att anslaget till trafikavtal bör delas upp i olika konton beroende på vilket transportslag det avser. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. innebär oljeprisökningar för Gotlandstrafiken att den totala summan för övrig trafik minskar. Därför bör en uppdelning av trafikavtalet göras i stöd till flyg, Gotlandstrafiken respektive båt och buss. Ökade kostnader för flyget eller Gotlandstrafiken får inte leda till att de samlade resurserna för kollektivtrafiken minskar. Regeringen har tidigare beslutat om en kraftig, stegvis höjning av banavgifterna för att finansiera drift och underhåll av järnvägen. avvisade regeringens förslag om banavgifter och framhöll att banavgifterna under den kommande planeringsperioden inte bör höjas fram till dess åtgärder har vidtagits för att skapa mer rättvisa konkurrensvillkor mellan trafikslagen och tills järnvägssystemets kvalitet har förbättrats.8 Men regeringen fortsätter på sin inslagna linje. har beräknat att en höjning skulle kunna komma att fortsätta till nära om man ska nå de belopp som regeringen har angett. Detta kommer att försämra ekonomin för järnvägens godsentreprenörer och risken är stor att gods flyttas över från tåg till lastbil. Aviserade höjningar framgår av följande diagram: har beräknat att de höjda banavgifterna innebär att godset på tåg minskar med och utsläppen av koldioxid ökar med till 2021.9 anser att varje trafikslag ska bära sina kostnader inklusive miljöpåverkan. Det gör inte den tunga vägtrafiken . I väntan på att en lastbilsskatt införs säger därför nej till de aviserade höjningarna av banavgifterna. Motsvarande belopp bör tillföras till budget genom en ökning av anslag 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur med ytterligare utöver den höjning på som vi föreslår 2014. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 5.5.3Lastbilsskatt – för rättvisa konkurrensvillkor vill införa en lastbilsskatt. En sådan skatt låter den tunga vägtrafiken betala de kostnader som inte täcks in av koldioxidskatten, i form av till exempel vägslitage, olyckor och buller. Även utländska åkare får betala lastbilsskatt, vilket innebär mer rättvisa konkurrensvillkor. I samband med att en lastbilsskatt införs avskaffas vinjettskatten som finns på lastbilstrafik. Se motion 2013/14:Fi319 för den närmare utformningen. Bilpooler har framtiden för sig i ett klimatanpassat samhälle. Det är en form av bilägande som möjliggör tillgång till bil när man verkligen behöver det som bäst, och styr bort från en daglig bilanvändning. finns en stor efterfrågan på bilpooler, de både vill och kan växa. Tyvärr finns ett antal hinder som gör det svårt för bilpoolerna att ta rejäla kliv framåt. Därför presenterar vi ett antal förslag som möjliggör för bilpooler att växa (se även motion 2013/14:Fi319). Vår målsättning är att det ska finnas dubbelt så många bilpoolsanvändare i . Möjliggöra parkeringsplatser på gatan enbart för bilpoolsbilar. Vi anser att kommuner ska ges möjlighet att få reservera p-platser för bilpoolsbilar i gatumark. Statliga myndigheter kan hyra ut bilar kvälls-, och via en extern bilpoolsleverantör. Många myndigheter använder bilar för de anställdas resor, framförallt . Vi föreslår att statliga myndigheter får i uppdrag att se hur deras bilar kan utgöra basen för en bilpool, med uthyrning till allmänheten kvälls-, och . Sänkt moms för bilpoolstjänster. får den som ska köpa en bilpoolstjänst betala 25 procents moms. För kollektivtrafik och taxi gäller den lägre satsen på . Då bilpool är en transporttjänst som ersätter bilresor och får fler att åka kollektivt och cykla är det rimligt att bilpooler får samma momssats som kollektivtrafik10. Kostnaden för momssänkning uppskattas till och finns med som en inkomstminskning i budget för perioden. I den lilla byn utanför har ett samordnat system för samåkning växt fram, så kallad mobilsamåkning. Samåkningen har blivit en succé. För att sprida mobilsamåkning till fler byar runtom i behövs stöd för förankringsprocess och teknik. Därför föreslår vi ett sådant stöd i budgeten under utgiftsområde 19 2014 (se även motion 2013/14:Fi319). 5.6.3Bonus–malus för miljösmartare bilar föreslår ett nytt system för att driva fram bilar med lägre miljöpåverkan. Systemet bygger på att bilar som släpper ut lite fossil koldioxid får en bonus som bekostas av bilar som släpper ut mycket koldioxid, ett så kallat bonus–malus-system. Samtliga bilar som säljs i graderas enligt en skala beroende på energiåtgång och bränsle. Skalan förskjuts regelbundet så att kraven skärps för att få en kontinuerlig teknikutveckling. En komponent som styr mot förnybara bränslen kan också behövas.