ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Ub560 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reklamverksamhet inom det svenska skolväsendet. Enligt en undersökning från 2012 spenderade gymnasieskolorna hela på reklam 2011, vilket ska jämföras med 2009. Det är mer än en fördubbling . uppger att undersökningen täcker större delen av reklamen som sker i medierna samt reklam utomhus och på andra ställen. Reklamkostnader för internet eller konsultarvoden till reklambyråer för att producera reklamen och utforma marknadsföringsstrategier ingår dock inte. Enligt , professor i tillämpad utbildningsvetenskap vid , är det allvarligaste problemet dock den arbetstid som både rektorer, lärare och elever tvingas lägga ned på ren marknadsföring av den egna skolan. Det är en mycket stor kostnad som inte heller den räknas in i undersökningen. Det rör sig således om stora resurser som annars hade kunnat användas till undervisning. Enligt innebär gymnasiemarknaden en ond spiral för många skolor, där de skolor som tvingas lägga mest tid och pengar på marknadsföring i själva verket är de skolor som bäst skulle behöva resurserna på annat håll (). Antalet gymnasieskolor är omkring 200 fler än för bara . står vi inför en situation där elevkullarna kommer att minska framgent, vilket innebär ökad konkurrens. Detta kommer med stor sannolikhet att leda till att gymnasieskolorna tvingas till än större satsningar på reklam, med allt vad det innebär kopplat till diskussionen ovan. Det framgår dessutom i undersökningen att vissa skolor dessutom bryter mot marknadsföringslagen enligt , som stipulerar att riktad direktreklam till barn inte får förekomma. Det förekommer också påtagligt oseriös marknadsföring av många gymnasieskolor där det utlovas läsplattor, betalda utlandsresor och ekonomiska bidrag, som då benämns studiebonus. Att skattemedel som är avsedda för undervisning används till oseriös marknadsföring och direkta ekonomiska bidrag, vilka måste kategoriseras som rena mutor, är djupt otillfredsställande enligt . Enligt den antagna svenska skollagen ska grundbeloppet (elevpeng) avse ersättning för specifikt sju områden, nämligen undervisning, lärverktyg, elevhälsa, måltider, administration, mervärdesskatt och lokalkostnader. På grund av ett minskande elevunderlag har också kommunala gymnasieskolor tvingats använda sig av reklam enligt samma källa. Vi vill därför att tydliga regler för skolornas marknadsföring skrivs in i skollagen. Inte minst är det viktigt att marknadsföringen ska handla om undervisningen och kvaliteten på denna samt ha formen av varudeklaration. Vidare är det viktigt att marknadsföringslagen följs om riktad reklam till barn , samt att elever och lärare förbjuds att delta i organiserad marknadsföring under skoltid.
mot · H102Ub561 · 2013-10-04 00:00:00 — Ökad fysisk aktivitet i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av mer fysisk aktivitet i skolan och skolmiljöer som inbjuder till fysisk aktivitet. Under de senaste 40–50 åren har vår livsstil i och västvärlden radikalt förändrats till en i stora delar sittande generation i skolan, i arbetslivet och på vår fritid. Att den fysiska aktiviteten har minskat råder det ingen tvekan om. En bidragande orsak är den snabba tekniska utvecklingen inom medier och kommunikation med tv, video, internet, dataspel, mobiltelefoni, bilar, bussar, tåg m.m. Vår kropp är byggd för rörelse och fysisk aktivitet, och i dagens samhälle tillgodoser vi inte detta naturliga behov. Många föräldrar skjutsar sina barn till skolan. I skolan möts barnen av, i många fall, tråkiga skolgårdar som inte inbjuder till rörelse. Barn har behov av att röra sig, och att tvinga barn att vara stilla för långa stunder upplevs som mycket plågsamt. Bristen på rörelse och felaktiga kostvanor är en gemensam nämnare för nästan alla livsstilsrelaterade sjukdomar som vi drabbas av när vi blir äldre. Dåliga kostvanor och fysisk inaktivitet är upphovet till av alla sjukdomar i och övriga västvärlden. Kostnaderna för det svenska samhället är över 200 miljarder/år. Kostnaden för den enskilde individen i lidande, sjukskrivning och sämre privatekonomi är svårare att mäta i pengar. För att hålla sig frisk så krävs det regelbunden fysisk aktivitet och god kosthållning. Barns och ungdomars fritid har blivit ett viktigt led i identitetsskapande. Vad du gör utmärker vem du är. Idrotten har en väldigt stor betydelse för många barn. Det är därför oerhört viktigt att barn och ungdomar har fler idrottstimmar på schemat. Fysisk aktivitet har en stor betydelse för barns fysiska hälsostatus. Enligt vår mening är det angeläget att nu agera i denna viktiga fråga. Det behövs fler fysiska aktiviteter i skolan. Skolan uppmuntrar genom undervisning i idrott och hälsa lusten att motionera senare i livet. Genom att uppmuntra lek och rörelse så tränas de motoriska färdigheterna för barn. Miljön kring skolorna, särskilt skolgårdarna, måste inbjuda till fysisk aktivitet. Barns möjligheter att kunna gå eller cykla till skolan bör också möjliggöras genom tillgång till säkra gång- och cykelvägar.
mot · H102Ub577 · 2013-10-03 00:00:00 — Fler bostäder för studenter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att permanenta rätten för universitet och högskolor att tillhandahålla bostäder för sina studenter. Bostadsbristen är svår på många håll i landet. Särskilt gör den sig gällande varje , inför terminsstart. Studenter som fått positiva besked och blivit antagna till en utbildning står nu inför nästa svårighet – att hitta boende. För många löser det sig en bit in i terminen genom andra- eller tredjehandskontrakt, en på golvet hos en släkting eller vän eller möjligheten att hyra ett rum i en villa. Men för vissa förblir problemet att hitta en bostad olöst och man tvingas att ge upp sin studieplats. Detta är naturligtvis ett problem för den enskilde men också ett problem för samhället. En missad utbildning riskerar leda till minskade möjligheter på arbetsmarknaden. Bostadsbristen får alltså konsekvenser även för andra delar av samhället. För att komma till rätta med bostadsbristen har regeringen vänt på varje sten genom uppdrag till myndigheter och utredningar. Hinder för byggande ska röjas ur vägen. I söker bostad (M2008/4791/A) anförs att flera stora lärosäten är belägna i storstadsområden och tillväxtregioner som har haft brist på bostäder under större delen av . pekar på att en faktor som skulle kunna påverka bostadsbristen i positiv riktning är att ge lärosätena rätt att tillhandahålla bostäder för studenter och forskare. I propositionen En akademi i tiden – ökad frihet för universitet och högskolor (prop. 2009/10:149) betonas vikten av utbyte för studenter, forskare och samarbetspartner för att behålla och utveckla akademisk dynamik, utbildning, forskning och samverkansprojekt. För att säkerställa att detta sker måste det skapas möjligheter för universitet och högskolor att erbjuda studerande boende under studie- eller forskningsperioden. Därför bedömer regeringen i propositionen att vissa universitet och högskolor under en prövotid bör få möjlighet att upplåta lägenheter för bostadsändamål till alla studenter och gästforskare. fick ett antal universitet och högskolor rätt att upplåta lägenheter i andra hand för bostadsändamål fram . behövs fler bostäder för de studerande. Rätten för högskolor och universitet att tillhandahålla bostäder för studenter och forskare bör därför permanentas. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102Ub578 · 2013-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av behovet av en teckenspråkslärarutbildning. är på många sätt unikt när det gäller teckenspråkets ställning. Som första land i världen beslutade riksdag 1981 att erkänna det svenska teckenspråket som de dövas första språk i landet. Det innebär att döva har rätt att få skolundervisning och samhällsinformation på sitt språk. uppskattas antalet döva i världen till ungefär 70 miljoner, varav cirka 13 000 finns i , medan antalet teckenspråksanvändare, där också teckenspråkstolkar, anhöriga och vänner till döva ingår, beräknas uppgå till runt 100 000 personer i vårt land. har beslutat om ett tillkännagivande för regeringen om meritpoäng för teckenspråk. För att inte missgynna de elever som väljer att studera teckenspråk på avancerad nivå i gymnasieskolan bör ämnet likställas med moderna språk i fråga om meritpoäng. Enligt en grov beräkning arbetar ca 250 outbildade teckenspråkslärare i landet. Tyvärr saknas det en lärarutbildning där behörighet ges för att undervisa i ämnet teckenspråk på grundskola och gymnasieskola. har glädjande nog bidragit till vissa satsningar för teckenspråkslärare, bl.a. 20-poängsutbildning i teckenspråk vid i . Men frågan är om detta räcker. har vi infört krav på lärarbehörighet, vilket ytterligare ökar behovet av utbildning av teckenspråkslärare. Det är ett problem att det saknas tillräckliga lärarresurser för att tillgodose de dövas behov. Med fler utbildade lärare kommer teckenspråket att spridas i samhället, vilket kommer att starkt förbättra jämlikheten för döva i . Universitet och högskolor ansvarar för utbudet av högskoleutbildningar. Men för att en högskola ska se behovet och möjligheten kan det behövas ett tydliggörande av bristsituationen. Därför anser vi att en översyn behöver göras av behovet av en teckenspråkslärarutbildning. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102Ub579 · 2013-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolors informationsansvar. När elever i gymnasieskolan blir myndiga upphör skolans skyldighet att ha kontakt med föräldrarna. Om skolan vill lämna uppgifter till vårdnadshavarna krävs samtycke från elevens sida. I grunden är detta givetvis en bra ordning – när man är och myndig är man ansvarig för sina handlingar och bör kunna ta dialogen med skolan om krav, förväntningar och förhållningsregler m.m. I pm om vårdnadshavares och föräldrars rätt till information står följande: Myndiga elever: När det gäller information om myndiga elevers skolgång finns det i bestämmelser om samverkan med hemmen och om utvecklingssamtalet inget uttryckligt stöd för skolan att kontakta föräldrarna. Skolan kan t.ex. inte på eget initiativ informera föräldrarna till en myndig elev om dennes frånvaro från skolan. Eleven kan dock ge sitt samtycke till att skolan lämnar ut uppgifter till föräldrarna. Även har uttalat sig i frågan och ansett att skolan inte på eget initiativ får ta kontakt med föräldrarna till myndiga elever utan elevens samtycke. I grunden är detta en bra ordning. Men – som så ofta är – ibland finns undantag. I ett antal uppmärksammade fall har det förekommit att ungdomar i gymnasieskolan farit mycket illa när de drabbats av sjukdom. Föräldrarna, som fortfarande har försörjningsansvar, får i sådana fall ingen information utan tvingas istället ibland i efterhand konstatera att deras ungdom uteblivit från undervisningen. I extrema fall har ungdomar farit mycket illa, utan att närstående vuxna fått någon information trots att det rör sig om hemmaboende ungdomar. Inte heller Elevhälsan har möjligheten att gripa in – i varje fall inte i realiteten. I teorin kan naturligtvis en person med tydliga suicidsymptom eller allvarligt missbruk bli föremål för tvångsåtgärder, men i realiteten sker detta mycket sällan. Elevhälsan har få resurser och många elever att möta – och även om de insatser som görs på många skolor är utmärkta, måste man ändå konstatera att deras förutsättningar att hjälpa elever med allvarligare depressioner är begränsade, såväl resursmässigt som juridiskt. Psykisk ohälsa är ett växande problem bland dagens unga. För att tidigt kunna göra rätt insatser krävs insatser från dem som finns i omgivningen – elevhälsan, skolan, vårdnadshavarna. Regeringen bör överväga om det inte finns skäl att göra en översyn av nuvarande regelverk kring informationsskyldigheten.
mot · H102Ub580 · 2013-10-04 00:00:00 — Utbildning i ekonomi och konsumentfrågor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studier för alla i ekonomi och konsumentfrågor i och på gymnasiet. I dagens samhälle kan man mycket lättvindigt komma över krediter. Det kan exempelvis göras genom sms-lån. Antalet obetalda sms-lån som hamnade hos kronofogden ökade jämfört med . kom nästan 54 000 ärenden in till kronofogden. Det är många unga som tar dessa snabblån. Unga , som saknar inkomst, med osäkra anställningar eller knappa studiemedel, som ändå vill ha samma saker som de med fasta anställningar, är en utsatt grupp. Undersökningar som gjorts visar också att många ungdomar sparar, men svarar fler att de slösar än sparar. Men undersökningen visar också att av ungdomarna i årskurs 3 på gymnasiet inte sparar alls. Detta kan bero på att de inte har några pengar att spara eller att de inte tycker att det är viktigt. För att öka kunskapen och minska risken för unga att fastna i en nedåtgående spiral med skulder och växande krediter är det angeläget att alla ungdomar får studera ekonomi och konsumentfrågor i skolan, både i och i sin gymnasieutbildning, för att kunna klara av sin ekonomi , men naturligtvis även för vidare studier och för att få kunskap på området.
mot · H102Ub581 · 2013-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om körkortsutbildning i skolan. Arbetsförmedlingen har i en undersökning funnit att av landets 140 000 arbetssökande ungdomar i åldern saknar ett körkort. Detta är en kraftig ökning jämfört med , då endast var fjärde saknade ett körkort. Den främsta anledningen till att man inte har ett körkort, är att det är för dyrt. Detta försvårar avsevärt ungas möjlighet att få ett arbete, eftersom körkort är ett av de viktigaste krav som många arbetsgivare ställer. Det handlar inte bara om arbeten inom transportbranschen, som att köra buss, budbil eller färdtjänst, utan även till exempel inom hemtjänst, hantverksyrken och försäljning är ett körkort en nödvändighet. Det finns också arbetsplatser, som exempelvis flygplatser, där det krävs att man har körkort för att kunna förflytta sig inom området, trots att bilkörning inte ingår i själva jobbet. Tillgång till körkort gör det också möjligt att kunna ta arbete inom större områden eller på obekväm arbetstid, när tillgången till allmänna kommunikationer är liten. På landsbygden med gles kollektivtrafik är ett körkort en förutsättning för att kunna ta sig till ett arbete över huvud taget. Eftersom kravet på körkort är en viktig förutsättning för arbete, borde det inom gymnasieutbildningen finnas möjligheter att genomgå körkortsutbildning och därmed vara anställningsbar när man gått färdigt skolan. Ett tänkbart alternativ för att få körkortsundervisningen inom skolans ram är att man lägger körkortsutbildningen som elevens val och inte som ett obligatoriskt ämne. Kraven på kunskaper och färdigheter i arbetslivet förändras ständigt och det är samhällets sak att rusta unga för framtidens arbetsmarknad. krävs ett körkort för ett arbete, varför det är angeläget att unga får rimliga möjligheter att skaffa sig ett körkort i sin grundutbildning i gymnasieskolan.
mot · H102Ub582 · 2013-10-03 00:00:00 — Ett förbud mot konfessionella inslag under skoltid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förbud mot konfessionella inslag under skoltid. Fristående skolor med konfessionell inriktning får inte ha konfessionella inslag i undervisningen, däremot är de tillåtna i utbildningen i övrigt. I en skola med konfessionell inriktning är det alltså möjligt att under skoldagen anordna andakter, bönestunder eller annan form av religionsutövning, till exempel fördjupning i den egna trosläran som konfirmationsläsning. Inget hindrar heller att det kan finnas inslag av religiösa symboler eller liknande i inredningen. förespråkar en likvärdig skola för alla barn och menar dessutom att barn skall utvecklas att göra personliga ställningstaganden, att vara fria självständiga individer som måste ges möjlighet att växa intellektuellt, oavsett vilken bakgrund de har. Enligt konvention om de mänskliga rättigheterna ska föräldrar ha möjlighet att placera sina barn i en skola vars övergripande inriktning stämmer överens med deras egen trosuppfattning och livsfilosofi. menar att barnens rätt att slippa politisk eller religiös indoktrinering, ska gå före föräldrars önskemål om en viss religiös inriktning på skolverksamheten. har också ratificerat , som sätter barnens rättigheter i det främsta rummet. Att ett barn inte själv kan ta ställning i sakfrågor gör att samhällets roll som försvarare av barnens rättigheter blir extra viktig. artikel 14 gör gällande att barn har rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. Jag menar att religionstillhörighet bör bygga på att en individ genom ett aktivt val väljer religion och därför också att barn måste garanteras frihet från religion i pliktskyldiga sammanhang utanför hemmet, det vill säga i skolan. En likvärdig skola kräver likvärdiga regler och därför anser vi att det inte skall få förekomma konfessionella inslag under skoltid.
mot · H102Ub584 · 2013-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en etablerad yrkesutbildning för mötesplanerare på högskolenivå, enligt internationell standard. Alla har varit turister . Oavsett om turen varit längre eller kortare har vi alla upplevt hur det är att vara en besökare på annan ort med mat, boende och aktiviteter av olika slag. Många människor i vårt land har också kommit i kontakt med mötesindustrin, antingen genom sina arbeten – där de fått åka på konferenser och möten – eller genom fritidsengagemang, sport eller musikevenemang. Oavsett skäl behöver besöksnäringen – både turismen och mötesindustrin – bli mer oberoende av säsonger för att ge intäkter och arbete årets alla månader. Det krävs också mer forskning och innovationer, speciellt inom mötesindustrin, för att stimulera och utveckla internationella möten i . Att ha professionella mötesplanerare enligt internationell standard bidrar till fler bokningar och därmed mer intäkter till landet. I den internationella mötesindustrin finns en mängd studier och undersökningar kring till exempel lönsamhet för konferensanläggningar, trender och affärsutveckling, finansierade av bland andra och andra större organisationer. Mycket få svenska studier finns dock än så länge: endast ett exempel om mötesindustrin i . , , har alla stora organisationer inom internationell mötesindustri som medlemmar. De samarbetar för att hålla sig à jour med att vara remissorgan i politiska forum, framföra aktuella samhällsaspekter kring sociala och miljömässiga aspekter på möten, förse mötesindustrin med utveckling av utvärderingsmetoder och andra affärsmässiga modeller samt att vara pådrivande ifråga om akademisk kunskap och utbildningar för de olika aktörerna inom industrin. Den största branschorganisationen , , har en egen utbildning som ger yrkesverksamma på managementnivå inom mötesindustrin (med minst tio års erfarenhet) en certifiering som mötesplanerare – Certification in , . Utbildningen innehåller moduler kring ledarskap, budget, avtal, marknadsföring, kommunikation, logistik med mera. Utbildningen utformades från början 1999 för den europeiska mötesindustrin, men används numera globalt. I har en annan certifiering funnits , Certified Meeting Planner, CMP, som anordnas av en stor branschorganisation, . Utbildningen har hitintills genomgåtts av ungefär 14 500 personer från hela världen. Problemet är att utbildning för mötesplanerare inte är etablerat, och ska man i sin profession ansöka till en branschutbildning i eller annat land i , blir kostnaden mycket hög för den enskilde – om inte företaget personen är anställd hos, vill stå för kostnaden. För att höja statusen för den svenska mötesindustrin bör en yrkesutbildning för mötesplanerare enligt ovanstående exempel etableras vid någon av de svenska högskolorna eller universiteten. Utbildningen som då också blir studiemedelsberättigad, ger svenska mötesplanerare en större chans att konkurrera på den internationella marknaden.
mot · H102XC493 · 2013-10-01 00:00:00 — Sexuella och reproduktiva rättigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter integreras i det reviderade och uppgraderade ramverket för global utveckling. Det är fortfarande många hundratusentals kvinnor och barn som dör . Och kvinnors möjlighet till att utbilda sig, kunna försörja sig - att vara självständiga – förhindras för att de inte har tillgång eller tillåts tillgång av rådgivning, hälsovård, preventivmedel och säkra aborter. 2015 är det måldatum som är sattes för FN:s milleniemål. Mycket har hänt men mycket kvarstår. Särskilt när det gäller de hälsorelaterade målen 4, 5 och 6 som handlar om att minska barnadödligheten och mödradödlighet men också att minska spridningen av hiv och aids. De mellanstatliga förhandlingarna som leder upp till ett nytt ramverk för hållbara utvecklingsmål har en god bas att utgå från. De tematiska konsultationerna tillsammans med högnivåpanelens rapport bidrar till att stärka argumentationen för att det kommande ramverket måste innehålla ett särskilt mål om jämställdhet, inklusive stärkta sexuella och reproduktiva rättigheter. Trots en grundad bas för förhandlingarna är motståndet mot individers friheter och rättigheter stort. Det behövs tydliga röster som vågar bryta ny mark för verkliga resultat ska uppnås. har ett brett stöd i för att driva sexuella och reproduktiva rättigheter. bör därför i det kommande arbetet med att revidera och uppgradera milleniemålen arbeta, tillsammans med andra likasinnade länder, för ett särskilt mål om jämställdhet och att delmål och indikatorer utformas så att alla människor kan åtnjuta sina mänskliga rättigheter oavsett kön, sexualitet och var i världen man bor. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102XFP206 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av skriftliga överenskommelser vid telefonförsäljning. Alltför ofta framkommer exempel på telefonförsäljning, där avtal ingåtts med minderåriga, eller personer som inte förstått allt det som telefonförsäljaren framfört under samtalet. Att svara ja över telefon, kan för många blir en negativ överraskning, när sedan leveranser och fakturor kommer. En trygghet för konsumenter vore till exempel om det som överenskommits per telefon ses på som en preliminär överenskommelse, tills dess att ett skriftligt medgivande undertecknats. Kunden får hem ett avtalsförslag efter telefonsamtalet som ska undertecknas, först därefter är ett avtal ingånget. Särskilt viktigt vore detta vid avtal som handlar om stora belopp eller långvariga åtaganden. Regeringen bör utreda ytterligare förstärkningar av konsumentskyddet vid telefonförsäljning i överensstämmelse med intentionerna i motionen. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102XFP207 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av en förändrad lagstiftning för flersamma förhållanden. En del väljer att leva tillsammans i relationer som inte är ett traditionellt parförhållande. Lagar och regler kring familjebildning är uppbyggda kring tvåsamhet och om något händer som bryter ett förhållande, som skilsmässa, dödsfall eller annat, kommer skiften av bo och egendom lösas på ett sätt som är reglerat i lag. Vid ett flersamt förhållande, där fler än två lever tillsammans under äktenskapsliknande förhållanden försvåras detta. Vem ärver vem? Hur ska bohaget fördelas vid en skilsmässa, där den ena av tre eller fler försvinner ur ett förhållande? Samhället är inte rustat att ge rättvisa åt flersamma förhållande och behovet av att öka kunskaperna är stora. Inte minst hos dem som har med relationer och regelverk att göra. Regeringen bör tillsätta en utredning som tar hänsyn till behoven hos dem som lever i flersamma förhållanden för att se över de nödvändiga förändringar som behöver göras, både för att för trygga de som avslutar ett förhållande och för de barn som lever med föräldrar i flersamma förhållanden. Regeringen bör återkomma till med förslag som tillgodoser detta.