mot · H102C419 · 2013-10-02 00:00:00 — För hela orten – Politik för upprustning och hållbarhet i miljonprogramsområden Miljonprogrammet är en sammanfattande benämning på den bostads- och byggpolitik som bedrevs –1975 i då cirka 1 000 000 lägenheter producerades. En stor del av dessa byggnader måste nu rustas upp, men det är viktigt att se bortom byggnaderna och ta ett helhetsgrepp för att frigöra den stora potential som finns i miljonprogramsområden. Utmaningarna är stora, men kreativiteten och framåtandan som syns på många håll är större. de gröna visar genom den här motionen långsiktig politik för att de goda exemplen ska bli fler. I denna partimotion samlar vi några av förslagen. Motionen är indelad i tre huvudsakliga delar. Den första fokuserar på den nödvändiga upprustningen av miljonprogrammets fastigheter. Den andra delen koncentrerar sig på platsen mellan husen, d.v.s. mötesplatser och kommunikationer. Den tredje delen tar sig an livet i förorten och behandlar därmed alltifrån trygghetssituationen till arbetslöshet. 5Upprustning av miljonprogrammets byggnader7 5.1.1Fond för fukt- och mögelskador8 5.2Bygg om, bygg på, bygg nytt8 6Satsningar på platsen mellan husen9 6.3Stadsodling och gröna mötesplatser10 6.5Sårbarhetsanpassning med trevligare bostadsområden som följd12 7Satsningar på livet mellan husen13 7.1Upprustning som motor för jobb13 7.2Bra skolor oavsett bostadsområde16 7.2.1Fler vägar till gymnasiekompetens16 7.2.2Teoretiker ska kunna bli praktiker – yrkesvux för 7.2.4Kraftfulla åtgärder i ett tidigt skede för dem som halkar 7.4Hälsa på lika villkor19 7.5Större mångfald av verksamheter21 7.5.1Satsningar på idrott och kultur22 7.6.1Minska stigmatisering och främja stolthet över det egna bostadsområdet24 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett utvidgat och energianpassat ROT-avdrag för hyresbostäder och skollokaler.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett stärkt bostadsbidrag.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en fond för fukt- och mögelskador. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ny- och ombyggnad av bostadsfastigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om cykelbanor och gångstråk.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om spårvägssatsningar.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge länsstyrelser och berörda myndigheter i uppdrag att främja stadsodling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta kommuner att reservera parkeringar för bilpoolsbilar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör förtydligas så att det blir tydligt att p-normerna ska användas inte bara för att ordna den lokala trafiksituationen utan också för att bidra till att miljökvalitetsmålen och de trafikpolitiska målen nås. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om parkeringsavgift. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utforma en miniminorm för antalet cykelparkeringar vid nybyggnation av bostäder i tätort. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för sårbarhetsanpassning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta ett liv utan bil i staden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om startcentraler i miljonprogramsområden.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en särskild upprustningsutbildning.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sociala investeringar.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sommarjobb till ungdomar.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mikrokrediter för företag som startas av nyanlända. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa sjuklöneansvaret för företag med upp till tio anställda. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa möjligheter för nya folkhögskolor i miljonprogramsområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den kommunala vuxenutbildningen behöver stärkas och erbjudas fler.9 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studier på yrkesgymnasium för vuxna.9 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla särskilda profilutbildningar i miljonprogramsområden.9 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en läsa-skriva-räkna-garanti.9 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att stärka förtroendet för polisen.10 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att motverka diskriminering i rättsväsendet.10 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en folkhälsolag.11 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell folkhälsokommission.11 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utforma ersättningssystemet i vården utifrån socioekonomiska faktorer och vårdtyngd.11 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om familjecentraler.11 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge och i uppdrag att utreda möjligheterna att underlätta lösningar där fler funktioner blandas i en byggnad. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka den offentliga närvaron i miljonprogramsområden.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en särskild idrottssatsning.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att satsa på kulturverksamhet i miljonprogrammen.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättrade samråd i samband med områdesutveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en fond för lokala initiativ.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgång till statistik för boende i miljonprogramsområden.10 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta vara på drivkraften i miljonprogramsområden.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en särskild vänortssatsning.5 1 Yrkande 1 hänvisat till SkU. 2 Yrkandena 2 och 19 hänvisade till SfU. 3 Yrkandena 5, 6, 8 och 13 hänvisade till TU. 4 Yrkande 12 hänvisat till FöU. 5 Yrkandena 14, 15, 17, 35, 36, 38 och 39 hänvisade till AU. 6 Yrkandena 16 och 32 hänvisade till FiU. 7 Yrkande 18 hänvisat till NU. 8 Yrkandena 20, 33 och 34 hänvisade till KrU. 9 Yrkandena 21–24 hänvisade till UbU. 10 Yrkandena 25, 26 och 37 hänvisade till JuU. 11 Yrkandena 27–30 hänvisade till SoU. Miljonprogrammet är en sammanfattande benämning på den bostads- och byggpolitik som bedrevs –1975 i då cirka 1 000 000 lägenheter producerades. Det som ofta förknippas med miljonprogrammet är stora industrialiserade byggprojekt, men miljonprogrammet består inte bara av flerfamiljshus utan även av villor och radhus. Miljonprogramsområdena är utspridda över hela landet, ser ut på olika sätt och har alla unika förutsättningar. För att inte tala om befolkningen i dessa områden. På få andra ställen i finns det en så stor mångfald av olika kompetenser och erfarenheter. Jämför exempelvis den samlade språkkompetensen i miljonprogrammets förortsområden med den i villaförorter. Det som ändå förenar en stor del av miljonprogramsområden är att bostäderna är i stort behov av upprustning. I områden med stora behov av upprustning och energieffektivisering finns ofta också andra behov. Inte sällan har dessa områden hög arbetslöshet, låga studieresultat och på många andra sätt en utsatt socioekonomisk situation. Därför tar vi i denna partimotion ett helhetsgrepp och stirrar oss inte blinda på husen. I utvecklingen av områdena är det lika viktigt att satsa på platsen mellan husen och att på andra sätt underlätta livet för de boende. Det är också genom att ta detta helhetsgrepp som möjligheterna blir som störst. Åtgärderna som föreslås i motionen är till stor del inte områdesavgränsade, men däremot av särskild relevans för miljonprogramsområden. Eftersom motionen tar sitt avstamp i upprustningen av miljonprogrammets bostäder har vi valt att främst använda oss av just begreppet miljonprogramsområden. Även referenser till förorten förekommer i denna motion och då avses alltså miljonprogrammets förortsområden. Regeringen brukar i stället tala om utanförskapsområden, men i vår mening riskerar det begreppet att verka stigmatiserande. Tvärtom går det att hitta en stor iniativrikedom i dessa områden. När satsningar och projekt har utgått ifrån de boendes intressen och aktiviteter har det ofta gått bra. Det visar tydligt att det inte finns något inneboende utanförskap i dessa områden. Vi har valt att kalla denna motion För hela orten. Orten används ofta för att beskriva de miljonprogramsområden och liknande områden som vi pratar om. Men ort är också ett samlingsnamn och kan beskriva allt från minsta lilla samhälle till den större staden. För hela orten har alltså dubbla betydelser. Det innebär alltså att politiken måste ta ett helhetsgrepp när det gäller de specifika miljonprogramsområdena. Energieffektivisering av byggnaderna måste gå hand i hand med satsningar på platsen och livet mellan husen, men För hela orten syftar också på att ett helhetsgrepp måste tas för att skapa städer som hänger ihop i sin helhet för att vi inte ska glömma att periferins marginalisering är nära sammankopplad med kärnans privilegium. 5Upprustning av miljonprogrammets byggnader Miljonprogrammets byggnader måste upprustas. Om detta råder i stort sett total enighet. Om upprustning genomförs på rätt sätt kan de mänskliga och samhällsekonomiska vinsterna bli stora. Ungefär 650 000 lägenheter i miljonprogrammet är i behov av renovering. Uppskattningar av den totala kostnaden för upprustning av miljonprogramsområden brukar hamna runt 300 miljarder kronor.1 Många bostadsbolag, både privata och kommunala, har stora problem att lösa finansieringen. I många kommuner pågår ändå ett arbete, men det går för långsamt och leder ofta till hyreshöjningar som är svåra att klara av för de boende.2 En stor utmaning för fastighetsägarna, är att kunna både bekosta upprustning av miljonprogrammets bostäder och bygga nya bostäder. I vissa kommuner leder detta till att delar av fastighetsbeståndet från miljonprogrammet säljs ut, för att finansiera upprustning och nybyggnation. Detta leder i sin tur till lokaldemokratiska utmaningar. För att ge en ordentlig skjuts i upprustning och energieffektivisering föreslår att det befintliga ROT-avdraget utvidgas och energianpassas. kan bara personer som bor i småhus, bostadsrättslägenheter eller ägarlägenheter få del av ROT-avdraget. För att det ska kunna stimulera upprustningen av miljonprogrammet behöver det även kunna användas för att göra avdrag på kostnaden för upprustning av flerbostadshus (både hyresrätter och bostadsrätter) och bidrag till att minska kostnaden för upprustningen av skollokaler. Det handlar alltså inte om att fler privathushåll ska få möjlighet att måla om köket, utan om att det ska bli billigare att rusta upp hela fastigheter. Exempel på investeringar som skulle kunna ge avdrag är tilläggsisolering, installation av vattenbesparande kranar eller fönsterbyte. Även byte av värmesystem från fossil uppvärmning eller direktverkande el till fjärrvärme eller förnybar energi ger rätt till avdrag. Vad som här anförts om ett utvidgat och energianpassat ROT-avdrag bör som sin mening ge regeringen till känna. Det utvidgade ROT-avdraget gör att kommunerna och hyresgästerna inte står ensamma med den ekonomiska börda som upprustning innebär på kort sikt. Men fler insatser behövs. vill därför stärka bostadsbidraget så att fler kan ta del av det. Vi utvecklar närmare hur detta ska ske och finansieras i vår budgetmotion. Vad som här anförts om att bostadsbidraget ska höjas, bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.1.1Fond för fukt- och mögelskador föreslår också en fond för att åtgärda allvarliga fukt- och mögelskador som är ett hot för många människors hälsa. Den borgerliga regeringen bestämde sig tidigt för att det inte längre fanns några problem med fukt- och mögelskador i vårt land. delar inte regeringens uppfattning när det gäller behovet av finansiering av fukt- och mögelåtgärder. Felkonstruerade hus och allvarliga fukt- och mögelskador är fortsatt ett problem som behöver åtgärdas. Regeringen bör ta upp en diskussion med byggnadsindustrin om en ny medfinansiering till fonden för fukt- och mögelskador. För att ha utrymme för en sådan strategi bör ett statligt kapital tillföras och en organisation inrättas. Vad som här anförts om en fond för fukt- och mögelskador bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.2Bygg om, bygg på, bygg nytt Utvecklingen i många miljonprogramsområden hämmas ofta av ensidig arkitektur och en isolering som utgörs av motorleder och stängda fasader. Ensidigheten syns också i bristen på bostäder i vissa storlekar, både lägenheter för stora familjer eller mindre ettor. I samband med upprustningen finns möjlighet att bygga om och bygga nytt. Det går att slå ihop lägenheter, dela upp lägenheter, bygga på höjden, på bredden eller på mark som inte används optimalt. Det skapar variation i bostadsmiljön och möjliggör också bostäder som är bättre anpassade efter de boendes behov. Ny- och ombyggnation bör främst anpassas efter behovet bland dem som redan bor i området, till exempel ungdomar som vill flytta hemifrån eller stora familjer som behöver större yta. Nya och ombyggda bostäder kan också bli ett effektivt verktyg för att minska segregationen. Det finns inte många boendealternativ för den som vill göra boendekarriär inom miljonprogramsområdena. Det ska inte finnas några områden i där de boende upplever att man måste flytta för att få en chans. Alla ska ha rätt att trivas och utvecklas där man bor. vill därför att det byggs fler studentbostäder i miljonprogramsområden. Det skapar möjligheter för dem som vill flytta hemifrån och börja studera, men som ändå vill bo kvar i sina kvarter. Fler studentbostäder skulle också locka nya boende till områdena och knyta samman staden på ett viktigt sätt. Nya möten skulle skapas och en stärkt efterfrågan och köpkraft skulle attraheras till miljonprogrammets förortsområden. På så sätt skapas förutsättningar för ett stärkt lokalt näringsliv, nya jobb, kulturverksamheter med mera. När nya bostäder och verksamheter tillkommer i ett område väcks ibland en oro för undanträngning av dem som bor där . När vi ser till historiska flyttmönster mellan stadsdelar är det lätt att förstå oron, men fler verksamheter och fler människor till ett område står inte i motsats till de nuvarande invånarnas intressen och behov. Tvärtom är det något som kan öka boendekvaliteten för alla. Det centrala är att hyresgästerna inte står ensamma med utvecklingskostnaderna, det vill säga att det inte får vara likhetstecken mellan förnyelse och kraftiga hyreshöjningar. Det är också viktigt att involvera befolkningen i olika utvecklingsprojekt i ett tidigt skede (se vidare under 4.1). Vad som här anförts om ny- och ombyggnad av bostadsfastigheter bör tillkännage för regeringen som sin mening. 6Satsningar på platsen mellan husen Upprustningen av miljonprogrammets byggnader skapar möjligheter att ta ett helhetsgrepp på hela bostadsområden. Det kan handla om att skapa mötesplatser, men också om mer grundläggande frågor som hur staden eller orten hänger ihop. Situationen i miljonprogrammets förortsområden hänger tätt samman med hur området och kommunen i helhet är planerade. Den isolering som många av miljonprogramsområdena lider av är ofta både social, ekonomisk och fysisk. Det går exempelvis att se samband mellan ett områdes fysiska karaktär och företagsetableringar. Många av miljonprogramsområden ligger inlåsta mellan motorvägsbarriärer och stängda fasader. Genom att bryta ner den fysiska isoleringen, kan alltså även den ekonomiska och sociala isoleringen minska. vill göra det enklare för människor att röra sig till, från och mellan miljonprogramsområden. Ett sätt att öppna dessa områden är nya gångstråk och cykelbanor. När vi skapar mer utrymme för skateboards, barnvagnar och cyklar skapar vi trevligare områden. Staten bör ta ett större ekonomiskt ansvar för att underlätta för dem som vill ta cykeln till jobbet, skolan eller kompisen. Cykelinvesteringar bör göras i det statliga vägnätet, men också i kommunala och regional vägnät med statlig delfinansiering. vill satsa för cykel- och gångfrämjande insatser . Pengarna ska till exempel kunna användas för bidrag till kommuner för att anlägga cykelvägar och gångstråk mellan miljonprogramsområden eller för att införa så kallade stadsgator där olika transportsätt kan kombineras på ett säkert sätt. Vad som här anförts om cykelbanor och gångstråk bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Regeringen lyfter ibland fram behovet av satsningar på kollektivtrafik och cykel, men de konkreta förslagen är få och svaga. Stora satsningar behövs i hela landet och på många håll krävs statlig delfinansiering. Det finns flera internationella exempel på hur kollektivtrafiksatsningar har bidragit till att lyfta hela områden. Ett exempel är Parla i . Stadsdelar som var åtskilda har knutits ihop och statusen på flera förortsområden har höjts. Dessutom tog det endast för förberedelser och byggnation fram till invigning, vilket underlättades av att medborgarna involverades på allvar.3 Ny och utbyggd spårväg har visat sig kunna attrahera privat kapital till områden som tidigare betraktats som olönsamma för investeringar. Det är Parla ett bra exempel på. föreslår en statlig delfinansiering av spårvägssatsningar på . Det skulle till exempel kunna innebära statlig delfinansiering av spårväg för att, där behov finns, göra det lättare att ta sig till, från och mellan miljonprogramsområden. Vad som här anförs om spårvägssatsningar bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.3Stadsodling och gröna mötesplatser Den bostadsnära naturen är ovärderlig som plats för sociala möten, lek och återhämtning. Grönska minskar också sjukdomar och ökar trivseln. Många svenska miljonprogramsområden har unika möjligheter med grönska inpå knuten. Då är det också viktigt att den är tillgänglig för de boende. Att skapa tillgänglighet till grönområden handlar inte bara om att bevara och återskapa gröna ytor, utan också om att hantera barriärer som kan utgöra hinder för att ta sig till en grönyta. Det kan till exempel handla om en trafikerad väg som gör att föräldrar inte vågar låta sina barn gå dit på egen hand. Ett annat sätt som skapar grönare och trevligare områden är stadsodling. I stadsdelen i har stadsodling använts inte bara för att skapa en mer trivsam miljö, utan även för att underlätta för möten kring odlingen. Ytterligare exempel går att hitta i , och på många andra håll. Genom att kombinera odlingen med ett socialt rum för spontana samtal om ett områdes förutsättningar och möjligheter kan nya planer för kvarteren växa fram. Dessutom skapas möjligheter för en lokal och hållbar matproduktion. De statliga myndigheter och institutioner som har jordbruk och odling på sitt bord har ett uppdrag som fokuserar på landsbygden. Det innebär i praktiken att varken myndigheter eller länsstyrelser har ansvar eller mandat att stötta en utveckling av stadsodling i till exempel miljonprogram. vill ge länsstyrelser och berörda myndigheter i uppdrag att främja stadsodling. Vad som här anförts om att ge länsstyrelser och berörda myndigheter i uppdrag att främja stadsodling bör som sin mening ge regeringen till känna. Dagens regelverk innebär i vissa delar att asfalt går före trädgårdar och parker när områden ska utvecklas. Det är ett hinder för att till exempel miljonprogramsområden ska utvecklas till grönare mötesplaster. Vid nybyggnation av bostäder finns det krav på hur många bilparkeringsplatser som måste finnas. Då p-normsverktyget ofta används på ett sätt som konserverar dagens bilberoende bör förtydligas så att det blir tydligt att p-normerna ska användas inte bara för att ordna den lokala trafiksituationen utan också för att bidra till att miljökvalitetsmålen och de trafikpolitiska målen nås. Till exempel kan kommunen sätta maxtak för bilparkeringar, minimikrav på cykelparkeringar och sänka p-normen mot att exploatören ordnar bilpool och andra mobility management-åtgärder. Vad som här anförts om p-normer bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Många boende i flerfamiljshus har inte bil, men subventionerar sina bilägande grannars parkeringsplatser. Detta genom att kostnaden för boendeparkering inte läggs ut enbart på dem som har parkering, utan delvis läggs in som en kostnad för samtliga hyresgäster. Dock utan att redovisas. Vi anser därför att boendeparkering inte ska kunna subventioneras över hyran, utan ska tas ut som en avgift av användarna. Detta skulle leda till att eventuellt överskott av parkeringsplatser synliggörs. En trolig följd är att många parkeringsplatser byggs om till annat som tjänar de boende bättre eller att nya bostäder kan uppföras utan att nya parkeringsplatser behöver tillföras. Det både frigör yta och leder till att den som är bilfri slipper betala för andras bilparkering. Vad som här anförts om parkeringsavgifter bör som sin mening ge regeringen tillkänna. vill i stället att kommunerna ska få bättre möjligheter att stimulera bilpooler, till exempel genom att tillåta kommunerna att reservera parkeringar för bilpoolsbilar. Vad som här anförts om att tillåta kommuner att reservera parkeringar för bilpoolsbilar bör som sin mening ge regeringen tillkänna. bör också utforma en miniminorm för antal cykelparkeringar vid nybyggnation av bostäder i tätort. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 6.5Sårbarhetsanpassning med trevligare bostadsområden som följd Vid sidan av offensiva politik för att minska utsläppen av växthusgaser, driver vi också på för att anpassa samhället till de utmaningar som klimatförändringarna kommer att föra med sig. Det handlar om att anpassa samhället till ökande medeltemperaturer, till mer nederbörd och mer ofta återkommande extremväder som skyfall och värmebölja. Höjd havsnivå och översvämningar riskerar att hota såväl människors säkerhet som stora materiella värden. Även risk för ras och skred kommer att öka. från den ljusa sidan så kan de nödvändiga åtgärderna för att hantera dessa faror bidra till att skapa trevligare boendemiljöer. Framför allt miljonprogramsområden kan inom ramen för sårbarhetsåtgärderna göras grönare och få fler vattendrag. Ett praktiskt exempel på hur bostadsområden kan utvecklas genom sårbarhetsanpassning är i . Där har bäckar, dammar och vackra planteringar anlagts i samarbete med de boende för att ta emot regnvatten som annars skulle fyllt kloaksystemen och lett till översvämningar. Gröna tak som samlar upp regnvattnet minskar också risken för översvämning. Upp till hälften av det regnvatten som faller på taken kan magasineras i skikten av bland annat mossor och jord. skyddar växtligheten taken och isolerar byggnaden. föreslår ökade anslag till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap för stöd till kommunala anpassningsåtgärder. Vad som här anförts om sårbarhetsanpassning bör som sin mening ge regeringen till känna. Tyvärr har regeringens politik ett starkt fokus på motorleder som skapar mer delade och bilberoende städer. Det mest häpnadsväckande exemplet är Förbifart . Denna typ av satsningar suger upp så gott som all finansiering till satsningar på cykel- och kollektivtrafik.