mot · H002Sk8 · 2013-01-18 00:00:00 — med anledning av skr. 2012/13:48 om skattekontroll av företag begär att regeringen återkommer med förslag på hur ska ge regering och riksdag en adekvat information om utvecklingen av företagskontrollen. begär att regeringen återkommer med uppgifter om hur hanterat de brister pekat på och de förslag som gett. rapporter bör kunna föranleda åtgärder av en handlingskraftig regering och aktiva statsråd. Att de inte gör det kan ha olika orsaker. I fråga om denna rapport tror vi att det kan handla om vad som i bästa fall är slitningar inom regeringen. I detta bästa fall finns det alltså de inom regeringen som värnar om statsinkomsterna och de som tror att varje krav på kontroll är negativt för företagande och konkurrens. Att då inte göra någonting och i stället bevara status quo är ett klassiskt sätt att tillfälligt lösa motsättningar och rulla problemen framför sig. I sämsta fall är hela regeringen fången i en förlegad uppfattning om kontroll och konkurrens. Sakläget är en accelererande negativ utveckling i allt fler branscher och verksamheter där konkurrens sätts ur spel av en samverkan mellan svartjobb, bidragsfusk och skattefusk. Den grova organiserade brottsligheten tycks också alltmer intresserad av de vinstmöjligheter som ges i detta. Det finns också en bekymmersam komponent av företag och anställda från utlandet som verkar i utifrån hemländers regelverk som inte sällan är både högst oklara och sämre än svenska villkor. I regeringens skrivelse 2012/13:48 kring om skattekontroll av företag menar man i stort sett att inga åtgärder behöver vidtas. Regeringen är nöjd med sin informella kontroll av trots att inte lyckats utreda hur denna utövas, och regeringens skrivelse tillför inte heller några nya upplysningar i detta ämne. rätt allvarliga kritik av brister i företagskontrollen bemöts över huvud taget inte, utan regeringen är nöjd med förebyggande arbete ett konstaterande som blir än märkligare av två skäl. För det första konstaterar i rapporten (s. 78) att självt ser det som ett problem att man sedan gammalt översatt förebyggande med enbart information. I rapporten skriver : Information ingår också, men är en väldigt liten del i det förebyggande arbetet, som huvudsakligen handlar om kontroll (till exempel om förebyggande kontroll inom kontanthandelsinsatsen), samverkan och liknande. Även egen analysrapport problematiserar att förebyggande inte är tillräckligt klart definierat (nothänvisning till dokumentet strategi och riksplanen). För det andra konstaterar (s. 86) att förebyggande tolkas olika inom : Översyn av dokumenten samt gjorda intervjuer har visat att det saknas en gemensam bild av vad som är förebyggande arbete och hur det i praktiken ska bedrivas av handläggarna. Det är möjligt att regeringen kan vara nöjd med detta, men bör definitivt inte vara det. Regeringen måste se till att hanterar de brister i sin företagskontroll som pekat på och också förhåller sig till de förbättringsförslag ger; inget hindrar ju verket från att återkomma med egna och kanske bättre idéer. Regeringen ska givetvis hålla underrättad om vad som sker. Eftersom kritik mot skattekontrollen av företag är skarp måste regeringen återkomma med förslag på hur ska ge regering och riksdag en adekvat information om utvecklingen av företagskontrollen. I Svartköp och svartjobb i (rapport 2007:1) gavs många intressanta och konkreta idéer. Flera förslag som berörde öppenhet och insyn (här hämtade ur sammanfattningen på s. 15 f.) kan kopplas samman med om skattekontroll av företag. I rapporten skriver författarna följande: Ökad öppenhet och insyn ökar upptäcktsrisken och minskar därmed risken för odeklarerade arbetsinkomster. En första förutsättning för skattekontrollen är att man kan upptäcka vem som säljer varor, utför arbete eller driver en viss verksamhet. Det behövs enkla möjligheter till kontroll på fältet för att kunna sortera ut registrerade och seriösa företag från de oregistrerade och oseriösa. Kvittokontrollen lyftes fram som central, och gäller också kassaregisterlagen (inlemmad i skatteförfarandelagen). Det bekymmersamma är dock de undantag och särregler som finns. Det är uppenbart att det behövs åtgärder inom t.ex. torghandeln där exempelvis blomsterhandelsbranschen ser sig som drabbad av illojal konkurrens. Vidare anses inte kvitto behövas då skattereduktion för HUS-tjänster ska utbetalas av , vilket lett till att utbetalningar t.o.m. skett då arbeten inte ens utförts och då den vars skattereduktionsmöjlighet har utnyttjats inte ens alltid känt till det otillbörliga utnyttjandet. ska givetvis kunna se att en näringsidkare lämnat kvitto vid en transaktion, och givetvis ska ingen skattereduktion utbetalas utan kvitto samt möjlighet att kontrollera dess äkthet. En digitalisering av hela kvittoförfarandet är önskvärt; papperskvittot måste kunna avvecklas till förmån för en digital kvittobekräftelse av köpet från köparens sida. Ett företag som driver en verksamhet från en lokal eller ett försäljningsställe ska vid kontroll i princip kunna uppge och visa handling på registreringsnummer, företagets namn, vilken skattsedel man har samt om man är registrerad för moms eller som arbetsgivare. Anställda eller företrädare för verksamheten ska ha tillgång till uppgifterna eller kunna uppge namn på den som har uppgifterna och var vederbörande kan nås utan större väntan. Även i fråga om dessa uppgifter måste digital teknik helt kunna ersätta handlingar på papper. Regeringen måste återkomma med förslag kring kvitton och kvittokontroll samt med förslag kring förbättrade möjligheter att kontrollera vem som bedriver närings- och uppdragsverksamhet.