mot · H102Fi282 · 2013-10-01 00:00:00 — Moraliskt sett kan det visserligen anses mest korrekt att döma varje begånget brott för sig och tillämpa det som kallas kumulationsprincipen där de utdömda straffen adderas för varje brott. anser dock att ett totalt avskaffande av mängdrabatten för alla typer av brott skulle kunna ge oönskade konsekvenser. Detta eftersom det rent teoretiskt skulle kunna innebära att en person som klottrat i praktiken fick ett högre straff än en person som begått ett mord. För merparten av brottsligheten anser vi därför att ett system likt dagens med strafftillägg är det bästa, även om vi vill se en förändring till skarpare tillägg. Vi förordar dels att det för varje nivå i den gemensamma straffskalan definieras ett minimitillägg, dels att de övre gränserna för strafftillägg kraftigt höjs. Genom att införa minimitillägg försäkras det att en gärningsman som begått flera brott alltid ges ett ordentligt förlängt straff. Detta ger också samhället bättre möjligheter att markera mot flerfaldig brottslighet. ser dock ett behov av att i vissa fall frångå regeln om strafftillägg. I fall då det rör sig om grövre upprepad våldsbrottslighet vill vi se ett totalt avskaffande av alla typer av rabatter. Där låter vi principen om brottsoffrens rätt till upprättelse få företräde och menar att det är oacceptabelt att bedöma denna typ av brott olika beroende på om det är engångshandlingar eller inte. Det är vår mening att varje offer för grov våldsbrottslighet ska få upprättelse och att samhället tydligt ska markera mot varje enskilt dåd. vill införa en princip om tredje gången gillt för vålds-, sexual- och narkotikabrott som resulterat i fängelsedom (också villkorlig sådan). Denna princip innebär att den person som för tredje gången fälls för sådan brottslighet per automatik bör dömas till lagens maxstraff för det av de begångna brotten som har det högsta maxstraffet samt utöver detta ges ett maximalt strafftillägg. tillämpar så kallad två tredjedelsfrigivning, vilket innebär att den kriminelle automatiskt blir villkorligt frigiven efter att två tredjedelar av straffet avtjänats på anstalt. Detta skapar en stor diskrepans mellan den allmänna rättsuppfattningen och den lagstiftning som finns. För att öka förståelsen för svensk lagstiftning och för att försvåra för en kriminell livsstil vill avskaffa den automatiska frigivningen efter två tredjedelar av tiden för personer dömda för vålds- och narkotikabrott. anser inte att det är rimligt att en utländsk medborgare som begått en våldtäkt, ett mord eller något annat grovt våldsbrott ska belönas med uppehållstillstånd och svenskt medborgarskap. Tyvärr är det dock så att utlänningar i får stanna i landet trots att de begått grova brott såsom mord, dråp, misshandel och våldtäkt och trots att lagen medger utvisning. Detta för att utvisningsprövning inte är obligatorisk och för att dagens lagstiftning och rättspraxis verkar bry sig mer om förövare än om samhälle och brottsoffer. I de fall där utvisning döms ut så rör det sig ofta om . Vi anser att utvisning som regel ska ske på livstid om det inte finns särskilda förmildrande omständigheter som talar emot detta. En person utan svenskt medborgarskap ska inte få förmånen att stanna i om personen i fråga inte kan eller vill respektera våra lagar och regler. Det bör därför vara obligatoriskt att alltid pröva frågan om utvisning när en utlänning begått ett brott i . Vi anser vidare att endast om det föreligger synnerligen starka skäl ska en utlänning, som blivit dömd för ett brott som kan leda till utvisning, kunna undgå att utvisas. Svensk domstol bör inte tillmäta någon större vikt till utlänningens levnadsomständigheter, eller hur länge utlänningen vistats i , när frågan om utvisning behandlas. Inte heller bör en utlänning som begått grova brott i få stanna på grund av flyktingstatus. För att kunna kontrollera att utvisade individer inte kommer åter till under annan identitet ska foto, fingeravtryck och dna-prov tas och lagras i ett register som alla nya immigranter ska kontrolleras mot. Återfinns en person i detta register ska denna frihetsberövas och en ny utvisning ska utföras. Det är inte rimligt att vårt land som praxis åtar sig ansvaret att straffa individer som inte är svenska medborgare. Därför anser vi att när en utlänning blir dömd till fängelse med efterföljande utvisning ska sträva efter att straffet ska avtjänas i den dömdes hemland eller i annat anvisat land. ska därmed arbeta för att upprätta avtal med andra länder för att möjliggöra detta. Den ökade globaliseringen i världen innefattar även en ökad rörlighet för kriminella nätverk och gränser står numera – i och med medlemskapet i EU – närmast oskyddade. Tullen har förlorat en del av sina befogenheter och passkontroller är förbjudna mellan Schengenländer. I detta klimat frodas människo-, narkotika- och vapensmuggling som kriminella individer kan röra sig fritt inom området. Det är viktigt att tullen ges de verktyg den behöver för att kunna möta dessa nya förutsättningar. Eftersom EU förbjuder tullen att utföra en väsentlig del av sitt arbete är det på lång sikt ambition att återvinna vår nationella suveränitet på detta område. På kortare sikt vill vi se möjlighet för att införa temporära gränskontroller när det bedöms behövas. betraktar uppgift huvudsakligen som brottsbekämpande/brottsförebyggande och inte skatteindrivande. I enlighet med detta ämnar vi flytta från kontroll till och följaktligen även från utgiftsområde 3 – Skatt, tull och exekution till utgiftsområde 4 – Rättsväsende. Svenska polismyndigheter blir till en Polisen består av 21 separata polismyndigheter med () som övervakande myndighet. Alla polismyndigheter agerar formellt och i praktiken självständigt även om det finns olika typer av samarbeten som i stort bygger på frivillighet. Vissa direktiv och förordningar ges av RPS, men mandatet som dessa vilar på är inte särskilt starkt. Tyvärr fungerar inte polisorganisationen som det är tänkt. Styrningen från RPS är alltför dålig på grund av begränsade befogenheter som förhindrar implementering av nationella program. Det är även otydligt vilka befogenheter de lokala polisstyrelserna har i förhållande till RPS. Eftersom polisväsendet är så splittrat innebär det ökade kostnader, att helhetsansvaret saknas då det inte finns en chef som har ett övergripande ansvar och att kompetensförsörjningen inom organisationen blir lidande. har därför valt att ställa sig bakom polisorganisationskommitténs förslag om att slå ihop myndigheterna till en myndighet. Den nya gäller från . Inga fler papperspoliser! Det har uppmärksammats att polisen ägnar väldigt liten del av sin arbetstid åt synligt polisarbete på gator och torg. inser att problemen med effektiviteten inom hela rättskedjan i allmänhet och polisen i synnerhet härrör från strukturella problem snarare än från avsaknad av ekonomiska resurser. Det finns även en bred politisk enighet om behovet av en omorganisation av polisen. Detta kommer dock att ta och vill därför redan nu sjösätta en riktad satsning för att möjliggöra fler synliga poliser på gator och torg. Detta kan handlar om att resurser avsätts så väl till nya poliser, till civil personal som kan avlasta poliserna som till ny teknisk utrustning som kan förbättra effektiviteten inom polisarbetet. ambition är att på olika sätt stärka arbetslöshetsförsäkringen. Detta gäller inte enbart i form av en höjning av taket, utan innebär också att arbetslöshetskassorna slås samman och att administrationen tas över av . I förlängningen bör även och Arbetsförmedlingen slås ihop. Höjt tak i a-kassan, /dag 9.5.1 En gemensam arbetslöshetskassa förekommer stora variationer mellan landets 30 olika arbetslöshetskassor. Förutom kraftigt differentierade avgifter har de separata administrationer, vilket leder till olika tolkningar och tillämpningar av regelverket. Dessutom finns en stor variation gällande handläggningstider där många arbetslöshetskassor är sena med sina utbetalningar. Eftersom val av a-kassa sker genom val av fackföreningsmedlemskap innebär detta i praktiken att yrkesval avgör individers skydd och trygghet vid arbetslöshet. menar att detta system inte är gångbart. En persons yrkesval och bostadsort ska inte påverka tillgången till och villkoren för arbetslöshetsförsäkring. och till viss del 2008 genomfördes en större myndighetsreform då samt de 21 länsbaserade allmänna försäkringskassorna avvecklades och inrättades som en sammanhållen statlig myndighet för stora delar av socialförsäkringssystemet. har det visat sig att lyckats minska handläggningstiderna väsentligt för de flesta ärendeslag.88 En jämförelse av siffrorna mellan ger vid handen att antalet ärenden som avslutats inom det uppsatta tidsmålet har ökat, inte sällan med för respektive ärendeslag.89 De regionala skillnaderna mellan olika kontor har minskat, även om det fortfarande finns mycket kvar att göra för att uppnå full enhetlighet. menar att reformen av försäkringskassorna i huvudsak har varit positiv och att den bör tjäna som exempel för reformen av arbetslöshetskassorna. Att låta ta över arbetslöshetsförsäkringen skulle vara ytterligare ett steg för att konsolidera socialförsäkringssystemet till att vara en generell angelägenhet snarare än en regional eller yrkesspecifik dito. är arbetslöshetsförsäkringen till stor del utformad i enlighet med socialförsäkringssystemen. Det finns ett etablerat samarbete där arbetslöshetskassorna skickar uppgifter till som därefter betalar ut aktivitetsstöd till deltagare i arbetsmarknadspolitiska program. Att fortsatt hålla a-kassan skiljd från skapar onödig byråkrati och risk för att människor faller mellan stolarna. En flytt av ansvaret för arbetslöshetsersättning till möjliggör också för fackförbunden att kunna fokusera mer på sin kärnverksamhet, det vill säga arbetsrättsliga frågor och trygghet för arbetstagarna. vill se en sammanslagning av . är det tyvärr alltför många individer som anses vara för friska för att sjukskrivas men för sjuka för att vara arbetssökande. Resultatet av detta blir att ingen av myndigheterna har ansvar för den medborgare som hamnar i en sådan situation. är det vanligt att människor slussas mellan myndigheterna om när de genomgår en längre process från att vara sjukskrivna till att ingå i arbetskraften. För den enskilde som fastnar i byråkrati och pappersexercis blir konsekvenserna betungande. Att möjliggöra för svensk arbetskraft att praktiskt återgå till arbetsmarknaden, oavsett om det är från sjukdom eller arbetslöshet, är grundläggande fokus. Vi menar att myndigheterna bör slås samman till en enda myndighet som prövar individers arbetsförmåga. En ny, sammanslagen myndighet kommer alltid att stå för kostnaderna för den enskilde, oberoende av anledningen till personens behov av stöd. Detta eliminerar möjligheten för endera myndigheten att som slussa över ärenden till den andra för att begränsa de egna utgifterna. I genomfördes sammanslagningen av de norska motsvarigheterna till och Arbetsförmedlingen till en enda myndighet, NAV, med syftet att fler sjukskrivna och arbetslösa skulle få tillträde till arbetsmarknaden.90 betraktar arbetslöshetsförsäkringen som en del av de grundläggande ekonomiska trygghetssystemen, i form av försörjningsstöd, pension, föräldraförsäkring och sjukförsäkring. Vi anser därmed att a-kassan ska vara garanterad samtliga medborgare som uppfyller kraven för ersättning och att den ska vara solidariskt finansierad. ser vi en a-kassa i förfall, en a-kassa som saknar folklig förankring. Endast en av tio heltidsarbetande får ut av sin tidigare inkomst.91 2011 var det knappt 300 000 som fick arbetslöshetsersättning, till skillnad då det var dubbelt så många, 600 000.92 efter den borgerliga valsegern 2006 hade antalet medlemmar i a-kassan minskat med 500 000.93 Även om en liten ökning har skett kvarstår faktum att en stor del av svenska folket tappat tilltron till arbetslöshetsförsäkringen. Sett ur såväl rättviseperspektiv som matchningsperspektiv menar att dagens a-kassa inte fungerar tillfredsställande. Vi vill därför reformera a-kassan och föreslår tre övergripande åtgärder. Det är problematiskt att så pass många inte får ut av sin tidigare inkomst trots att detta varit ambitionen. Vi höjer därför taket till per dag som sjukpenningen höjs till per dag. Det är tillika problematiskt för den arbetslöse att redan från dag ett i arbetslöshet förväntas söka arbeten i hela landet. Initialt, , ska möjligheten att söka arbeten endast i sin hemregion och inom sitt kompetensområde finnas, utan inskränkningar i trygghetssystemen. vänder sig också emot att den arbetslöse får sin rätt till a-kassa inskränkt för att denne tar en deltidsanställning. Deltidsarbete är ofta en språngbräda till en heltidsanställning och det är därför oklokt att minska incitamenten att söka deltidsarbeten. Vi höjer antalet dagar som deltidsarbetslösa kan få a-kassa från 75 till 300. 9.6 Trygghet för familjen Det är övertygelse att kärnfamiljen är den samlevnadsform som har bäst grundförutsättning att ge barnen en stabil och trygg uppväxtmiljö. är vi medvetna om att detta är en samlevnadsform som inte passar för alla och vill naturligtvis arbeta för ett fullgott samhällsstöd till alla samlevnadsformer där barn finns med i bilden. Vår ideologiska utgångspunkt är att öka familjernas valfrihet och oberoende gentemot det offentliga. För de flesta föräldrar innebär familjebildande en ekonomisk belastning i dubbel bemärkelse. Dels tillkommer kostnader för själva barnet, dels försvinner arbetsinkomster i form av lön då någon av föräldrarna ska ta hand om barnet . Ett samhälle med vettiga prioriteringar bör inte låta ekonomiska barriärer motverka barnafödande i ett läge där nativiteten redan är låg. ambition är att stärka föräldrapenningen i föräldraförsäkringen. Taket är redan så pass högt satt att de flesta inte kommer upp till det som det vore oklokt att öka antalet dagar, emedan även nyblivna föräldrar måste återvända till arbetsmarknaden. En förstärkning sker således smartast genom en höjning av ersättningsbeloppet. Mot slutet av budgetperioden når vi en förstärkning på från dagens nivå vilket motsvarar extra i plånboken för en genomsnittsförälder då föräldrapenningen lämnas på sjukpenningnivå eller grundnivå. Jämställdhetsbonusen i föräldraförsäkringen är en kostsam reform som syftar till att inskränka på familjernas handlingsfrihet. Det är uppfattning att föräldrarna själva ska få bestämma hur föräldrapenningen ska disponeras. Det utrymme vi skapar genom att avskaffa reformen kan bättre användas i andra, mer prioriterade, satsningar inom familjeområdet. De allra flesta hushåll som får bostadsbidrag är barnhushåll. Av landets 1 300 000 barnhushåll fick bostadsbidrag under 2010.94 I synnerhet är det barnhushåll med ensamstående föräldrar som främst uppbär bidraget. Denna kategori lever ofta med små marginaler. Vi avser förbättra den ekonomiska situationen för denna grupp genom att höja ersättningsnivån för bostadsbidraget med . dör omkring 900 barn i . Föräldrarna kan i samband med en sådan tragisk händelse ta ut vardera med tillfällig föräldrapenning. Precis som organisationen (SamArbete för Människor i Sorg) poängterar är detta långtifrån tillfredsställande. Ofta kan det ta än så innan man förstått vad som faktiskt skett. vill utöka möjligheten att ta ut sorgpeng till en månad, vilket kanske inte heller är tillräckligt alla gånger men i vart fall ett steg i rätt riktning. Föräldrar som har förlorat ett barn får också svagare anknytning till arbetsmarknaden även efter förlusten. Den negativa sysselsättningseffekten uppgår till –2,för både män och kvinnor efter barnets död.95 Att samhället sluter upp bakom familjer i sorg är alltså inte enbart en fråga om empati, utan kan ses som en klok investering på . Vårdnadsbidraget kan betalas ut med maximalt och barn och syftar till att öka möjligheten för föräldrar att vara hemma med små barn mellan . Bidraget är dock frivilligt för kommunerna att införa, vilket gör att långt ifrån alla småbarnsföräldrar ges möjlighet att nyttja det. Den maximala summan om ska också jämföras med kostnaden för en dagisplats, vilken uppgår till per år.96 Vårdnadsbidraget är alltså inte att betrakta som en kostnad, utan som en reform som ökar familjens valfrihet och oberoende gentemot det offentliga. vill vidareutveckla reformen, dels genom att lagstadga så att kommunerna måste erbjuda vårdnadsbidrag, dels genom att höja maximalbeloppet till och barn. För många småbarnsfamiljer innebär det ett problem att dagiset är stängt under långa perioder , eller när de har så kallade planeringsdagar. Sommaruppehållet medför ofta att familjen inte får någon egentlig ledig tid tillsammans, då den ena föräldern måste jobba medan den andra tar hand om barnen. vill införa en lagstadgad rätt till så kallade förskoledagar, där en förälder från varje hushåll med barn i åldern 1–ges rätt att ta ut fem dagars obetald tjänstledighet. Omkring 320 000 hushåll skulle komma att beröras av förslaget.97 budgeterar för att var fjärde hushåll också skulle nyttja möjligheten. Enligt nuvarande regelverk kan nyblivna föräldrar ta ut föräldrapenning gemensamt, så kallade dubbeldagar. Dessa är dock begränsade till högst 30 och får heller inte användas av de reserverade dagarna. vill öka gränsen samt göra det möjligt att använda . Förslaget är helt frivilligt och bedöms inte ha någon budgetär effekt. Kontaktdagar är en möjlighet för föräldrar att med statligt stöd kunna spendera tid med sina barn på skola eller fritidshem. Systemet har tidigare funnits , senast mellan 2001–2003. vill återinföra kontaktdagarna, vilket innebär att varje förälder får rätt och barn i åldern , med en ersättning baserad på SGI. Syftet är att underlätta för föräldrar att engagera sig i barnens skolgång och att finnas som stöd vid behov. Bland de omkring 800 000 barn som kan komma att beröras av reformen kalkylerar vi med att nyttjandet ligger per barn och år, vilket är i linje med hur det såg ut innan reformen avskaffades.98 kan kommuner ansöka om statsbidrag för ökade kostnader för omsorg som erbjuds under obekväm arbetstid. Bidraget ges till kommuner som erbjuder omsorg när förskola eller fritidshem har stängt. ser positivt på idén och menar att nattis fungerar som ett mycket bra komplement till ordinarie dagis. I synnerhet kan ensamstående föräldrar i yrken med mycket obekväm arbetstid tänkas vinna på det. Vi dubblar därmed det befintliga bidraget om . är ett parti för välfärd. Vår vision är ett återupprättat folkhem, där samhörigheten inte är baserad på klass utan på nationstillhörighet. Det finns förvisso flertalet åtråvärda projekt och idéer att satsa offentliga medel på, till gagn för människors välbefinnande. Våra offentliga medel är dock begränsade och av den anledningen är det också angeläget att förmå prioritera. På samma sätt som ett hus byggs från grunden måste även välfärden byggas på ett gediget fundament. I detta kapitel beskrivs våra ambitioner inom områdena skola, vård och äldreomsorg. Svensk skola står inför en rad olika utmaningar. Från att en gång ha varit en skola i världsklass har resultaten i den svenska skolan försämrats drastiskt . har skolan blivit stökigare, otryggare och mer segregerad. vill förändra detta och i stället se en skola som kännetecknas av trygghet och studiero, men också av kunskapsförmedling, förbättrade studieresultat samt ordning och reda. Vi vill se en skola som genomsyras av demokratiska värden och respekt för andras åsikter, en skola där kritiskt och konstruktivt tänkande stimuleras och uppmuntras – inte bestraffas. Vi avser att genom ökad resurstilldelning och en rad genomgripande reformer verka för att svensk skola åter blir en skola i världsklass. Kunskapssatsning i svenska språket Fler vuxna i skolan Barn med särskilda behov Kommunaliseringen av den svenska skolan klubbades igenom med en svag majoritet i riksdag 1989 och sjösattes , trots ett massivt motstånd från bland annat lärarkåren och . Bakom beslutet stod Socialdemokraterna och kommunisterna. Det bör nämnas att trots att Styrningsberedningen (SOU 1988:20) konstaterade brister i det dåvarande systemet, så avrådde den också från en kommunalisering. vet vi att Styrningsberedningens farhågor besannats. konstaterar i sin tur att andelen obehöriga lärare i skolan har ökat som en följd av kommunaliseringen.99 100 Ett av de största problemen med kommunaliseringen är dock att dagens skola blivit allt mer ojämlik och segregerad. Det går inte att komma ifrån att den kommunala ekonomin spelar en avgörande roll när det gäller tilldelningen av resurser till skolan. En rik kommun med ett bra skatteunderlag har naturligtvis lättare att satsa på skolan jämfört med en utflyttningskommun med ett sviktande skatteunderlag. Detta innebär således att barn får olika kvalitet på sin utbildning beroende på var i landet de bor. Att tala om en likvärdig skola i en sådan situation är inte hållbart. Till detta kommer att kvaliteten i den svenska skolan försämrats avsevärt, vilket både och olika internationella undersökningar tydligt visar. Det är således ambition att åter låta staten ta över huvudmannaskapet för den svenska skolan. Det fria skolvalets första steg togs 1990 då det blev möjligt för en elev att söka till en annan skola än den som låg närmast hemmet. Elever i skolans närhet hade dock förtur och andra elever fick börja endast i mån av plats; i annat fall var de tvungna att söka sig till en annan skola. stimulerades skolorna att skapa olika pedagogiska inriktningar och profiler. Den socialdemokratiska regeringens syfte med dessa båda förändringar var att inom det offentliga skolsystemets ramar möta en ökad efterfrågan på pedagogiska alternativ. Det fria skolvalet och friskolereformen har kommit att innebära både för- och nackdelar för den svenska skolan. Detta konstateras också i utredning Perspektiv på skolan – Om det fria skolvalets effekter på skolans likvärdighet . Friskoleförespråkare nämner ofta bara fördelarna, utan att ta upp de mycket allvarliga, och uppenbara, nackdelarna. En av nackdelarna som nämner är att elever drabbas hårt om friskolor går i konkurs, något som kommer att bli aktuellt när elevantalet minskar kommande år som vi har en kraftig ekonomisk recession i Europa.101 För att komma tillrätta med de problem som den svenska skolan brottas med vill vi förutom att förstatliga skolan ta fasta på friskolereformens ursprungliga intentioner och i likhet med det system som råder i skapa ett friskolesystem där det måste finnas ett påvisbart behov av den utbildning som en friskola avser ge – till exempel en viss pedagogisk profil, språkinriktning och så vidare – för att en friskola ska få tillstånd att starta upp sin verksamhet. Det handlar inte om att vara för eller emot friskolor, utan om att hitta en väl fungerande balans, vilket vi inte har . 10.2.3 Avknoppning och vinstuttag uppmärksammades ett fenomen kallat avknoppningar inom skolsektorn. Avknoppning som begrepp är något otydligt, men innebär vad gäller skolsektorn i korthet att en skola eller förskola överlåts till exempelvis personalen i ett riktat erbjudande, utan konkurrens och utan transparens. Personalen driver den sedan vidare i samma lokaler, ofta med liten eller ingen förändring av själva skolverksamheten som sådan. Frågan om valfrihet och konkurrens får inte bli ett självändamål, vilket tycks vara fallet vid avknoppningar. I stället borde mer fokus läggas på hur vi höjer den svenska skolans resultat och hur vi ökar likvärdigheten. Vidare menar vi att det inte bara är förkastligt att en kommun gynnar enskilda genom att sälja ut egendom till underpris utan upphandling, utan även irrationellt och oetiskt. Vi menar därför att det i lag ska införas ett förbud mot så kallade kommunala avknoppningar. Frågan om friskolor ska få ta ut vinst ur verksamheten har kommit att bli allt mer omdebatterad. Detta inte minst sedan flera larmrapporter har visat på svåra missförhållanden i friskolor som tillåter vinstuttag.