ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102K381 · 2013-10-01 00:00:00 — Samtalsordningen för nödsamtal till SOS Alarm tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sekretessreglerna och samtalsordningen mellan SOS Alarm och länskommunikationscentral ändras så att polisen kan få uppgifter om akuta ärenden som övrig räddningstjänst. När en person ringer till SOS-alarm för att meddela något akut följer samtalet en viss ordning. Först ställer operatören en rad frågor för att ta reda på vad som hänt. Dessa skrivs ned och skickas till räddningstjänst och ambulans som genast skickas till platsen. Därefter kopplar operatören på SOS-alarm över samtalet till länskommunikationscentralen (LKC) hos Polisen. Polisen får sedan återigen ställa en rad frågor till inringaren för att ta reda på vad som hänt och anteckna detta i sitt system så att de kan skicka dit polispatruller. För en chockad och stressad uppringare är detta ofta väldigt förvirrande. Operatörerna på LKC får ofta spendera tid med att förklara varför de måste ställa om alla de frågor som inringaren besvarat. Detta fördröjande dubbelarbete leder till att Polisen får information om ärendet senare än övriga räddningsinsatser och ger Polisens en utryckningsförsening. En konsekvens som följer av detta är att Polisen oftare måste köra riskfyllt snabbt för att hinna till platser och därmed också oftare utsätta allmänheten för trafikfara. En annan konsekvens är att polispatruller inte hinner först till platser som de annars skulle ha hunnit först till p.g.a. en lyckosam geografisk placering. Detta är ytterst beklagligt vid exempelvis trafikolyckor där även poliser kan rädda liv genom att t.ex. räta ut nacken på någon för att förhindra kvävning (vilket är den vanligaste dödsorsaken vid trafikolyckor). En tredje och självklar konsekvens är också att Polisen inte hinner gripa lika många gärningsmän i anslutning till brottsplatser eftersom att gärningsmännen helt enkelt hinner avlägsna sig för Polisens fördröjning. Detta är något som sannolikt kostar Polisen många extra onödiga utredningstimmar. Sammanfattningsvis kostar dagens ordning för inkommande larmsamtal och dessas försenade delgivning till Polisen; extra trafikfara, färre räddade liv, färre gripna gärningsmän och fler utredningstimmar. Det är därför nödvändigt att sekretessreglerna och samtalsordningen mellan SOS-alarm och LKC ändras så att Polisen kan få uppgifter om akuta ärenden som övrig räddningstjänst. som kom föreslår en omorganisering av alarmeringsfunktionen i som jag anser är positiv. Dock framgår det inte med tydlighet att koordinationen mellan alarmeringstjänsten och polisen ökar, även om det står skrivet att verksamhet ska bedrivas i nära samverkan med ansvariga myndigheter. Eventuellt blir den praktiska konsekvensen av en omorganisation att polisen får reda på olyckor/brott som alarmtjänsten, men då det ej framgår med tydlighet anser jag att det behövs ett tillkännagivande att sekretessreglerna och samtalsordningen mellan SOS-alarm, eller den eventuella framtida myndigheten, och polisen ändras så att Polisen kan få uppgifter om akuta ärenden som övrig räddningstjänst.
mot · H102K383 · 2013-10-03 00:00:00 — Avskaffa första maj som allmän helgdag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att avskaffa första maj som allmän helgdag. har varit arbetarnas internationella demonstrationsdag , då den andra socialistiska internationalen, som då fortfarande innehöll flera revolutionära och antidemokratiska organisationer, proklamerade den som detta. Den främsta orsaken till att man valde just första maj var att man ville högtidlighålla minnet av de militanta anarkister, som under de så kallade Haymarketkravallerna i , dödades i en våldsam sammandrabbning med polisen. Trots att våldsamheterna utlöstes av att anarkisterna kastade en bomb mot polisen och trots att även sju polismän, vid sidan av fyra anarkister, dödades i den efterföljande skottlossningen, så ansåg Socialistinternationalen att all skuld borde läggas på polisen och det etablerade samhället. Trots att första maj nästan uteslutande högtidlighölls av socialdemokrater, kommunister, syndikalister och anarkister, ofta gemensamt, beslutade att utse första maj till allmän helgdag. Den speciella historia och karaktär som omgärdar första maj gör att den märker ut sig bland våra helgdagar. Till skillnad från våra övriga helgdagar är den inte knuten till en tradition som har omfattats av hela folket, utan endast av en ideologisk och politisk gruppering. På grund av detta faktum har den därför också ofta haft en splittrande snarare än en enande inverkan på samhället. Min uppfattning är att helgdagar bör vara institutioner som knyter an till vårt lands gemensamma historia, till det allmänna och sammanhållande. De bör inte vara kopplade till vissa politiska särintressens historia och till det konfliktskapande och söndrande. Med tanke på detta och med tanke på att vissa av de grupperingar som ursprungligen var med om att proklamera första maj som högtidsdag betraktas som några av världshistoriens värsta massmördare, anser jag det vara hög tid att omvärdera första majs ställning som allmän högtidsdag. Jag föreslår därför att tillkännager för regeringen som sin mening att en utredning kring möjligheterna att avskaffa första maj som allmän helgdag bör genomföras. Tänkbara dagar att ersätta första maj med skulle kunna vara Engelbrektsdagen, , statschefens födelsedag eller .
mot · H102K384 · 2013-10-03 00:00:00 — valuta är svensk krona tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en mening från riksbankslagen som lyder Penningenheten i kallas krona och delas i etthundra öre. överförs till grundlagen, 9 kap. 14 § regeringsformen. Svenska folket har sagt tydligt nej till att gå med i den gemensamma valutaunionen EMU. har dock inte något formellt undantag från EMU. Från använder man Eurokrisen till att expandera unionens makt över medlemsstaterna och det är rimligt att tro att pressen kommer att växa på att ansluta sig till EMU, vilket skulle stå i fullständig strid med folkviljan. En enkel riksdagsmajoritet kan ta beslut om anslutning, och för att skydda nationen från sina egna och politiker vill vi se att vår valuta skrivs in i grundlagen. Vi föreslår därför att en mening från riksbankslagen som lyder Penningenheten i kallas krona och delas i etthundra öre, överförs till grundlagen, 9 kap. 14 § regeringsformen. Per Ramhorn (SD)
mot · H102K385 · 2013-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gemensamma valsedlar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att gemensamma valsedlar skulle ha stor betydelse för miljön och innebära minskade utgifter för staten. Vid varje val trycks miljontals valsedlar upp åt de politiska partierna. Enligt gällande vallag ska valsedlar bland annat ha parti- och valbeteckning samt uppgifter om kandidaterna. Det förekommer uppgifter vid varje val om att väljare har svårt att skilja på valsedlarna från olika partier. Snarlika namn gör att det kan vara lätt att ta fel valsedel för den som har lässvårigheter eller nedsatt synförmåga. För att minimera risken för detta så borde partisymbolen finnas ihop med partinamnet på valsedeln. Ytterst handlar det om att säkra demokratin och dess spelregler. Dagens system lider av ett demokratiskt underskott där valsedlar kan blandas samman, kastas eller gömmas och det är ett slöseri med valsedlar och innebär även ett slitage på miljön med alla dessa transporter för att distribuera valsedlarna. Genom att ha gemensamma valsedlar så minskar risken för valfusk i form av att ett partis valsedlar slängs eller göms undan. En valsedel skulle kunna innehålla samtliga partiers beteckning, partisymbol och kandidater. Vid sidan av varje partibeteckning och kandidatnamn ska det finnas utrymme för att kryssa för personval. Valsedlarna ska sedan finnas och tillhandahållas i varje vallokal. Det blir lika villkor för alla samt att valhemligheten bevaras på ett bättre sätt . För miljön innebär det enbart vinster med miljontals färre valsedlar som behöver tryckas upp, tusentals mil behöver inte köras och miljoner valsedlar behöver inte kasseras efter valdagen. Gemensamma valsedlar ger väljaren en samlad överblick över de partier som ställer upp i valet samt minimerar risken för valfusk.
mot · H102K386 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skyldighet att genomföra folkomröstningar. Eftersom demokrati betyder folkstyre måste också folket ha makten att styra. sker detta genom en representation valda av väljarna, vilket i de allra flesta fall fungerar bra. Men ibland går ändå de folkvalda representanterna på tvärs med folkviljan i för dem stora och avgörande frågor. Därför måste den representativa demokratin kompletteras med möjligheten för väljarna att, oavsett vad de folkvalda anser, tvinga fram folkomröstningar. Förutsatt att av väljarna så kräver finns den möjligheten i kommuner och landsting. På nationell nivå saknas emellertid denna möjlighet, trots att har en avsevärt mer långtgående makt än de lokala och regionala församlingarna. Till det kan dessutom även 2/3 av fullmäktige avslå en begäran om folkomröstning – trots att av väljarna krävt att få rösta om enskilda frågor. För att ytterligare stärka demokratin bör dessa förhållanden ändras så att lokala folkomröstningar endast kan stoppas om 4/5 eller fler av fullmäktiges ledamöter röstar emot. Därutöver bör en regel om att av väljarna nationellt kan kräva en folkomröstning, förutsatt att inte 4/5 eller fler av ledamöter röstar emot. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102K387 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa källhänvisningar i . (SOU) utgör en betydelsefull faktakälla och beslutsunderlag i det offentliga . Oavsett om de är skrivna av en ensamutredare, en grupp experter eller en parlamentarisk kommitté är de ofta ett välskrivet resultat av ett stort arbete och efterforskning. SOU har sin viktigaste, men inte enda, funktion som faktaunderlag för politiska beslut. SOU används också av journalister, gymnasister, intresserad allmänhet och även av forskare. Utredningarna håller i allmänhet en sådan tillgänglighet att vanlig allmänbildning är tillräcklig för att tillgodogöra sig deras innehåll. I ett avseende brister dock de allra flesta utredningar: de har ingen eller otillräcklig källhänvisning. För den elev som i ett forskningsarbete på gymnasiet vill fördjupa sig i t.ex. arbete är det omöjligt att klargöra varifrån uppgifterna kommer. Litteraturlista finns visserligen, men inga noter som ger källhänvisningar. Källhänvisningar i form av noter är överlag mycket sällsynta, inte ens litteraturlista är allmän i utredningarna. Eftersom utredaren givetvis själv vet varifrån han har hämtat uppgifterna torde det med dagens ordbehandlingsteknik vara ett mycket begränsat merarbete att ange varifrån uppgifterna kommer. Den enklaste modellen för att åtminstone ange litteraturhänvisningar är den s.k. Harwardmodellen, där i löpande text efter ett citat enkelt anges t.ex. (1989, s. 165), vilket då innebär en hänvisning till litteraturlistans , P. and the Profession. A cross-national comparison of the health policy arena in the and –1985. Mot det ovan sagda kan invändas att inte är doktorsavhandlingar, vilket ju är riktigt. Men doktorsavhandlingar är så mycket mer än att bara göra sig den intellektuella mödan att i en källhänvisning tala om varifrån man fått en uppgift. Med tanke på att utredningsarbetet ofta utförs , kostar avsevärda belopp och påverkar beslut i är det en liten begäran att källhänvisningarna ska finnas med i SOU.
mot · H102K388 · 2013-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda behovet av en samlad lagstiftning i syfte att tydliggöra och förstärka tystnadsplikten för tolkar. Uppgiften för en tolk är att göra det möjligt för personer som inte förstår varandras språk att kunna kommunicera. Beroende på sammanhang krävs speciell kompetens på t ex det rättspolitiska området eller inom hälso- och sjukvården för att en information eller dialog ska kunna ske på ett säkert och begripligt sätt. EU använder sig av ett stort antal tolkar för att göra det möjligt för delegater från de olika medlemsländerna att kunna kommunicera. På nationell nivå gör såväl språktolkar som teckenspråkstolkar viktiga insatser för att göra en kommunikation möjlig. Det gäller allt från myndighetsutövning till affärsuppgörelser, där det är viktigt att tolkningen sker på ett professionellt sätt. När det gäller tystnadsplikt för tolkar återfinns bestämmelser i lagen (1975:689) om tystnadsplikt för vissa tolkar och översättare samt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Lagen om tystnadsplikt för vissa tolkar och översättare gäller endast för auktoriserade tolkar. Offentlighets- och sekretesslagen gäller för alla tolkar när de anlitas av en myndighet, oavsett om de är auktoriserade eller inte. I praktiken innebär detta att de sekretessregler som en tolk kan få tillämpa skiftar med uppdragets karaktär. I den utsträckning en tolk eller en översättare anlitas av en myndighet får han eller hon anses ha en sådan anknytning till myndigheten att denne kan sägas delta i myndighetens verksamhet. Vilka sekretessregler som en tolk ska tillämpa varierar därmed. Har tolken ett uppdrag inom sjukvården blir det hälso- och sjukvårdens sekretess, är uppdraget inom blir det socialtjänstsekretess osv. I de fall en tolk anlitas av andra än myndigheter kan detta skötas via avtal antingen mellan tolken och arbetsgivaren eller mellan tolken och uppdragstagaren eller både och. En sådan situation kan t ex uppstå inom forskningen, i näringslivet eller i själavårdssamtal. Prästen och pastorn har i sin profession en mycket hög sekretess med både tystnadsplikt och tystnadsrätt, vilket innebär att denne inte kan avkrävas att vittna inför domstol om uppgifter som framkommit under ett själavårdssamtal. Men vad gäller om en tolk måste anlitas för ett sådant samtal? Skall tolken också anses ha motsvarande sekretess som prästen och därmed inte kunna avkrävas att vittna i domstol om vad som framkommit? Det torde finnas behov av att utreda en samlad lagstiftning som reglerar tolkars och översättares rättsliga grund ur sekretessynpunkt oavsett uppdragsgivare eller arbetsgivare.
mot · H102K389 · 2013-10-04 00:00:00 — Karenstid för politiker och högre tjänstemän tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa en karensregel för avgående rikspolitiker och högre tjänstemän. Goda relationer och samarbeten mellan näringslivet och den politiska sfären är i grunden något konstruktivt. Det finns dock situationer där en alltför nära relation kan medföra att allmänintresset kan komma i kläm. direktion har strikta regler som innebär att ledamöterna efter avslutat uppdrag kan försättas i karantän, med innebörden att personen ifråga kan förhindras att acceptera nya uppdrag som kan anses vara oförenliga med den tidigare tjänstgöringen inom . En majoritet av har liknande regelverk för både politiker och höga tjänstemän i syfte att förhindra otillbörlig påverkan, men i är området, med undantag för , i det närmaste oreglerat. En undersökning i tidningen visade att var tredje rikspolitiker som lämnat politiken hade gått vidare till någon form av PR-uppdrag. Blotta möjligheten till misstanke om att någon högre uppsatt politiker under sin sista tid vid makten kanske agerat mer för egen privat än av övertygelse och omsorg om allmänheten skadar politikens och demokratins förtroende. Att den teoretiska möjligheten finns för vissa företag att köpa sig färsk insiderinformation är också problematiskt. Flera tunga instanser såsom , och har rekommenderat att införa någon form av karensregel. Jag anser att frågan bör utredas.
mot · H102K390 · 2013-10-01 00:00:00 — Medborgarskapskrav i lokala val beslutar om ändring i lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar enligt nedanstående lagförslagsändring. beslutar om ändring i kommunallagen (1991:900) enligt nedanstående lagförslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återkomma med förslag till eventuella följdändringar i andra lagar som krävs på grund av ändringarna enligt punkt 1 och 2 ovan. Dagens valsystem tillåter att icke-svenska medborgare röstar i kommunala och regionala val. Dessa rättigheter regleras i lag (1994:692) om kommunala folkomröstningar samt kommunallagen (1991:900). Att de som inte ens är svenska medborgare ska ges sådant inflytande, även om det bara är lokalt, är oacceptabelt. Det borde vara en självklarhet att endast de som fått svenskt medborgarskap har rätt att bestämma landets riktning . Att man ges rösträtt bara för att man råkar ha varit folkbokförd i i följd är ingen rimlig motivering. Medborgarskapet förtjänar att ha en högre status än vad det har och genom att förbehålla rätten att avgöra den politiska inriktningen på vårt land, både på lokal och på nationell nivå, till dem som är svenska medborgare, säkerställer vi också att framtid avgörs av svenska medborgare. Detta är en viktig princip. Därmed vill jag att kommunallagen (1991:900) ändras enligt följande i 2 § (följt av eventuella följdändringar i andra lagar som behöver göras): 2 § Rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige har den som är folkbokförd i kommunen, senast på valdagen fyller och 1. är medborgare i eller i någon annan av Europeiska unionens medlemsstater (unionsmedborgare), 2. är medborgare i eller , eller 3. för det fall de är andra utlänningar, har varit folkbokförda i i följd före valdagen. Lag (1997:166). Ändrad gm SFS 1997:166, ikraft 2 § Rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige har den som är folkbokförd i kommunen, senast på valdagen fyller och är medborgare i . Lag (1994:692) om kommunala folkomröstningar ska ändras enligt följande: 5 § Rösträtt vid folkomröstning i en kommun har den som är folkbokförd i kommunen, senast för folkomröstningen fyller och 1. är medborgare i eller i någon annan av Europeiska unionens medlemsstater (unionsmedborgare), 2. är medborgare i eller , eller 3. för det fall de är andra utlänningar, har varit folkbokförda i i följd före dagen för folkomröstningen. Rösträtt vid folkomröstning i ett landsting har den som har rösträtt vid folkomröstning i en kommun inom . Lag (2002:250). 5 § Rösträtt vid folkomröstning i en kommun har den som är folkbokförd i kommunen, senast för folkomröstningen fyller 18 och är medborgare i . Rösträtt vid folkomröstning i ett landsting har den som har rösträtt vid folkomröstning i en kommun inom . Lag (2002:250).
mot · H102K391 · 2013-10-02 00:00:00 — Översyn av onödig byråkrati och slöseri tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att tydliggöra uppgift att hjälpa till och se över onödig byråkrati runt om i olika myndigheter. Skattepengarna som olika myndigheter handskas med är detsamma som medborgarnas gemensamma tillgångar. Många har hört talas om, och kanske till och med hyllat, som anställt den s.k. slöseriombudsmannen med syfte att granska och kartlägga slöseri av skattemedel i vårt samhälle. Genom att använda en stor portion humor kombinerat med vardagens allvar har slöseriombudsmannen lyckats väcka intresse bland skattebetalare om hur våra pengar egentligen används av beslutsfattare. har som uppdrag att granska vad statens pengar går till och hur effektivt de används. De bidrar till att stärka den demokratiska insynen genom en oberoende revision. har ett starkt mandat att granska statliga myndigheter och verksamheter. De kan kontrollera om direktiv, regler och föreskrifter följs eller om de når sina mål. För att förbättra effektiviteten kan komma med rekommendationer och är av den anledningen en mycket viktig del av kontrollmakt. Genom att främja en god resursanvändning och en effektiv förvaltning i staten bör användas betydligt flitigare, så att skattebetalare slipper vända sig till en slöseriombudsman för att granska onödig byråkrati. uppdrag att granska och hitta såväl slöseri som byråkrati, bör förtydligas och denna service borde i högre grad erbjudas olika myndigheter.
mot · H102K393 · 2013-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i större utsträckning låta rekryteringen av toppositioner inom statliga myndigheter ske genom internrekrytering i stället för att de blir politiskt tillsatta. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i större utsträckning låta rekryteringen av toppositioner inom kommunala myndigheter ske genom internrekrytering i stället för att de blir politiskt tillsatta. I stället för att personer med toppositioner, så som rektorer, blivit tillsatta från en bas med personer som arbetar inom en viss bransch har utvecklingen gått åt fel håll. Det blir allt vanligare att personer som innehar olika sorters toppositioner har blivit tillsatta av politiker, vilket har inneburit flera problem. För en god sammanhållning krävs det att de som har en viktig position dels har en bred kunskap om det han eller hon arbetar med, dels att tilliten från övriga anställda är hög. Det är värt otroligt mycket om personen i fråga kanske till och med arbetat med andra saker inom samma organisation eller har en god relation till dem som redan arbetar där. I så hög grad som möjligt bör samtliga positioner tillsättas genom en väl förankrad internrekrytering i statliga och kommunala myndigheter.
mot · H102Kr217 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det digitala marknätet bör innehålla nordiska tv-kanaler i public service-utbudet. antog en rekommendation i vilken medlemsländerna uppmanades att säkerställa att de nordiska public service-kanalerna ingår i programutbudet när digital-tv införs. rekommenderade även att länderna skulle arbeta för en harmonisering av tekniska standarder för digital-tv. Det täta och folkligt djupt förankrade nordiska samarbetet är och har länge varit en styrka för våra länder då vi enskilt eller som region agerar på europeiskt eller globalt plan. Att underlätta samverkan på olika plan och inom olika områden mellan länder är en av de mest grundläggande uppgifterna för det nordiska samarbetet. Då alltfler bor och arbetar på olika sidor om våra gränser, blir det allt viktigare att ha tillgång till tv och radio från båda sidor. Att stärka den nordiska dimensionen anses viktigt i många andra sammanhang, och det borde även vara viktigt att kunna ta del av varandras nyheter, kultur med mera. Tillgången till våra grannländers medieutbud är angelägen för att skapa och öka kontakten och förståelsen mellan våra grannländer. Vi måste hitta lösningar som kan ge allmänheten större möjligheter att se varandras public service-kanaler. Med den nya digitala tekniken torde det inte vara några större svårigheter. I det digitala marknätet borde plats reserveras för våra grannländers public service-kanaler. Det är angeläget att vi gemensamt på nordisk nivå försöker hitta en lösning på detta önskemål. Regeringen bör återkomma med förslag på hur intentionerna i motionen ska uppfyllas. Detta bör ge regeringen till känna.