mot · H102N222 · 2013-09-30 00:00:00 — Enligt rapporten för byggnadsintegrerade solceller i från (, 2000) finns det i byggnadsyta (främst tak i olika konstellationer) som är lämplig (definierat som att de kan ge minst 70 procents avkastning) för att täckas med solpaneler. Om solceller skulle installeras på den ytan skulle det motsvara en årlig produktion på , dvs. ungefär hälften så mycket som från den svenska vattenkraften eller två tredjedelar av vad kärnkraften producerar. Detta kan låta utopiskt, och vi tror inte heller att solenergin vinner på planer som i praktiken inte går att genomföra. Men det är helt klart att det finns en enorm potential som inte utnyttjas. har ungefär samma solinstrålning som och . I de länderna har man kommit mycket längre. I och börjar solelen att spela en reell roll som producent av ren energi för hushåll och industrin. Solenergin skapar jobb och välfärd. Det är inte några klimatologiska orsaker till skillnaden mellan våra länder, utan politiska. Det är dags att ändra på det. vill se en kraftfull utbyggnad av solenergin även i . Vi vill ha mer ren energi och nya gröna jobb. För detta krävs i det korta perspektivet öronmärkta stöd och på långsiktiga styrmedel. Med planeringsmål får branschen och hushållen en tydlig signal om att solenergi är värt att satsa på. Det bör därför inrättas nationella planeringsmål för både solel och solvärme. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. har satt solel och solvärme till 2020 som förslag till planeringsmål. Med tanke på fallande priser på solceller och med kraftiga höjning av solcellsbidraget bedömer vi att solel och solvärme till 2020 är realistiska planeringsmål. Vi välkomnar att regeringen förlängt solcellsbidraget. Men bidraget på , 2015 och 2016 är alldeles för lågt. Det behöver höjas. Vi föreslår att bidraget höjs till . Bidraget ska kunna sökas av privatpersoner, offentlig sektor, företag och organisationer. Bidraget ska täcka ungefär hälften av kostnaden för material samt installation. Detta tas upp i vår motion för utgiftsområde 21. Vi vill också återinföra det öronmärkta bidraget för solvärme. Det var ett misstag av regeringen att avskaffa detta. Priset på solfångare är ännu inte på nivåer så att den storskaliga utbyggnad som vi vill se ska kunna förverkligas. Bidraget ska kunna sökas av privatpersoner, offentlig sektor, företag och organisationer. Bidraget ska täcka ungefär hälften av kostnaden för material samt installation. Vårt förslag är att ett årligt bidrag på införs. Detta tas upp i vår motion för utgiftsområde 21. Vi vill också satsa på ökad forskning och utveckling inom energiområdet. Särskilt viktiga är här områden som solenergi, smarta nät och energilagring. Vi avsätter till detta –2016. Detta tas upp i vår motion för utgiftsområde 21. Energieffektivisering är den kanske viktigaste vägen till en förnybar energisektor. Investeringar i energieffektivisering har också visat sig vara en mycket lönsam affär. Trots det sker energieffektivisering i industrin inte av sig självt. Energieffektivisering kräver oftast investeringar och dessa motverkas dels av ett fokus på kortsiktig lönsamhet, dels av att investeringar i kärnverksamheten har högre prioritet. Därför behöver samhället bidra genom att skapa ekonomiska incitament för industrin att investera i energieffektivisering. Det finns dock några saker att uppmärksamma i samband med energieffektiviseringar. En effekt som ofta uppstår är den s.k. rebound- eller retureffekten. Det betyder att när energieffektiviseringen är gjord ökar man sina aktiviteter och är uppe i samma energianvändning igen. Därför är en minskad energianvändning/energisparande något som måste finnas med på agendan. Då blir uppföljningarna väl så viktiga som den tidigare genomförda energieffektiviseringen. Ny teknik, nya energipriser och nya energipolitiska mål kommer alltid att vara aktuella. Energieffektiviseringsprogram kan därför egentligen aldrig ta slut. Effektiviseringsåtgärder inom bygg och bostad tas upp utförligt i vår bostadsmotion. 8.1Alternativ till programmet för energieffektivisering (PFE) har programmet för energieffektivisering (PFE) stimulerat åtgärder för att spara energi inom industrin. Programmet avvecklas eftersom det strider mot för statsstöd. PFE har gett många användbara erfarenheter för framtiden. visar , Energieffektiviseringar inom industrin – effekter av statens insatser, på flera brister. En sådan brist är att inte har kontrollerat om företagen verkligen har genomfört de åtgärder för energieffektivisering de har rapporterat. En annan brist är att regeringen inte har satt upp några mätbara mål för programmet. Vidare konstaterar att energianvändningen i PFE-företagen inte har minskat mer än i andra företag. Rapportens slutsats är att det är tveksamt om programmet för energieffektivisering har bidragit till betydande energieffektiviseringar. EU ifrågasatte program för eleffektivisering. Regeringen tog inte strid för det, vilket gjorde för sitt. Därför kommer delar av programmet att tas över i EU-form, men utan det skatteincitament som funnits i det tidigare. Trots detta finns viktiga erfarenheter som kan återvinnas för ytterligare energieffektivisering. De kanske viktigaste är på informationssidan. Genom att energiledningssystemet har fungerat som ett managementinstrument flyttade intresset för energieffektivisering in i styrelse- och ledningsrummen och blev en integrerad del av koncernledningarnas arbete. Flera kluster har också bildats i vilka goda exempel spridits, energisystemsperspektiv tagits och överföring av kunskap gjorts. Vi föreslår att dessa informationsinsatser får statligt stöd där man använder de beteendeerfarenheter som PFE-programmen bidragit till och håller ihop de kluster som bildats. Vi avsätter till ett stöd. Det ska då också gå till företag utanför de mest energiförbrukande företagen. Här ingår t.ex. små och medelstora företag inom branscher som bryggeri, sågverk och livsmedel. Vi tar upp detta i vår budgetmotion 2013/14:Fi254. När PFE-programmen avslutas måste stå klart för att införa ett nytt program som är anpassat till de nya energieffektivseringdirektiven. Detta program bör innehålla mätbara mål och en effektiv kontroll av att företagen verkligen har genomfört de åtgärder de har rapporterat. Programmet ska kunna sjösättas snabbt så att inte alltför mycket tid förspills. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Industrin måste öka sin energieffektivisering för att kunna hänga med i den globala konkurrensen. Den japanska industrin förbrukar mindre el per BNP än vad svensk industri gör. Det visar vilka möjligheter svensk industri har att minska användningen av energi och därmed sänka sina kostnader och utsläpp av växthusgaser. För att öka energieffektiviseringen i de små och medelstora företagen anser vi att stödet kan ges till företag med 300 MWh energianvändning , vilket innebär att ytterligare 800 företag kan söka. Stödet bör också ökas till av kostnaden, vilket innebär en möjlighet att söka i stället för som . Vi anser också att en förlängning efter 2014 är nödvändig mot bakgrund av att energieffektivisering är en ständigt pågående process. Enligt beräkningar från , , skulle en sådan förändring öka kostnaden för stödet med utöver regeringens förslag. Vi tar upp detta i vår budgetmotion 2013/14:Fi254. Energiforskningen i världen motsvarar inte de krav som ställs på ett framtida energisystem. () pekar i sin rapport 2012 på att energiforskningen tycks prioriteras allt lägre i . 1980 var andelen offentliga anslag för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet inom . är samma siffra . I gick, enligt IEA, av de offentliga forskningsmedlen till energiområdet. pekar på att nu placerar länder som , och före vad gäller forskning kring grön energi- och miljöteknik. satsar t.ex. av de totala forskningsresurserna på energi- och miljöteknikforskning medan använder . De stora nordiska energibolagen är inte heller till mycket hjälp för att förbättra statistiken. () i (refererat av IVA) har graderat de stora energibolagen i efter kriterierna forskning, produktivitet och hållbarhet. och Fortum hamnar i kategorin tveksamma bolag eftersom de får låga poäng i alla indexets delgrenar. Danska satsar mest på forskning i förhållande till storlek, och Norska Statkraft är tillsammans med bäst på att sprida produkt- och processinnovationer. Tyvärr finns inget av de i mest verksamma bolagen med i spetsen (IVA-aktuellt 1/2012). behöver öka sina ambitioner för att kunna nå förnybart . Med en kraftfull satsning på utbyggnad av förnybar energi kan stänga två kärnkraftsreaktorer redan nästa mandatperiod, med målsättningen att kärnkraften ska vara helt avvecklad . Högre mål behövs för att öka aktiviteten på energiforskningsområdet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. föreslår satsningar på forskning inom kraftsystemet med . Följande fyra områden ser vi som prioriterade för denna satsning: solenergi, smarta nät, ellagring och vågenergi. Regeringen bör återkomma med en ny inriktning av energiforskningsområdet i enlighet med vad som anförs ovan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.