mot · H002Fi12 · 2013-04-25 00:00:00 — Var femte medlem lever med oro. 3.Kvinnorna i medlemskåren är sjukare än sina manliga kolleger. De är också sjukare än andra kvinnor.9 Ovanstående problematik visar på en illa ställd arbetssituation som leder till både fysiska och psykiska besvär. De visar också att kvinnor drabbas oftare och hårdare än män. avser att till höstbudgeten presentera ett helhetspaket för att komma till rätta med offentliganställdas arbetssituation och motarbeta orättvisor. 5.2.1 Ansvar för samhälle och individ utgångspunkt i utformandet av invandringspolitiken är att den ska vara gynnsam för . Vår ambition är att återgå till en behovsprövad arbetskraftsinvandring samt en väl reglerad asyl- och anhöriginvandring. Givetvis ska gällande avtal och konventioner hedras och asylinstitutet respekteras. Ungefär en tredjedel av den totala arbetslösheten kan direkt förklaras av dagens ansvarslösa invandringspolitik som varken förmår säkerställa att lagar och regler följs eller motverka utanförskap och ett segregerat, splittrat . Detta skapar förödande konsekvenser för såväl samhället i stort som den enskilda invandraren. Vi avser att i grunden reformera invandringspolitiken med välfungerande regelverk samt en nykter syn på invandringens syfte och konsekvenser. Vårt kraftfulla åtgärdspaket beräknas minska asyl- och anhöriginvandringen med totalt främst till följd av ett minskat söktryck men också tack vare rättssäkra prövningar och verkställda avvisningsbeslut. har alltid varit öppna för arbetskraftsinvandring. Det finns flera exempel i vår historia på en i stora drag framgångsrik och lönsam arbetskraftsinvandring. En förutsättning för lönsamhet är dock att 8 (2011), Vad säger den officiella lönestatistiken om löneskillnaden mellan kvinnor och män 2011? arbetskraftsinvandringen består antingen av specialistkompetens alternativt att den generella arbetskraftsefterfrågan är väldigt hög som arbetslösheten närmar sig noll. Den fria arbetskraftsinvandring som infördes har inneburit kraftiga påfrestningar på arbetsmarknaden. Den har lett till stora undanträngningseffekter av svensk arbetskraft och möjliggjort obehindrad lönedumpning. I praktiken innehar arbetsgivarna allt ansvar gällande arbetskraftsinvandring, även av tredjelandsmedborgare. ansvarade Arbetsförmedlingen för att genom behovsprövning reglera den utomeuropeiska arbetskraftsinvandringen på så sätt att den i princip uteslutande gick till sektorer där det fanns utbudsbrist på den svenska arbetsmarknaden. Risken för låglönekonkurrens var alltså liten. vill modernisera nuvarande regler för arbetskraftsinvandring genom att införa ett s.k. blåkortssystem. De uppehållstillstånd som beviljas arbetskraftsinvandrare i enlighet med blåkortssystemet ska alltid vara temporära. Blåkortssystemet är förslag till implementering av det europeiska blåkortsdirektivet. Direktivet ställer krav på införande av ett system som ger en tredjelandsmedborgare rätt att ansöka om ett s.k. blåkort, givet att den sökande kan: 1.uppvisa en bruttoårslön jämte anställningskontraktet som är minst en och en halv gång större än den genomsnittliga bruttoårslönen i som alla villkor i tillämpliga lagar, kollektivavtal eller relevant branschpraxis är uppfyllda 2.visa upp en handling som styrker att de villkor som enligt nationell lag gäller för utövande av det reglerade yrke som anställningskontraktet åsyftar är uppfyllda samt visa upp handlingar som styrker relevanta högre yrkeskvalifikationer för det yrke eller bransch som specificeras i anställningskontraktet, när det gäller oreglerade arbeten 3.visa upp bevis som styrker innehav av en sjukförsäkring täckandes alla risker som normalt täcks för medborgare i . Ovanstående är dock endast minimikrav. Direktivet ger varje medlemsstat rätt att ytterligare reglera arbetskraftsinvandringen genom att dels införa kvoter, dels undersöka situationen på den befintliga arbetsmarknaden och pröva om inte den lediga platsen kan tillsättas med nationell arbetskraft. Rätt att avslå en ansökan finns givetvis då villkoren inte uppfylls. Det finns också om arbetsgivaren har påförts någon form av sanktioner eller om handlingarna som ligger till grund för ansökan har förvärvats på bedrägligt sätt, förfalskats eller ändrats i något avseende. Slutligen finns rätt att avslå ansökan även i de fall ett avslag kan motiveras med hänsyn till rikets säkerhet, allmän ordning och folkhälsa. Därutöver finns en möjlighet att återkalla ett blåkort om villkoren inte längre uppfylls, om innehavaren inte har tillräckliga medel för att försörja sig själv och eventuella familjemedlemmar utan att nyttja det sociala trygghetssystemet, om innehavaren ansöker om socialbidrag eller med hänsyn tagen till rikets säkerhet, allmän ordning och folkhälsa. blåkortssystem nyttjar de möjligheter direktivet ger till striktare regleringar. Det resulterande regelverket möjliggör ett mottagande av uteslutande högkvalificerad personal och kan sannolikt vara en fördel främst för de större multinationella företagen. Det finns tillfällen då familjer splittras eller kärlek uppstår över nationsgränser. Som ett familjevänligt parti ser det givetvis som önskvärt att var och en får leva nära sina närmaste familjemedlemmar. inser vi att dagens kravlösa och svagt reglerade anhöriginvandring belastar det svenska samhället bortom rimliga gränser. Vi är således öppna för anhöriginvandring och familjeåterförening, men anser att detta bör följa ett väluppbyggt regelverk samt att ansvaret för den invandrades försörjning och omsorg bör ligga på anknytningspersonen, inte den svenska staten, fram till dess att svenskt medborgarskap eventuellt erhålles. ställer sig i grunden positivt till Europeiska rådets direktiv om rätt till familjeåterförening som formulerat rimliga förslag till välformulerade regelverk. Vi vill reformera de svenska reglerna i enlighet med direktivet, vilket innebär att: 1.anknytningspersonen har en gällande sjukförsäkring som täcker alla de risker som svenska medborgare täcks av i egenskap av medborgare och som omfattar såväl anknytningspersonen själv som dennes familjemedlemmar 2.anknytningspersonen har stabila, regelbundna och tillräckliga försörjningsmedel för sig själv samt för dennes familjemedlemmar för att undvika att en anhöriginvandrare behöver nyttja försörjningsstöd 3.anknytningspersonen kan uppvisa en bostad som anses normal för en familj av jämförbar storlek och som uppfyller gällande bestämmelser om säkerhet och sanitära förhållanden 4.Sverige har rätt att kräva att en tredjelandsmedborgare följer olika integrations- eller introduktionsåtgärder i enlighet med nationell lagstiftning. ska dock ha möjlighet att även under dessa premisser neka anhöriginvandring, med hänsyn taget till ansträngningen på den generella mottagningen eller av hänsyn till allmän ordning, säkerhet och hälsa. politik i stort syftar till att skapa ett harmoniskt och välmående samhälle vars invånare sammanbinds i känslor av gemenskap, tillit och trygghet. Ett sådant samhälle vilar på en bas av grundläggande, gemensamma värden och en möjlighet för enskilda att identifiera sig som svenskar och se som sitt hemland. För infödda medborgare, eller personer som invandrat i mycket unga år, kommer detta i hög grad naturligt under uppväxten. Den som invandrar till i vuxen ålder genomgår i regel en, mer eller mindre lång, anpassningsprocess för att bli en del av det svenska samhället. För att underlätta denna process samt för att undvika missförstånd, agera förebyggande mot kulturkrockar och säkerställa att alla som invandrar till vårt land får kunskap om såväl rättigheter som skyldigheter gentemot staten vill bygga ut och förstärka den samhällsorientering som erbjuds inom ramen för etableringsreformen. Dels vill vi utveckla innehållet och införa som ett tydligt kunskapsmål att deltagaren ska känna till inte bara de formella delarna av ett liv i utan även ha kunskap om normer, värderingar, traditioner och sedvänjor. Dels vill vi utöka målgruppen till att omfatta alla som invandrar och som beräknas stanna i landet under minst , undantaget barn och ungdomar som kan tillgodogöra sig samma kunskaper genom sin skolgång. Slutligen vill vi också att samhällsorienteringen ska vara obligatorisk för alla som faller inom målgruppen. Till följd av en misskött invandringspolitik, drömmen om ett mångkulturellt samhälle och en ovilja att verka trångsynt kan vi konstatera att vissa oönskade kulturella drag har tillåtits slå rot inom vårt lands gränser. Ett mycket allvarligt exempel på detta är hedersrelaterat förtryck och våld. Det är åsikt att, givet dagens situation, betydligt större resurser behöver läggas på insatser som verkar såväl förebyggande som stödjande för offer och på ett kraftigt fördömande av gärningsmän. Grundläggande för att stoppa och motverka hedersrelaterat förtryck och våld är att samhället tydligt markerar mot de värderingar som ligger bakom. Det får inte finnas någon acceptans för ageranden som baserat på resonemang om heder eller skilda rättigheter och skyldigheter för kvinnor respektive män inskränker individers rätt att själva forma sina liv och bestämma över sina kroppar. Vad gäller exempelvis barn- och tvångsäktenskap föreslår ett antal åtgärder. Utöver totalförbud mot arrangerande och verkställande av sådana äktenskap förespråkar vi införandet av en så kallad 24-årsregel. Erfarenheter från har visat att då anhöriginvandring av make eller maka endast beviljas i de fall anknytningspersonen är minst ger detta stärkta möjligheter för unga individer att bryta sig loss från hedersrelaterat förtryck. Tyvärr kategoriseras ofta det hedersrelaterade våldet som ett generellt uttryck för kvinnoförtryck och mäns våld mot kvinnor. Denna bristande förståelse för hedersförtryckets struktur och grunder har i sin tur lett till brister i åtgärdsprogram och stödinsatser. vill därför från statligt håll ge resurser till inrättande av hedersjourer dit utsatta kan vända sig för skydd och stöd speciellt anpassat för deras situation. Vi vill också säkerställa att det i varje kommun upprättas handlingsplaner och åtgärdsprogram speciellt framtagna för arbete mot hedersförtryck genom att från statligt håll bidra med samordning och hjälp från sakkunniga. avsätter vi på insatser och stöd kopplat till kampen mot hedersrelaterat våld och förtryck. Trots massiv kritik från bl.a. lärarkåren och förflyttades ansvaret för driften av svensk skola från staten till kommunerna. analys är att kommunaliseringen har skapat en segregerad och ojämlik skola där kvaliteten varierar mellan olika orter. För att öka likvärdigheten är det mening att huvudmannaskapet för skolan åter måste tillfalla staten. är i grunden positiva till den möjlighet att skapa fler pedagogiska inriktningar och profiler som friskolereformen har medfört. har den lett till ytterligare brister i likvärdighet. I stället för särskilt inriktade skolor som drivs av exempelvis en stiftelse eller en ekonomisk förening har aktiebolagen och riskkapitalisterna, vilka inte nödvändigtvis har utbildning som huvudsaklig inriktning, kommit att spela en allt större roll på marknaden. vill komma till rätta med problemen genom att, i likhet med , skapa ett friskolesystem där det måste finnas ett påvisbart behov av den utbildning som en friskola avser att ge. Exempel kan vara en pedagogisk profil eller en språkinriktning. På så sätt skapas en bra balans inom friskolesystemet. Därutöver motsätter vi oss, i likhet med våra nordiska grannländer, att ägare ska kunna ta ut vinst ur en friskola. I samma anda vill vi förbjuda fenomenet med s.k. avknoppningar, dvs. att en skola säljs ut utan ett öppet och transparent förfarande och utan att det sker på kommersiella grunder. vill förlänga med till totalt tio. De flesta sexåringar går i förskoleklass och det finns indikationer på att de som gör det får ett försprång gentemot övriga elever. Gällande gymnasieskolan motsätter vi oss de besparingar som regeringen genomförde och som planeras fortsätta och öka framöver . Dessa besparingar kommer obönhörligen att inverka menligt på undervisningens kvalitet. Avslutningsvis vill vi initiera en ordentlig kunskapssatsning med fokus på det svenska språket, ge ekonomiska förutsättningar för att förbättra skolmaten, öka fokuset på studievägledning, bekämpa den otrygga miljön som skolan har utvecklats till på sina håll samt stärka det svenska kulturarvet. Vi vill också avskaffa lagen om hemspråksundervisning som tvingar kommunerna att finansiera och erbjuda modersmålsundervisning. Ett led i strävan att öka matchningen på arbetsmarknaden är förslaget om en utökning av antalet platser på komvux. Den kommunala vuxenutbildningen fyller en viktig funktion i vårt samhälle genom att erbjuda individer en andra chans att skaffa sig en stabil grundutbildning och därmed stärka sitt utgångsläge på arbetsmarknaden. Vi har för avsikt att skapa upp till 5 000 nya platser på komvux samt ge CSN tillräckliga resurser för att täcka ökade kostnader för studiemedel. Myndigheten för analyserar arbetsmarknadens behov och avsätter därefter medel till lärosäten som anordnar de av marknaden efterfrågade utbildningarna. Detta matchningsarbete har visat sig vara mycket effektivt, och av de elever som genomgått en utvald utbildning har nästan nio av tio haft ett arbete året efter examen. efterfrågar många arbetsgivare anställda med någon form av eftergymnasial utbildning, men inte nödvändigtvis en femårig universitetsutbildning. Många ungdomar vill också vidareutbilda sig men ser inte nödvändigtvis universitetsstudier som sitt förstaval. Där är de ett- och tvååriga utbildningarna som erbjuds via yrkeshögskolor bra alternativ. För såväl arbetsgivare som arbetstagare är därmed utökat stöd till Myndigheten för att betrakta som positivt. Det är en satsning för bättre matchning på arbetsmarknaden och lägre ungdomsarbetslöshet. Myndigheten har aviserat att den har organisatorisk kapacitet att bygga ut verksamheten, men givet dagens anslagsnivåer saknas resurser till detta. Det är därför avsikt att höja dessa anslag likaväl som anslagen till CSN för att även här möta upp behovet av ökade studiemedel. ser med oro på att resurstilldelningen till den högre utbildningen urholkats . Vi avser satsa stora resurser på att öka lärartätheten i den högre utbildningen med ett långsiktigt syfte att komma till rätta med resursbristen vid våra högskolor och universitet enligt den s.k. Grundbultens utredning. 11 Vår målsättning är att med fokus på områdena naturvetenskap och teknik åtgärda de av Grundbulten identifierade bristerna under kommande budgetperiod 20142017. För är det en självklarhet att meningen med utbildning är att den ska förbereda för livet och leda till arbete. Vi efterfrågar därför en allmän effektivisering bland högskolorna med förväntningen att de bättre ska matcha arbetsmarknadens behov av kompetens med sitt utbildningsutbud. Vårt förslag tar fäste vid resursallokeringen och baseras i huvudsak på ett förslag från . 12 I stället för att resurstilldelningssystemet baseras enbart på parametrarna helårsstudenter 10Myndigheten för (2012), Studerandes sysselsättning 2012, YH- och KY- studerande som examinerades 2011, s. 9. 11Fritzell, A (2012), , Fortsatt utbyggnad Fortsatt urholkning. 12Svenskt Näringsliv (2013), Ett nytt finansieringssystem för högskolan för höjd kvalitet och fler jobb. (HÅS) och helårsprestationer (HÅP) i form av fullgjorda studieresultat bör följande fyra parametrar vara avgörande: 1.en studentpeng, likt den nuvarande, där lärosätena erhåller resurser baserat på antal helårsstudenter 2.en examenspeng, där lärosätet får en större peng om studentens studier leder fram till examen, vilket innebär att den sista poängen i en utbildning ger högre anslag än den första 3.en etableringspeng, där resurstilldelningen i högre utsträckning kopplas till resultatmått i form av arbetslivsetablering 4.en kvalitetspeng, där extra resurser tilldelas de lärosäten som bedöms ha högst kvalitet i kvalitetsutvärderingarna. Syftet med reformen är att tydliggöra utbildningsväsendets huvudsyfte att utbilda åt arbetsmarknadens behov samt att lägga större fokus på att komma till rätta med matchningsproblematiken. Historiskt har det svenska välståndet i hög grad byggt på vår goda innovationsförmåga, inte minst inom industrisektorn. Vi är fortfarande ett av de stora innovationsländerna men utvecklingen har gått åt fel håll. vision för är en framträdande kunskapsnation som ligger i framkant i områden som kärnfysik, genteknik, nanoteknik, informationsteknik, rymdteknik, mineralogi, geovetenskap och skogsnäring. Den forskningsverksamhet som bedrivs på svenska universitet och högskolor är oerhört viktig för att landet ska kunna underhålla och återskapa den spetskompetens som är nödvändig för att skapa nya innovationer och ny kunskap. Vi avser därför att utöka forskningsanslagen inom högskolorna och universiteten under den kommande budgetperioden. Minst lika viktig är forskningen utanför utbildningsväsendet. Om åter ska bli ett land med världsledande konkurrenskraft i högteknologiska och avancerade sektorer kan vi inte förlita oss på att marknaden tillskjuter det efterfrågade kapitalet. Staten finansierar och driver grundforskning och privat forskning på olika plan. Vi ser det som en självklarhet att öka anslagen till statlig forskning för att bredda och vitalisera redan befintlig forskning i landet. En stor del av den tekniska utvecklingen är inte direkt kopplad till forskningsprogram utan följer av nyskapande företagande. som det ofta är hos mindre svenska företag eller enskilda individer som grunden till morgondagens stora innovationer finns saknar dessa ofta möjligheter att till rimliga motkrav söka riskkapital på den fria kapitalmarknaden. I bästa fall leder detta till att deras idéer köps upp av redan stora och väletablerade företag, vilket endast orsakar en snedvriden konkurrenskraft. I värsta fall förverkligas aldrig idéerna över huvud taget. därför att inrätta en marknadskompletterande riskkapitalfond med fokus på kunskapsintensiva branscher och nyskapande småföretag. ambition är att genom utökade anslag till drift, underhåll, reinvesteringar och nyinvesteringar såväl minska funktionsstörningarna i vårt järnvägsnät som öka kapaciteten där bristerna är som störst. har identifierat fyra olika ambitionsnivåer varav den lägsta siktar på att bibehålla den nuvarande kapaciteten och punktligheten medan den högsta siktar på att förstärka samt utöka kapaciteten där bristerna är som störst genom såväl trimningsåtgärder som nyinvesteringar. Vår avsikt är att anslå tillräckliga medel för att nå upp till den högsta ambitionsnivån. Samtliga förbättringar i järnvägsnätet bör ske enligt s.k. fyrstegsprincip. Det är bedömning att målsättningarna nås bäst genom att samtliga delar av järnvägen återregleras till statlig kontroll. Den svenska avregleringen har legat före den av EU-direktiv tvingande avregleringen. Endast tre länder i världen har tidigare genomfört en fullskalig avreglering av järnvägen: , och . Samtliga har senare återreglerats. Det finns således ingen positiv utvärdering av projektet. En fortsatt statlig styrning av den svenska järnvägen kan tillåtas ha ett fåtal mindre ekonomiskt försvarbara nät om de ändå i kombination med lönsamma nät genererar en viss vinst. Detta bidrar till att hålla priset nere för konsumenten och även till att kunna bevara vissa mindre utnyttjade järnvägslinjer som är viktiga för landsbygden. Underhållet av det svenska järnvägsnätet är extremt eftersatt, vilket har fått till följd att människor kommer för sent till sina arbeten och får svårt att planera sin vardag. Detta är kostsamt för staten på grund av förlorad arbetskraft och ersättningar för resegaranti. En ökning av anslagen till underhåll, drift och reinvesteringar ger möjligheter att proaktivt avhjälpa en större andel av de avvikelser i infrastrukturen och de tekniska system som annars riskerar att skapa störningar i trafiken. Om upprustningen fortsätter att negligeras kommer detta i praktiken innebära att ett antal sträckor nedprioriteras med antingen färre tåglägen eller med lägre hastigheter. Detta ligger i så fall under den av etablerade lägsta ambitionsnivån och kan inte anses godtagbart för ett land som . Det svenska järnvägsnätet är hårt belastat och än mer belastat blir det när den senaste avregleringen träder i kraft och ytterligare operatörer ska in på samma redan hårt nyttjade järnvägsnät. Antalet sträckor som anses fullbelagda har ökat från 2005 till 2010. 13 Enligt är det viktigt att prioritera en kapacitetsökning på Södra och Västra stambanan, Ostkustbanan, samt runt storstäderna. Det beräknas ta sju till innan dessa kapacitetsökningar ger effekt, varför det är viktigt att initiera arbetet omgående.14 Den urbanisering som inleddes och pågick framåt var fullt naturlig utifrån ett ekonomiskt perspektiv och given utifrån hur industrialiseringen och tekniken förändrade samhället. levde en majoritet av svenska folket 9 av 10 personer på landsbygden och hade sin utkomst i jordbruk, skog och fiske. bor av befolkningen på landsbygden, beroende på hur begreppet landsbygd definieras. Förklaringen till urbaniseringen brukar vara att en allt större andel av arbetstillfällena har blivit kunskapsintensiva och i högre grad uppstått i tjänstesektorn som just dessa arbeten är mer beroende av närhet till kunder och leverantörer. Trenden med regionala centrum blir i sig ett självspelande piano; fler arbetstillfällen ger ökad inflyttning, vilket driver den ekonomiska tillväxten framåt. Urbaniseringen är således en naturlig konsekvens av utvecklingen mot en avancerad kunskapsekonomi. framstår det som uppenbart att det finns starka fördelar för en del företag, och i förlängningen för människor, att verka på landsbygden. Att de flesta landsbygdskommuner, i synnerhet de allra mest glesbefolkade, också är utflyttningskommuner med minskande befolkningar är inte en på förhand given utveckling. Däremot måste det finnas en politisk vilja att bevara tillverkningsindustrin i som trots allt sysselsätter fler än 600 000 människor, exklusive den tjänstesektor som arbetar uteslutande åt industrin. Nuvarande statsminister menar att industrijobben praktiskt taget är borta och anför vidare att vi behöver fler låglönejobb, i synnerhet inom servicebranschen. Om utgångspunkten är att tillverkningsindustrin inte är viktig (eller ens existerar) är det svårt att skapa en långsiktigt optimal politik för ökad sysselsättning inom industrin. 13Trafikverket (2011), Situationen i det svenska järnvägsnätet, TRV 2011/10161A. Det är mening att nuvarande regering slagit in på fel linje i flertalet frågor som berör framtiden för den svenska landsbygden. Det är vår mening att det finns industrier som kan frodas i landsbygdsmiljö, att det går att motverka avfolkningstrenden och att verktygen för att uppnå detta inte främst återfinns bland skatter, stöd och subventioner utan genom att skapa optimala förutsättningar för tillväxt och sysselsättning på landsbygden. De företag som kan antas må bättre på landsbygden än i tätorterna är företag som inte har samma nytta av de skalfördelar som uppstår i urban miljö, företag som inte har nytta av att befinna sig i närheten av sin marknad och företag som arbetar med utvinning eller förädling av någon form av råvaror. Utmaningen torde således ligga i att skapa attraktiva förutsättningar för näringar som drar nytta av de fördelar som landsbygden har: skog, jordbruk, vattenbruk, mineraler samt natur- och kulturmiljöer. I flera avseenden ser sysselsättningsutvecklingen tämligen likartad ut vid en jämförelse mellan landsbygd och tätort. Däremot har landsbygden en relativt sett starkare sysselsättningstillväxt vad gäller tillverkningsindustri inom maskiner, motorer, fordon, råvaruutvinning, framställning av stål och metall liksom verksamheter inom logistik, distribution och transport.