mot · H102Fi254 · 2013-10-03 00:00:00 — Personer som äger lyxvillor har fått en rejäl skattesänkning, som vanliga småhusägare bara har fått se sin fastighetsskatt byta namn till fastighetsavgift. principiella hållning är att fastigheter är tillgångar som ska beskattas. Fastigheter är också en viktig och stabil skattebas. Vi menar att beskattningen måste utformas med krav på förutsägbarhet, men också uppfattas som rättvis. Därför bör marknadsvärdet tillåtas slå igenom mer i beskattningen av ägda bostäder än vad det gör . Med utgångspunkt i dagens regler föreslår vi att villor med ett taxeringsvärde på eller mer förutom fastighetsavgiften även beskattas av den del av taxeringsvärdet som överstiger . Det innebär att av villorna får höjd skatt jämfört med dagens regler. föreslår vi att begränsningsregeln i fastighetsskatten ska finnas kvar och utvidgas till att omfatta alla. Ingen kommer därmed att betala av sin inkomst i fastighetsskatt, inklusive den s.k. kommunala fastighetsavgiften. Regeringen bör återkomma med förslag om ändring av fastighetsskatten i enlighet med det ovan anförda. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna anser att skattemässig neutralitet ska råda mellan olika kategorier av bostäder med olika upplåtelseformer. är hyresrätten missgynnad. Stödet till nybyggnation har tagits bort, som villaägare och bostadsrättsinnehavare har rätt till ränteavdrag och ROT-avdrag. föreslår därför att fastighetsskatten helt tas bort för hyreslägenheter. Förslaget inkluderar studentlägenheter. Ett borttagande av fastighetsskatten för hyresrätter sänker också boendekostnaderna för hyresgästerna. föreslår att det införs en arvsbeskattning som betalas av dödsboet innan ett arv skiftas. Vi vet att den tidigare arvs- och gåvoskatten hade en utjämnande effekt på inkomst- och förmögenhetsfördelningen. Utformningen av en sådan skatt bör utredas väl. Utgångspunkten är att arv mellan makar och sambos undantas, liksom näringstillgångar vid företagsövertagande. En preliminär bedömning är att skattesatsen sätts till och att det medges ett grundavdrag på . Införandet av en sådan arvsbeskattning kräver också att det införs en skatt på gåvor, annars är risken för skatteundandragande stor. Regeringen bör återkomma med förslag om införande av arvsbeskattning i enlighet med det ovan anförda. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. På motsvarande sätt vet vi att den förra förmögenhetsskatten, trots sina brister, betalades av personer som tillhörde de övre inkomstskikten. menar att det bör finnas en förmögenhetsskatt. Skatter och avgifter är nödvändiga och viktiga styrmedel i klimat- och miljöomställningen. menar att den som orsakar negativ miljö- och klimatpåverkan också ska stå för kostnaderna, enligt principen att förorenaren betalar. Priset på transporter ska t.ex. inkludera kostnader för miljöskador, hälsoeffekter, trafikolyckor och andra samhällsekonomiska kostnader. Vi behöver i högre utsträckning styra över trafik från vägar till ekologiskt hållbara färdsätt. I står inrikes transporter för en tredjedel av växthusgasutsläppen. Av de inrikes transporterna stod vägtrafiken i sin tur för av utsläppen. konstaterar i sin stora Kapacitetsutredning att styrmedel som leder till minskad biltrafik krävs för att nå våra klimatmål. Koldioxidskatten är ett effektivt ekonomiskt styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser. bedömer därför att det finns ett behov av att höja koldioxidskatten . Vi föreslår att koldioxidskatten höjs med . För den som tankar betyder vårt förslag att literpriset på bensin blir ca högre . innebär höjningen en prisökning med ca vid pump. Regeringen bör återkomma med förslag om koldioxidskatten i enlighet med det ovan anförda. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Höjningar av drivmedelskatterna skapar oönskade effekter för personer med låga inkomster och för boende på landsbygden. Därför är det viktigt att hitta kompensatoriska åtgärder för dessa grupper. Vi föreslår bl.a. sänkt fordonsskatt i 36 glesbygdskommuner och bidrag till efterkonvertering av äldre fordon så att de kan köras på mer hållbara bränslen. Med hjälp av bl.a. skattepolitiken vill vi också gynna kollektivtrafiken och verka för ett ökat utbud såväl i stad som på landsbygd. Bra transportmöjligheter är en nödvändighet för både enskilda och företag, och en förutsättning för en fungerande arbetsmarknad. välkomnar att regeringen föreslår en förlängning av det nedsatta förmånsvärdet för beskattning av tjänstebilar som är miljöbilar. Vi anser dock att förmånsbeskattningen av tjänstebilar bör bli ännu mer miljöinriktad. Lastbilstransporterna står för den största delen av trafikökningen på vägarna. För att motverka ytterligare ökning av den tunga trafiken och stimulera till bränsleeffektivare fordon krävs åtgärder. Vi vill därför införa en kilometerskatt för tunga fordon. Förutom miljöperspektivet kan en kilometerskatt även bidra till kostnadsneutralitet mellan svenska och utländska åkare. Regeringen bör skyndsamt återkomma med ett förslag på kilometerskatt på tung trafik. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Även flyget ska bära sina egna kostnader för miljöpåverkan. Vår utgångspunkt är att nivån på koldioxid- och energiskatt på flygfotogen ska motsvara den nivå som gäller för bensin för bilar. Detta försvåras dock av internationella konventioner varför vi i väntan på en ändring av det internationella regelverket föreslår en beskattning i form av en klimatskatt för inrikesflyget. I frågan om tonnageskatt förenas hänsyn till miljö och sysselsättning. värnar både jobben inom rederinäringen och de relativt sett miljövänliga transporterna till sjöss och vill därför lagstifta om tonnageskatt. Vi ser ingen anledning att vänta med att införa tonnageskatt utan anser att regeringen skyndsamt bör återkomma med ett sådant förslag. Halterna av bekämpningsmedel ökar i vattendrag, sjöar och hav vilket påverkar det ekosystemet negativt. Inte minst är övergödd av näringsämnen från jordbruk och avlopp. Därför anser att det är nödvändigt att införa en skatt på handelsgödsel och höja skatten på bekämpningsmedel. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Kreosot är ett bekämpningsmedel som används främst för impregnering av järnvägssliprar, el- och telefonstolpar. Ämnet är klassificerat som cancerframkallande och innehåller flera substanser med hälsofarliga egenskaper. Användningen av kreosot begränsades . fanns inga regler som hindrade att kreosotimpregnerat trä användes i byggnader. I är kreosot befriat från den skatt på bekämpningsmedel som annars gäller. Med anledning av kreosots giftighet anser att denna skattefrihet bör tas bort. Regeringen aviserar i budgetpropositionen att villaägare som producerar egen förnybar el ska få göra skatteavdrag för produktion upp till 20 000 kWh, förutsatt att köper lika mycket el som de matar ut. Detta förslag har flera brister som gör att det inte kan ersätta nettodebitering. Dels omfattar det bara privatpersoner som äger en egen produktionsanläggning och dels får inte de som producerar egen el fullt betalt för den. Behovet av ett system för nettodebitering kvarstår därför. välkomnar regeringens förslag att höja alkoholskatten. Tabell 14 Den offentliga sektorns finanser (V) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i offentlig sektor Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Tabell 15 Statsbudgetens saldo och statsskulden (V) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen därav inkomster av försåld egendom Tabell 16 Kommunsektorns finanser (V) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag inom utg.omr. Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn 8Vänsterpartiets förslag till inkomstförändringar Tabell 17 Finansiell effekt offentlig sektor Nej till femte steget i jobbskatteavdraget Nej till sänkt statlig inkomstskatt Höjd skatt löntagare (från /mån) Sänkt skatt sjuka, arbetslösa m.fl. Avdragsrätt medlemskap i fack och a-kassa Slopat avdrag för gåvor Nej till skattereduktion för mikroproducerad el Slopade nedsatta socialavgifter för unga Nej till vissa förändringar av 3:12-reglerna Satsning FoU, små och medelstora företag Slopad skatt för hyreslägenheter Fastighetsskatt villor inkl utökad begränsningsregel Sänkt fordonsskatt bilar i glesbygd Skatt på handelsgödsel, höjd skatt bekämpningsmedel Naturvårdsavgift och avgift djurskyddskontroll Ombyggnation för ökad tillgänglighet Utbildn.vik., övergångsjobb, lärlingar, traineer 9Utgiftsramar och fördelning av utgifter i statsbudgeten Tabell 18 Utgiftsramar 2014-2016 Miljoner kronor, avvikelser i förhållande till regering Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Tabell 19 Fördelning av utgifter i statsbudgeten 2014–2016 Miljoner kronor, avvikelser i förhållande till regeringen Kungliga hov- och slottsstaten ledamöter och partier m.m. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Effekter av höjda socialavgifter för unga Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Särskild utredningsmyndighet för misstänkta polisbrott Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Anskaffning av materiel och anläggningar Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Offentligt biträde i utlänningsärenden Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bidrag till folkhälsa och sjukvård Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Statens utgifter för studiemedelsräntor Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Statligt stöd till vuxenutbildning Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Särskilda medel till universitet och högskolor Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Bidrag till bild- och formområdet Ersättningar och bidrag till konstnärer Centrala museer: Myndigheter Bidrag till vissa museer Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Åtgärder för havs- och vattenmiljö Skydd av värdefull natur för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Kompensation för klimatskatt på flyg Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Ersättningar för viltskador m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Främjande av rennäringen m.m. Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Institutens strategiska kompetensmedel m.m. geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner föreslår ett utgiftstak för staten som avviker från regeringens förslag enligt tabell nedan. Tabell 20 Utgiftstak för staten (V) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Vårt förslag till utgiftstak blir därmed . 11Bilaga 1 Beräkning av statsbudgetens inkomster Tabell 21 Beräkning av statsbudgetens inkomster 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) IMF, World Economic Outlook, October 2012. För en mer utförlig beskrivning av vår syn på finans- och eurokrisen, se t.ex. vår motion ekonomiska vårproposition. Kongressen undvek det budgetmässiga stup (fiscal cliff) som hotade , som hade inneburit en finanspolitisk åtstramning på av BNP. Men man tillät ändå automatiska utgiftsbesparingar (sequester) slå igenom på motsvarande av BNP. beräknas den finanspolitiska åtstramningen till av BNP. Bedömningarna angående den amerikanska finanspolitiken är dock mycket osäkra. kommer kongressen att behöva fatta beslut om nytt skuldtak, vilket republikanerna kommer att utnyttja för att tvinga fram nya utgiftsbesparingar. Se t.ex. regeringens skrivelse 2010/11:79, för finanspolitiken, s. 22. Det vanligaste kriteriet för att bedöma finanspolitikens inriktning tar fasta på förändringen av det strukturella sparandet (se t.ex. KI, Konjunkturläget , s. 28 och BP13, s. 132). Om det strukturella sparandet minskar är politiken expansiv, medan finanspolitiken är åtstramande om det strukturella sparandet ökar. BNP-gapet är en grov uppskattning av resursutnyttjandet i ekonomin. Måttet tar fasta på skillnaden mellan faktisk BNP och potentiell BNP. Med potentiell BNP avses den BNP-nivå då ekonomin är i jämvikt. Enligt denna tankeram indikerar ett negativt BNP-gap lediga resurser och ett positivt BNP-gap att ekonomin är överhettad. , Konjunkturläget och , Uppdaterad septemberprognos, . Förklaringen till de olika bedömningarna beror dels på olika metoder, dels på olika bedömningar av BNP-gapet. För en utförlig analys, se , Svensk finanspolitik 2013. , Konjunkturläget Mars 2012. Med undantag för antalet tillsatta offentliga utredningar. SCB (). SCB (). Avser antal personer som varit utan arbete längre än . Se t.ex. , Konjunkturläget , och , Penningpolitisk rapport, . Figur 7 visar utvecklingen mellan –. Öppet arbetslösa och sökande i program med aktivitetsstöd (16–). Vakansgraden mäts som kvoten mellan antalet lediga jobb enligt SCB:s vakansstatistik och antalet personer i arbetskraften enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar (). Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsutsikterna . Sifferunderlag till VP13. Långvarig låg relativ ekonomisk standard definieras av regeringen som minst fyra på varandra följande år under gränsen för låg relativ ekonomisk standard. Sifferunderlag till VP12. Den fördelningspolitiska redogörelsen i VP13 innehåller av någon anledning inga uppgifter över hur den långvariga relativa fattigdomen har utvecklats. VP12, bilaga 3, s. 35. Avser tidsperioden –2010 och mått om inkomster av medianinkomsten. Gini-koefficienten kan anta värden mellan 0 och 1. Om koefficienten är 0 har alla samma inkomst och om den är 1 får en person alla inkomster. Gini-koefficienten inklusive kapitalinkomster har inte ökat lika mycket . Detta har framförallt sin grund i det stora börsfallet . Exklusive kapitalvinster, per konsumtionsenhet. Se t.ex.: Dáddio, A. 2008: Intergenerational Mobility: Does it Offset or Reinforce Income Inequality? ur Growing Unequal, . Ett vanligt mått på social rörlighet är sambandet mellan fäders och söners inkomster. , dnr 2012:323. SCB (HEK). Med relativ fattigdom avses inkomster som understiger av medianinkomsten. Skillnad i årlig nettoinkomst. Med nettoinkomst menas bruttoinkomst reducerat med slutlig skatt. I bruttoinkomsten ingår skattepliktiga transfereringar som arbetslöshetsersättning, sjukpenning m.m. Sysselsättning i tusental och konsumtion som procentuell förändring i fasta priser från föregående år. Procentuell förändring i fasta priser från föregående år, samt genomsnittlig årlig förändring 1980–2006 och 2007–2010. I rapporten finns uppgifter om de olika utförarnas finansiärer. Där framgår det hur stor andel av de privata utförarnas totala finansiering inom respektive område som kommer från det offentliga, dvs. Dessa andelar är för utbildning, för hälso- och sjukvård respektive för omsorg och sociala insatser. Genom att relatera den offentliga finansieringen med rörelseresultatet för respektive område erhåller vi en uppskattning av det sammantagna skattefinansierade rörelseresultatet. Beräkningen baseras på ett antagande att avkastningen på verksamhet som finansieras via skatt är densamma som avkastningen på verksamhet som finansieras privat. SCB:s rapport innehåller inga beräkningar om förhållandet mellan dessa. I rapporten konstaterade man dock att: Det visar sig att avkastningen ligger högre bland de företag som får huvuddelen av finansieringen från det offentliga jämfört med de företag som inte får det. Vår beräkning av det skattefinansierade rörelseresultatet är därför troligen i underkant. Baserat på en genomsnittlig bruttokostnad på och anställd. SCB, Finansiärer och utförare inom vård, skola och omsorg 2011. För perioden –2005. Se t.ex. SKL (2010), Framtidens utmaning – välfärdens långsiktiga finansiering. Regeringen tillför förvisso kommunerna medel p.g.a. ekonomiska konsekvenser av gymnasiereformen, men det handlar egentligen om en minskning av en tidigare besparing. Därtill tillförs kommunsektorn pengar för förändrad inkomstutjämning, vilket görs för att kompensera de kommuner som förlorar på den nya inkomstutjämningen. Utgiftstaken är justerade för tekniska förändringar så att de är jämförbara över tiden. Enligt SKL (sifferunderlag till Ekonomirapporten ) låg de sammanlagda statsbidragen till kommunerna (de generella plus samtliga riktade statsbidrag) på 122,8 mdkr i fasta priser. uppgick de till 127,6 mdkr i fasta priser. uppgår den nivån (alltså nivån 2013) till 124,7 mdkr i fasta priser. Som deflator har använts SKL:s samma vägda prisindex för kommunsektorn som är 102,3. Därefter har vi lagt till regeringens förslag till kommunsektorn i VP13 och BP14. Dessa summerar netto till ca 2,3 mdkr i generella bidrag och till ca 1 mdkr i riktade bidrag. Nivån på de sammanlagda statsbidragen till kommunsektorn 2014 summeras således till 128 mdkr i fasta priser. Med välfärdssatsningar avses här summan av generella och riktade statsbidrag till kommunerna i fasta priser. , (2007), Gender Inequality, Growth and Global Ageing. , dnr 2013:262. Man har heller inte tagit hänsyn till att behovet av barnomsorg kan öka om kvinnors deltidsarbete minskar. Denna potentiella effekt förefaller dock tveksam eftersom kvinnors ökade sysselsättningsgrad (fördelad enligt nuvarande sysselsättningsmönster) skulle medföra ökad personaltäthet inom barnomsorgen. Märket är den löneökningsnivå som den konkurrensutsatta industrin avtalar om, och som utgör riktmärke för löneökningarna på resten av arbetsmarknaden. , Svensk finanspolitik – Finanspolitiska rådets rapport . SNS: Enkla regler svåra tider. , Teknikföretagen och Unionen, Ekonomiska förutsättningar, Teknikindustri och tjänster inför avtalsrörelsen . Stockhammer, E., Klär, E. (2010), Capital accumulation, labour market institutions and unemployment in the medium run, . Lägre realräntor sänker företagens kapitalkostnader. Lägre kapitalkostnader bör leda till ökade investeringar i och med att fler investeringar blir lönsamma, vilket i sin tur kan antas leda till lägre arbetslöshet. Närmare bestämt nettokapitalstockens tillväxttakt (Net Capital Stock). Nettoinvesteringar: (AMECO), Arbetslöshet: 1961–1979 (AMECO), 1980–2012 (KI). Fasta bruttoinvesteringar: (KI), Arbetslöshet: 1961–1979 (AMECO), 1980–2012 (KI). Jobbskatteavdraget, Rapport 2012:2 IFAU. Med stödområde menas ett visst utvalt geografiskt område som uppfyller vissa krav för att erhålla regionala företagsstöd. Stödområde A omfattar inland och delar av inre , dvs. kommuner i , och läns inland och hela , samt några kommuner i , och .