mot · H102MJ493 · 2013-10-03 00:00:00 — konstaterar i rapporten32 om möjligheten att 2050 köpa utsläppsminskningar i (CDM och JI) att det är rimligt att anta att det inte kommer att finnas länder med lägre utsläpp än målen och med det ingen marknad för att sälja minskningar till andra länder. Med andra ord är alla fullt upptagna med att klara sina egna mål. Det behövs en klimatpolitik i som är på allvar, utan oklarheter och siffertrixande och som är robust i sitt system. En politik som kan ligga fast ända oavsett regeringsförändringar. Vi socialdemokrater är oroade för vad de skiftande och oklara besked som svenskt näringsliv får kring utvecklingen av klimatpolitiken. har stora investeringar gjorts i teknik för t.ex. förnybar energi men regeringen har plötsligt ändrat förutsättningarna, vilket gjort investeringarna olönsamma. Det här drabbar jobben och konkurrenskraften. Vi menar att en progressiv klimatpolitik och fler jobb kan gå hand i hand. Vi tror att vägen mot 2050-målet blir svår att nå om inte regeringen utarbetar en sammanhängande och långsiktig plan och ett regelverk för klimatpolitiken att följa. I beslutades om en helt annan lösning än den som den svenska beslutade om . Det förslag till brittiska parlamentet som energiminister presenterade innebar en mycket mer avancerad plan för klimatpolitiken. Till skillnad från andra länder, som beslutade om mål till 2020, så valde att besluta om hur klimatarbetet ska göras ända . Modellen i The Climate Change Act innebar att parlamentet beslutade om Carbon budgets i taget. Besluten fattades med stor långsiktighet – det senaste beslutet är för perioden –2027. som är oberoende av något departement och består av experter som föreslår Carbon budgets till regeringen. Modellen innebär också ett klimatpolitiskt ramverk med regler för hur utsläppstaken i femårsperioderna ska följas på samma sätt som för finanspolitiken. När nu regeringen arbetar med en plan för hur klimatpolitik ska se ut menar vi att denna modell, anpassad efter svenska förhållande, svensk lagstiftning och styrelsetradition, är den väg som behövs. slutredovisning av färdplanen till 2050 kommer att vara en god grund att bygga prognoser och delmål på. Vi ser fem viktiga argument för ett klimatpolitiskt ramverk: det ger stabilitet och långsiktighet för det svenska näringslivet så att säkra investeringar kan göras, det ger oss tydlighet för att klara våra klimatmål, det tar tillvara den konkurrensmöjlighet vi ser med ny grön teknologi och det ger oss en ökad trovärdighet och möjlighet att bedriva ett ledarskap i EU och internationellt kring klimatfrågan så som historiskt gjort. Vi ser behovet av att regeringen utser ett klimatpolitiskt råd som, liksom det , kan granska och följa hur regeringen uppfyller det klimatpolitiska ramverket. Vi har i oberoende myndigheter som kan leverera bra underlag till . I planen ska sektorsvisa mål sättas och ansvaret ska läggas på varje departement med ett eget utsläppstak för sin sektor. De politiska förslag som sedan departementet lägger ska hålla sig inom taket. håller ihop hela regeringens utsläppstak för perioden och redovisar också hur det går. Vi menar att en utredning snabbt bör tillsättas som kan tydliggöra vilken lagstiftning som behövs och hur systemet ska utformas. Vi menar att det är av yttersta vikt att det klimatpolitiska ramverket beslutas i så bred enighet som möjligt för att staka ut vägen till 2050 och att systemet ligger fast över mandatperioderna. Utredningen får avgöra hur långa perioderna ska vara och hur de ska förhålla sig till mandatperioderna. För att systemet ska fungera bör utsläppstaket för perioderna beslutas med lång framförhållning och i bred politisk enighet så att inte regimskiften innebär nya splittrade signaler för industrin. Regeringen ska ansvara för en återrapportering i varje budgetproposition kring hur utsläppstaket hålls och hur förslagen i propositionen påverkar måluppfyllelsen. Regelbunden uppföljning av vår konsumtions klimatpåverkan (utsläpp orsakade av varor vi importerar minus utsläpp från varor vi exporterar) bör också göras. i (S) Konsumtionens klimatpåverkan Rapport . IPCC WG1 AR5 Summery for policymakers. Det finns aerosoler som dämpar klimateffekten men det finns också de som ökar den. Rummukainen m.fl. Uppdatering av det vetenskapliga grunden för klimatarbetet 2011 s. 30. Storleken på arean av utsläppskurvan (=totala mängden utsläpp) avgörs ju av kurvans lutning. IPCC 2007, arbetsgrupp 2. Svar på Interpellation 2012/13:122 EU:s handel med utsläppsrätter, debatt hölls . Europeiska Kommissionen – En ram för klimat- och energipolitiken COM(2013) 169 final. Steg på vägen Rapport 6500 2012 s. 177. Proposition 2008/09:162. Klimatinsatser utomlands – statens köp av utsläppskrediter RiR 2011:8. Denna uträkning finns i Det svenska klimatmålet till 2020 – bidrag från internationella insatser ER 2011:09 på s. 29. Budgetpropositionen 2012/13:1. Miljörelaterade skatter, subventioner och utsläppsrätter Rapport 2010:2. Potentiellt miljöskadliga subventioner Rapport 6455 2012. Regeringens proposition 2009/10:41 Vissa punktskattefrågor med anledning av budgetpropositionen . Regeringens proposition 2008/09:162 En sammanhållen klimat- och energipolitik. Utredningen om skatt på fluorerade växthusgaser Skatt på fluorerade växthusgaser SOU 2009:62. Effekterna av investeringsprogrammet LIP och Klimp Rapport 5991. Tröskeleffekter och förnybar energi. I det nya systemet tar man bilens tjänstevikt i kilo minus 1 372, multiplicerar med 0,0457 och lägger sedan till 95. Summan är det utsläpp i gram koldioxid per km som en bil med en sådan vikt får släppa ut för att kallas miljöbil. För bilar med biodrivmedel är formeln annorlunda: (tjänstevikt-1 372)x0,457 + 150gr/km. och rådets direktiv /28/EG, artikel 19 samt bilaga V. Eftersom direktivet anger olika utsläpp betroende på hur drivmedlet tillverkats bör ta fram en medeltalssiffra för det drivmedel som just nu säljs i . E85 bilar och fordonsgasbilar utgås från att endast köra på huvudbränslet. Förslag till sektorsövergripande biogasstrategi Rapport 2010:23. Förslag till sektorsövergripande biogasstrategi Rapport 2010:23. Utreds av regeringen. Europeiska Kommissionen – En ram för klimat- och energipolitiken COM(2013) 169 final. Underlag till en färdplan för ett utan klimatutsläpp Rapport 6537. Enligt National Inventory Report var utsläppen från jordbrukssektorn eller jämfört med . Underlag till en svensk färdplan för ett utan klimatutsläpp Rapport 6487.