ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102N420 · 2013-10-03 00:00:00 — Kompensation för påtvingade kostnader tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över vad som kan göras åt samhällsomvandlingarna i Malmfälten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ser över möjligheterna till höjd ersättning för fastighetsägare samt kompensation till berörda hyresgäster som påtvingats hyreshöjningar. Gruvorna i Malmfälten går på högtryck. Företagen gör stora vinster och det skapar jobb. I kommun är arbetslösheten och liknande situation råder i . största gruvbolag, , har levererat åtskilliga miljarder till sin ägare i aktieutdelning och likaledes stora miljardbelopp i företagsskatt. Människorna i Malmfältskommunerna gläds med gruvornas framgångar och att pengar strömmar in till statskassan. Men för att få upp malmen måste samhällen flyttas, hus måste rivas och människor måste tvångsflyttas från sina hem. Flertalet Malmfältsbor är införstådda med att det är nödvändigt för att gruvorna ska kunna utvecklas och leva vidare. Men det skapar även stora problem för enskilda och familjer boende inom områden som ska tas i anspråk av gruvan. Fastighetsägare av hus eller hyreshus som ska avyttras får ersättning enligt vad minerallagen kräver, vilket innebär marknadsvärdet plus . Har man ett äldre hus är tanken enligt lagen att du ska kunna köpa ett likvärdigt hus, men i Malmfälten har vi inte den möjligheten då stora delar av samhällena ska rivas. I Malmfältens situation innebär det att för dem vars hus rivs så måste fastighetsägaren bygga ett nytt hus eller alternativt flytta till en nybyggnation. Det gör att nuvarande ersättning enligt minerallagen inte täcker kostnaderna. Hyresgäster däremot får ingen kompensation över huvudtaget trots att man tvingas flytta till ett nyproducerat boende som innebär väsentligt dyrare hyreskostnader. Många människor som bor i , gör det för att hyran är anpassad efter plånboken. Bostadsbristen i Malmfälten gör inte saken bättre då det blir omöjligt att välja bostad som är anpassad efter hushållets ekonomi. Enda kvarstående alternativ är att flytta till ett nyproducerat boende, vilket många inte har råd med. Frågan blir vilken hyra som är rimlig att betala vid en tvångsförflyttning? Bostadsbidraget täcker långtifrån de ökade hyreskostnaderna. Människor är oroliga och mår inte bra då de inte vet hur de ska klara hyran, vilket indirekt betyder att det kan bli kommunerna som kommer att få ta kostnaderna för samhällsomvandlingarna i form av försörjningsstöd. Gruvornas utveckling och framgångar är bra för i allmänhet, och för statskassan i synnerhet. Det är viktigt att fortsättningsvis ge goda förutsättningar för tillväxt av svensk gruvindustri. Men det får inte ske på bekostnad av enskilda individer eller på bekostnad av Malmfältskommunerna. För att lösa problematiken krävs en aktiv medverkan av fler än de berörda kommunerna. Gruvnäringen genererar stora inkomster till vår gemensamma ekonomi. Vilka insatser som kan bli aktuella för staten bör bli föremål för närmare utredning.
mot · H102N421 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att direktverkande el som uppvärmningsform ska vara borta . Uppvärmning av våra hem slukar mycket el. användes för uppvärmning och varmvatten i småhus enligt , och av det skedde genom direktverkande el. Bostäder och lokaler står för av energianvändningen i landet. Denna uppvärmning sker just när har störst behov av el. Därför måste elproducenter sätta igång reservkraftverk, ofta oljedrivna, eller importera elkraft för att klara efterfrågan. Ofta är det el som har producerats med hjälp av fossila bränslen, vilket ökar koldioxidutsläppen hos oss. Detta framstår som stort slöseri med resurser och är inte bra ur miljösynpunkt. Den gröna omställningen får inte stanna upp, utan vi måste ha mål, som leder till minskad elförbrukning. Regeringen införde 2006 ett statligt stöd för byte av direktverkande el till mer miljövänliga och energisnåla uppvärmningssystem, i syfte att minska behov av el med hög belastning, exempelvis vid sträng kyla . Det handlade om byte till ett vattenburet system med fjärrvärme eller individuell uppvärmning med biobränsle, värmepump eller solvärme. I ledde det till att fram omkring 700 permanentbostäder bytte ut 8 826 elradiatorer till 7 624 vattenradiatorer samt golvvärme i 1 110 rum. Den totala energibesparingen av åtgärderna är bara i , visar utvärdering. Det är angeläget att nu sätter upp mål, som säger att direktverkande el som uppvärmningsform ska bort .
mot · H102N428 · 2013-10-03 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2014 för utgiftsområde 21 Energi Avvikelse från regeringen (S) Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. Insatser för uthållig energianvändning Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Planeringsstöd för vindkraft m.m. Avgifter till internationella organisationer De största energiinvesteringarna i gjordes i solceller, vilka stod för av nyinstallationen. Priset på solceller har halverats på bara . Särskilt stark har utvecklingen varit i . Men i har installationerna växt i måttlig omfattning. hade regeringen avsatt för stödet men dessa pengar tog snabbt slut och bedömer att bara en tredjedel av de sökande får stödet. Regeringen sänker nu stödet till 50 miljoner . Det är fel väg att gå. När intresset växer och prisbilden rimlig för brukarna finns det anledning att stimulera ökad installation. Vi föreslår därför att anslaget ökas med 50 miljoner och att en ny fördelningsmodell för stödet tas fram så att det når fler mottagare.
mot · H102N431 · 2013-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Hela ska leva. Tillgång till service och goda kommunikationer är viktiga förutsättningar för fortsatt boende på landsbygden, och en allt viktigare del av detta är att ha tillgång till snabbt bredband. För landsbygdsinvånare som ofta har lång väg att ta sig till serviceinrättningar och myndigheter är det av stor vikt att få tillgång till den service som ges via bredband. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt enligt uppställningen i motionen. Anslagsförslag 2014 för utgiftsområde 19 Regional tillväxt Avvikelse från regeringen (MP) Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2013 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 Tillgång till service och goda kommunikationer är viktiga förutsättningar för fortsatt boende på landsbygden. Till detta hör tillgång till snabbt bredband. Regeringen har beslutat att av medborgarna och företagen ska ha snabbt bredband till 2020, men det saknas medel i budgeten för att uppnå det målet. Regeringen har tidigare hämtat merparten av pengarna för sin bredbandsmiljard från landsbygdsprogrammet. I budgeten anges nu att man hoppas kunna finansiera satsningen genom landsbygdsprogrammet också fortsättningsvis, som man tillstår att det är osäkert om det går. Landsbygdsprogrammets medel minskar dramatiskt enligt regeringens budget. Det kan också vara möjligt att finansiera delar av bredbandsutbyggnaden genom medel från . Regeringen halverar också pengarna i utgiftsområde 22 Kommunikationer anslag 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation till 2015, som en direkt följd av mindre finansiering av bredbandsutbyggnad genom landsbygdsprogrammet. de gröna anser att det behövs en större stabilitet och förutsägbarhet i finansiering av bredbandsutbyggnaden på landsbygden. En miniminivå ska säkras. Därför satsar vi inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder för finansiering av bredbandsutbyggnad. Totalt anslår vi mer till anslaget än regeringen. Beroende på kommande beslut om användningen av EU-medel från Landsbygdsfonden eller Regionalfonden kan också medel från dessa fonder komma att användas för bredbandsutbyggnaden.
mot · H102N433 · 2013-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda hur kronoandelsinstitutet, eller liknande, skulle kunna återinföras. Mineraler som finns i marken bör betraktas som gemensamma resurser. Det är rimligt att samhället har inflytande över hur dessa tillgångar förvaltas. Gruvdrift medför stor påverkan på natur och miljö. Det bolag som bryter mineraler är bara en av alla intressenter som berörs. En gruva ger arbetstillfällen , men gruvdriften ger ofta bestående miljöpåverkan som kan försvåra eller omöjliggöra andra näringar som jordbruk, rennäring och turism, i värsta fall för alltid. Nuvarande lagstiftning gynnar gruvbolagen kraftigt. De betalar endast i gruvavgift. Denna ordning innebär ett orimligt gynnande av en intressent på bekostnad av alla andra. Det finns ingen anledning att i princip skänka bort allas gemensamma egendom. Ett sätt att skapa bättre balans mellan gruvbolagens vinstkrav och andra intressen, skulle kunna vara att återinföra kronoandelsinstitutet. Institutet kronoandel innebar att i en bearbetningskoncession som beviljats någon annan än staten har staten rätt till andel med hälften. avvecklades 1993 efter ett riksdagsbeslut. motiverade detta i sitt betänkande med att detta system, som infördes genom gruvlag, de facto innebar en extra beskattning på gruvverksamheten i . Vidare menade man att ett slopande av kronoandelsinstitutet skulle främja prospekteringen och bidra till utvecklingen av en livskraftig mineralindustri i . En livskraftig mineralindustri står dock ofta i direkt konflikt med en långsiktigt livskraftig lokal ekonomi. Om höga svenska mineralavgifter skulle bromsa gruvboomen kan detta vara positivt, ur flera aspekter. En något långsammare uttömning av våra mineralfyndigheter innebär att fler generationer får del av vinsterna från dessa och att de stora ekologiska underskott som all gruvbrytning förorsakar inte lavinartat störtar in i samhällsekonomin utan kommer att kunna avbetalas över . Alla som äger en tillgång bör också få del av frukterna av den. När det gäller verksamheter som gruvdrift med stor påverkan på hela samhället, inklusive naturen och kommande generationer, borde det vara självklart att om, efter betydligt hårdare prövning av ekologisk, social och ekonomisk hållbarhet , brytning ska tillåtas ska vinsten komma alla berörda till godo. Därför bör det utredas hur kronoandelsinstitutet, eller liknande, skulle kunna återinföras. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening.
mot · H102N437 · 2013-10-04 00:00:00 — Ökade möjligheter till finansiering för små och medelstora företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för mikrolån för små och medelstora företag. Nya företag växer fram inom nya branscher som inte dominerat näringslivet tidigare, tjänstenäringen märks särskilt. Finansiering av de nya företagen sker oftast genom privat kapital, vilket visar sig i att 1/3 av småföretagarna omsätter under första verksamhetsåret. Att det är så låg omsättning, innebär inte att det är så man vill ha det; snarare visar det på att det är svårt att få banklån och krediter. Företagens finansiering genom en fungerande kreditmarknad är en viktig fråga för samhällets tillväxt och välstånd. Just nu pågår en förskjutning av sysselsättningen från stora företag till små och medelstora företag; dessa svarar för 2/3 av sysselsättningen i industriländer. Detta medför ökad BNP och sysselsättning. Jag vill därför att möjligheten till finansiering genom så kallade mikrolån ska utredas. Det skulle kunna gynna etablering av nya företag då de också i hög grad står för innovation och förnyelse. Det finansiella gapet och problemen för kreditgivning och lån anses vara större för särskilda grupper. Kvinnor och personer med utländsk bakgrund och olika regioner med gles- och landsbygd, som redan har svårare att etablera sig på arbetsmarknaden har en synnerligen begränsad möjlighet till finansiering av affärsidéer. De idéburna organisationerna, kooperativa och arbetsintegrerande sociala företagen är inget undantag. Återbetalningsförmågan är av största vikt i kreditbedömningen. Bankernas tillit är mindre för små företag med ägare som inte heller har personliga tillgångar att sätta i pant. En lösning skulle kunna vara mikrolån där borgen antingen sker genom kreditgarantiföreningar eller som myndighet med uppdrag att främja nyföretagande. Kravet skulle kunna vara att företaget som får lånet, anlitar en godkänd eller auktoriserad revisor då långivarens tillgång till kredittagarens information är mycket viktig. Småföretagande är en viktig fråga för oss därför att det är viktigt för svensk ekonomi, utveckling och konkurrenskraft. Det ger också näring till människors egna drivkraft, att skapa egna möjligheter för sin försörjning men också få förverkliga idéer. Det måste finnas i ett samhälle, för att det ska upplevas som bra och utvecklande att leva i. Genom att främja små företags framväxt i med små medel för dem som behöver det, kan vi med säkerhet sedan skörda stora resultat som bidrar till arbetstillfällen och skatteintäkter.
mot · H102N438 · 2013-10-04 00:00:00 — Uppföljning av informationssatsning kring arbetsintegrerande sociala företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att etablera ett program för främjande och utveckling av arbetsintegrerande sociala företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en förordning som reglerar samverkande myndigheters uppdrag kring arbetsintegrerande sociala företag. gjordes en gemensam informationssatsning på arbetsintegrerande sociala företag på uppdrag av regeringen med , Kommuner och Landsting, Arbetsförmedlingen och . Syftet var att fler skulle få chansen att upptäcka möjligheten att tillsammans med andra starta och driva företag efter devisen av sin förmåga. De offentliga arbetsgivarna skulle också få information om på vilka sätt de kan stödja uppstart och utveckling av dessa företag. I finns det över 300 arbetsintegrerande sociala företag, där mer än 9 000 personer är verksamma. Företagen skapar arbetsplatser där alla får möjlighet att arbeta utifrån sin egen förmåga. Personer som få andra arbetsgivare vågar anställa på grund av olika former av arbetshinder, får anställning och meningsfull sysselsättning i dessa företag. Det behövs fortsatt möjlighet till rådgivning vid start av arbetsintegrerande sociala företag och sociala arbetskooperativ, men företagen är också i behov av en stabil stödstruktur efter företagsstarten. Stöd ska bidra till långsiktighet i företagandet genom att företagen blir mer affärsmässiga/professionella i den näringsverksamhet de bedriver. Ett program för utveckling och stöd för företagen är en viktig del av uppföljningen av informationssatsningen 2010. Därför kan det vara nödvändigt med en förordning som talar om vad som kan och ska göras för de arbetsintegrerande sociala företagen eftersom det är en näringsverksamhet som också har ett socialt ansvar. Förordningen är bindande regler som beslutas av regeringen, t.ex. bestämmelser om de statliga myndigheternas arbete som , och Arbetsförmedlingen bedriver för den här typen av företag och dess medarbetare. Dessa tre myndigheter tillhör tre olika departement som i sig måste ha ett gemensamt syfte i arbetet utifrån sina respektive uppdrag, och det borde kunna underlättas med en förordning. Därför föreslår jag att ett program för arbetsintegrerande sociala företag utarbetas som en uppföljning av regeringens satsning 2010, liksom en förordning som reglerar myndigheternas arbete för främjande och utveckling av arbetsintegrerande sociala företag. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102N442 · 2013-10-02 00:00:00 — Integrationsperspektiv inom alla politikområden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att uppnå mainstreaming av integration inom den regionala tillväxtpolitiken. Alla politikområden i ska genomsyras av ett integrationsperspektiv. Men det finns många exempel på att verkligheten ser annorlunda ut. Till exempel gäller det inom den regionala tillväxtpolitiken. I en avhandling från påvisas stora brister när det gäller mainstreamingen av integrationsperspektiv där. Samma brister har påvisats även i rapporter från . Frågan om integration är en fråga om människors villkor och liv. Det är dessutom en fråga som har mycket stor betydelse för tillväxten. Klarar vi inte att fullt ut ta till vara på invandrades resurser kommer det att innebära stora nackdelar för tillväxten. På samma sätt som brister när det gäller jämställdhetsintegrering inom den regionala tillväxtpolitiken lett till beslut om upprättandet av en handlingsplan för jämställdhetsintegrering inom regionalpolitiken bör missförhållandena vad gäller integration inom regionalpolitiken leda till liknande åtgärder, till exempel till upprättandet av en handlingsplan för integration.
mot · H102Sf226 · 2013-10-01 00:00:00 — Postdoktorala studier ska av räknas som överhoppningsbara tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska räkna postdoktorala studier som överhoppningsbara. Två tredjedelar av svenska universitetsstudenter är kvinnor, men andelen kvinnliga professorer uppgår till knappt en femtedel. För att förändra detta behöver vi eliminera de hinder som upprätthåller den ordningen. Ett sådant hinder finns i regelverk. Majoriteten doktorander i anställs av sitt avhandlingsarbete på en tidsbegränsad anställning. Efter disputation upphör denna anställning. Den som fortsätter sitt arbete inom universitetsvärlden söker då ofta forskningsstipendier i konkurrens med privata eller statliga stiftelser för att genomföra postdoktorala (eng. post doc) studier innan de meriterat sig för anställning som forskarassistent, biträdande lektor eller liknande. regler för post doc studier innebär ett glastak inom akademin. Den nydisputerade forskaren uppbär nämligen efter disputation ingen lön, vilket innebär att hen förlorar sin socialförsäkring och därmed fråntas möjligheten till sjukskrivning, föräldrapenning etcetera. För människor i 30–35-årsåldern är möjlighet till föräldrapenning en mycket vardagsnära fråga, och för många nydisputerade kvinnor innebär denna utförsäkring att de tvingas välja mellan att ta en annan karriärväg och att leva på per dag före skatt. Valet är inte svårt. nuvarande regler medger att post doc kan räknas som överhoppningsbar tid, det vill säga, att forskaren ifråga behåller den SGI hen hade vid sin senaste anställning. än så krävs emellertid tjänstledighet från en anställning, något som inte är möjligt i dessa fall, eftersom den tidigare anställningen, den som doktorand, till sin utformning är en tidsbegränsad anställning. post doc är inte tillräckligt för meritering och forskarbanan kan alltså svårligen kombineras med föräldraskap. Systemet straffar alltså den som vill meritera sig och tillföra kunskap och kompetens. Dessutom slår detta system värre mot kvinnor än mot män. Genom att räkna vidareutbildning inom yrket som överhoppningsbar tid skulle unga forskare slippa utförsäkras. För kvinnliga forskare skulle det innebära ökad takhöjd under glastaket och låta dem välja den karriärväg de föredrar, snarare än den som medger familjebildning.
mot · H102Sf227 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda ersättningsnivån till föräldrar vid tvillingfödsel. Det föreligger en problematik, viktig att observera, gällande ersättningsnivån för föräldrar vid tvillingfödsel. För ett barn får man 480 så kallade föräldrarpenningsdagar. För tvillingar får man 480 + för båda barnen. Föräldrar som däremot först får ett barn och ytterligare ett barn innan föräldradagarna gått ut får . Detta bör vara ett viktigt observandum. Den ena tvillingen får enbart , och det är på sjukpenningnivån och 90 på lägsta nivå. Ofta blir tvillingar också förlösta med snitt. Det tillsammans med påfrestningen att bära två barn innebär tid att återhämta sig efter födelsen. Det är inte orimligt att tänka sig att båda föräldrarna kan få föräldrapenning tillsammans . Tvillingar har ju liksom andra små barn behov av omvårdnad och omhändertagande. Vi behöver se över ersättningsnivåerna för föräldrapenningen vid tvillingfödsel.
mot · H102Sf233 · 2013-10-01 00:00:00 — Unga vuxna med funktionsnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka möjligheten till arbete för unga vuxna med funktionsnedsättning. Ungefär 31 000 unga vuxna uppbär aktivitetsersättning (tidigare kallat förtidspension). De flesta vill söka arbete efter avslutad skolgång. Enligt tidigare siffror från är det av dessa endast en av 20 som får rehabiliteringsinsatser inriktade på arbetsmarknaden. För de flesta personer med någon form av funktionsnedsättning innebär det en uppförsbacke att komma ut på arbetsmarknaden, speciellt om inte särskilda åtgärder görs för att anpassa arbetsplatser eller möjligheter till att färdas till och från jobbet. Att få en möjlighet till arbetsträning och praktik i första hand kan vara ett viktigt steg på vägen att prova sig fram till vilken typ av jobb som passar. Arbetsgivarna behöver därför mera av riktad information från Arbetsförmedlingen, och Handisam, för att få stöd och ökad kunskap om det arbetshinder som föreligger. Arbetsförmedlingens kampanj om att se kompetens och inte funktionsnedsättning, liksom inte minst Icas tv-reklam har bidragit till en större medvetenhet om behoven av att anställa personer med arbetshinder, men fler insatser krävs. har tidigare krävt att statliga arbetsgivare ska ta sitt ansvar och anställa minst 10 000 personer med funktionsnedsättningar. Många med psykiska funktionsnedsättningar har en stöd-/kontaktperson som är viktig i vardagen för sociala kontakter. Att få praktik eller arbetsträning kan vara ett stort steg och att få ha med sin stöd-/kontaktperson skulle betyda mycket. finns handledarstöd för arbetsgivare att söka medel för men det borde alltså finnas medel även för den här typen av stödinsats för individen. Likaså behöver unga människor med funktionsnedsättningar i högre grad uppmuntras till vidare studier. De flesta som söker arbete möter en stor konkurrens; att då även ha lägre utbildning än många andra minskar ytterligare deras chanser på arbetsmarknaden. Rehabiliterande insatser inriktat på arbete, utökad information till arbetsgivare om kunskap och stöd för att ta emot personer med funktionsnedsättningar, en utredning om ett inrättande av ett särskilt ekonomiskt stöd till stöd/kontaktpersoner och att fler av dessa unga utbildar sig är nödvändiga. Detta vill jag att tillkännager för regeringen.