ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102XS25086 · 2013-09-30 00:00:00 — Arbetsinriktad rehabilitering för personer med sjukersättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsinriktad rehabilitering för personer med sjukersättning. Personer som har sjukersättning (tidigare benämnt förtidspension) enligt tidigare regler får inte det stöd de behöver när de blir redo för arbetsinriktad rehabilitering. Dessa personers hälsa kan ha förbättrats genom tidens läkning eller att ny behandling medför en viss eller till och med hel arbetsförmåga. Eftersom de kanske aldrig har varit i, eller varit frånvarande från, arbetslivet är det rimligt att de behöver stöd och hjälp med arbetsinriktad rehabilitering. har ingen myndighet möjlighet att erbjuda stöd på lika villkor som andra utan sjukersättning är berättigade till. ger beskedet till dessa personer att de inte är deras ansvar, att de inte är ett ärende som de arbetar aktivt med. Arbetsförmedlingen ger beskedet att de bara tar emot personer med sjukersättning om de remitterats utav . Berörda personer är då utlämnade att klara sin egen rehabilitering, utan stöd från den myndighet som beviljat sjukersättningen eller den myndighet som har möjligheterna att stötta i de arbetsinriktade åtgärderna. Detta får till följd att de vid en arbetsprövning står utan försäkringslösningar, både för sig själv och för arbetsplatsen. Arbetsgivare som skulle kunna tänka sig ställa upp vågar därför inte erbjuda en plats för arbetsprövning. Eftersom vi har som målsättning att alla som kan och vill arbeta skall arbeta bör dessa personer få stöd från berörda myndigheter för att komma ut i arbetslivet och till delvis eller helt egen försörjning. Regeringen bör överväga möjligheterna till att göra arbetsinriktad rehabilitering tillgänglig för personer med beviljad sjukersättning.
mot · H102XS25090 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av översyn av upphovsrättslagen 1960:729. I finns en privat ekonomisk förening, CopySwede, med rätt att ta ut en privatkopieringsersättning på varor särskilt ämnade för privatkopiering. När det här infördes var de varor som då avsågs VHS och kassettband. Dessa produkter kunde säljas tomma och användas för att spela in TV- och radioprogram samt att kopiera den musik och film man köpt i affär. ser det annorlunda ut. finns denna avgift på allt från CD/DVD skivor, MP3spelare, externa hårddiskar, USB-minnen och mobiltelefoner med inbyggt minne och med möjlighet att spela upp musik i telefonen. Att MP3spelare och CD/DVD skivor berättigar till privatkopieringsersättning finns det en viss förståelse för, men att inkludera USB-minnen och externa hårddiskar är svårare att förstå, när användningen av dessa produkter till största delen består av att lagra egenproducerat material som semesterbilder eller film på barnen. Det är även svårt att förstå varför mobiltelefoner omfattas av denna avgift, då telefoner i första hand är tänkta att ringa med. Att skaparna av upphovsrättskyddat material ska få betalt för sina alster är självklart, men lika självklart är det att privatpersoner ska kunna kopiera de alster man köpt för eget bruk. Här uppstår en konflikt som måste lösas, har den lösts med hjälp av CopySwede och privatkopieringsersättning på produkter särskilt ämnade för privatkopiering. Detta fungerar uppenbarligen inte längre. Därför behövs en översyn av lag 1960:729. i (S)
mot · H102XS25103 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över system som rör föräldraförsäkringen samt lagstiftningen i syfte att modernisera och underlätta jämställt föräldraskap. Alla barn har rätt till båda sina föräldrar, det fastställs av både och av svensk lag. Ändå finns det en del i övrigt att önska när det gäller efterlevnaden av detta. Ett exempel är skillnaderna i uttag av föräldraförsäkringen. Här tar papporna ut betydligt mindre än mammorna, vilket naturligtvis påverkar barnens rätt till umgänge med båda sina föräldrar. Målet är att föräldraförsäkringen ska delas lika mellan föräldrarna, men som ett steg på vägen ska den delas i tre lika delar. Ett annat sätt att arbeta för ett jämställt samhälle där barn får tillgång till båda sina föräldrar är att redan innan barnets födelse arbeta med jämställda föräldrasamtal. Blivande och nyblivna föräldrar får föräldrautbildning och där skulle man också tydligare kunna fokusera på hur man i vardagen delar lika på ansvaret att fostra ett barn. När det gäller barn som hamnar i en situation där föräldrarna skiljer sig är det ofta än mer komplicerat. När föräldrarna har olika åsikter om vad som är bäst för barnet och har svårt att samarbeta riskerar barnens rätt till båda föräldrarna också att åsidosättas. Där är det nödvändigt med samarbetssamtal mellan föräldrarna för att resultatet ska bli så bra som möjligt. Det är inte föräldrarnas rättigheter som ska stå i fokus, utan barnets. Ingen förälder ska med självklarhet, utan att en ordentlig utredning gjorts, anses vara mer eller mindre lämplig än den andra föräldern när det gäller att ta hand om sina barn. Det finns flera områden där vi måste tänka om och förnya lagstiftningen så att den passar in i ett modernt . Vi kan inte bygga vårt samhälle på att alla är heterosexuella, aldrig skiljer sig, alltid är sams och alltid följer . Inte minst med tanke på barns rätt till båda sina föräldrar bör vi se över våra rådande lagar och praxis i syfte att modernisera.
mot · H102XS25105 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att ge i uppdrag att, i samverkan med berörda kommuner och ideella organisationer, även ta ett ansvar för de asylsökandes sociala situation i avvaktan på beslut. Krig, kriser och oroligheter i vår omvärld gör att antalet människor som söker asyl i ökar. För oss är det självklart att som land ska ha en öppen och generös hållning till människor som fördrivs eller tvingas på flykt. Många av landets kommuner vill och tar också ett stort ansvar för asylsökande även om det är som ansvarar för verksamhet och placeringar. Det är vanligt att många asylsökande i avvaktan på utredning och beslut placeras på mindre orter runt om i vårt land eftersom det där finns ett överskott av tomma lägenheter. I län har vi många mindre kommuner och orter som får sådana placeringar. Majoriteten av de asylsökande är yngre, ensamstående män men också barnfamiljer som kommer från många olika länder och placeras i tomma hus, hotell eller boenden i mindre orter och samhällen. Det är inte konstigt om det ibland uppstår problem och kulturella krockar i en sådan miljö. Den risken förstärks dessutom av att det inte finns något socialt stöd eller sociala aktiviteter för de asylsökande de befinner sig på orten. utgörs stödet enbart av besök av en kontaktperson från och visst boendestöd. Vi ska ha ett generöst flyktingmottagande i vårt land. Vi ska också ha en så snabb och effektiv asylansökningsprocess som möjligt och smidiga kopplingar till arbetsmarknaden. Men behöver också de asylsökande väntar och i den pressade sociala situation de befinner sig i ta ett större ansvar för den sökandes sociala situation . Ett arbete som mycket väl kan samordnas och organiseras i samverkan med berörda kommuner och ideella organisationer.
mot · H102XS25110 · 2013-09-30 00:00:00 — En nationell strategi för att främja evenemangsnäringen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell strategi för att främja evenemangsnäringen. Det behöver utvecklas en sammanhållen strategi som förbättrar den svenska evenemangsnäringen. Strategin behöver utveckla modeller, som fördelar kostnader och intäkter på kort såväl som på lång sikt. Strategin bör åläggas staten, som i samarbete med idrottsrörelsen, kulturlivet och besöksnäringens organisationer koordinerar arbetet kring de stora internationella evenemangen. Det främsta hindret till att genomföra stora internationella evenemang är oftast finansiell osäkerhet. Kostnaderna i form av arrangemangets genomförande kommer , medan samhällsvinsten i form av ökad sysselsättning, momsintäkter och eventuella bidrag tillkommer . Denna brist på likviditet under korta perioder, gör att går miste om evenemang som hade varit samhällsekonomiskt lönsamma. Svensk evenemangsnäring är stark med goda förutsättningar för framtiden, men behöver ständigt utvecklas för fortsatt vara konkurrenskraftig. Vi anser att bör vara världsledande inom internationella evenemang inom till exempel musik, kultur, konferens och idrott. Genomförandet av sådana evenemang har positiva samhällseffekter i form av fler jobb och ökade skatteintäkter, som det positionerar internationellt. Den internationella konkurrensen är hård och evenemangsnäringen i måste ständigt utvecklas för att inte att förlora mark. i (S)
mot · H102XS25125 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över den svenska mineralstrategin så att samexistens mellan rennäring och gruvnäring ska kunna vara möjlig. Fler och fler gruvbolag blir intresserade av att exploatera i . Det är billigt och relativt lätt att få tillstånd till prospektering. Det handlar om att etablera eventuellt storskalig gruvdrift i naturkänsliga områden med risker för både fast mark och vatten. Men det handlar också i många fall om, som i norra , att göra stora ingrepp på en annan näring, nämligen rennäringen. Det handlar om rennäringens fortsatta existens och överlevnad men även den samiska kulturens överlevnad i området. Renskötseln är basen i den samiska kulturen, och om renens vandringsvägar skärs av och möjligheten att förflytta sig till vinterbete omöjliggörs upphör möjligheten att bedriva rennäring. har påtagit sig ett ansvar för den samiska befolkningen, deras rätt att utöva sin näring och skydda och bevara den samiska kulturen genom att rösta ja till FN:s deklaration om ursprungsfolkens rättigheter och anta lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. I den ramkonvention om skydd för nationella minoriteter som utarbetat och som antagit har också påtagit sig ett ansvar för att leva upp till den samma. Vid senaste granskning under området medbestämmande och veto togs frågan om samråd upp. Enligt nuvarande lagstiftning, däribland rennäringslagen, och , innebär det att den berörda samebyn ska beredas tillfälle att yttra sig innan något beslut fattas. Regionalt finns det rennäringsdelegationer som tar upp frågor som rör markupplåtelser och annat av väsentlig betydelse för samernas användning av marken. Att yttra sig är inte det samma som samråd och stora kultur och miljövärden står på spel. När det gäller gruvetableringar har FN påtalat att urfolkens samtycke krävs, inte bara möjligheten att få yttra sig. Valet står mellan ett kortsiktigt ekonomiskt intresse från gruvbolag från alla delar av världen och bevarandet av den samiska kulturen, mark av nationellt intresse och möjlighet att även i fortsättningen kunna bedriva rennäring. Det borde vara ett lätt val. i (S)
mot · H102XS25127 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn i arbetsskadeförsäkringen så att kvinnor och män behandlas lika i bedömningen av arbetsrelaterade skador. Arbetsskadeförsäkringen har många allvarliga brister och måste bli mer rättssäker och jämställd. Alla bör ha rätt till professionella bedömningar vid arbetsskadeutredningar. Studier visar att det fysiskt tyngsta arbetet utförs av personal inom vård- och omsorgssektorn. Detta styrks av att exempelvis undersköterskor står för av alla anmälningar när det gäller arbetsrelaterade skador. av alla förvärvsarbetande i vård- och omsorgssektorn utgörs av kvinnor. Om de får en arbetsrelaterad skada, är det nästan omöjligt för dem att få ut ersättning från försäkringen. Generellt sett är det lättare för män att bli beviljade ersättning från arbetsskadeförsäkringen. I en rapport från Inspektionen för Socialförsäkringen (Rapport 2011:15) konstateras att av de ansökande kvinnorna fick sin ansökan beviljad, medan andelen var för männen. Vård- och omsorgssektorn kommer att ha stora pensionsavgångar och har stora rekryteringsbehov – men hur många vill arbeta inom en sektor där det inte finns något skydd i fall en arbetsolycka inträffar? För att få en arbetsskadeförsäkring som är jämställd är det viktigt att tillämpningen av arbetsskadeförsäkringen ses över så att kvinnor och män behandlas lika i bedömningen av arbetsrelaterade skador.
mot · H102XS25129 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av satsningar på nya offensiva investeringar för att tjänstesektorn även framöver ska ha en gynnsam utveckling. Besöksnäringens starka utveckling har ritat om den regionalpolitiska kartan. Den ökande turismen har varit explosionsartad. Enligt UNWTO, , kommer den globala turismen att växa med till 2020 och i . Näringen har en stor geografisk spridning till skillnad från andra tjänstebranscher som oftast är koncentrerad till storstäder. En fortsatt tillväxt i branschen, inte minst genom ökad internationell turism, kan därför skapa nya utvecklingsvägar för en rad mindre regioner. Till län välkomnar vi hundratusentals besökare från när och fjärran till länets storslagna natur, till spännande turistmål och unika kulturskatter. Den unika naturen och världsarvet på , värld i och Glasriket är några av starkaste varumärken och därför också nationella angelägenheter. Besöksnäringen är en av snabbast växande näringar och sysselsätter närmare 200 000 människor. Här jobbar fler ungdomar och människor med utländsk bakgrund än i någon annan näring. Det är också en näring som stimulerar till egenföretagande. Därför behövs det nya offensiva investeringar för att tjänstesektorn även framöver ska ha en gynnsam utveckling. Besöksnäring och turism är en viktig del av tjänstesektorn där län har en stor framtidspotential. Staten bör, i samarbete med kommuner, föreningar och företag, ta ett ökat ansvar för att locka besökare till . Att gemensamt arbeta för att stärka en positiv bild av skapar både jobb och intäkter.
mot · H102XS25130 · 2013-09-30 00:00:00 — Internationella idrotts- och kulturevenemang tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om internationella evenemang. växer som turistnation och allt fler stora idrotts- och kulturevenemang arrangeras i . Internationella evenemang är mycket större än enskilda konferenser, konserten eller turneringen och kan ha stor betydelse för som nation och inte minst för den ort som står värd för arrangemanget. , Vätternrundan och Ironman är exempel på arrangemang som satt på kartan internationellt och lockat tusentals idrottsutövare till vårt land. har bra förutsättningar att vara värd för större evenemang men riskerar att tappa mark och bli frånsprunget av andra länder. Det behövs en strategi för genomförandet av stora internationella evenemang inom idrott och kultur samt för större konferenser och liknande. Den bör tas fram i samarbete med idrottsrörelsen, kulturlivet och besöksnäringens organisationer. Resurser ska användas till att i större utsträckning dra fördel av universitetens och högskolornas internationella nätverk och möjligheter att arrangera internationella forskarkonferenser och liknande. Regeringen bör samordna och fokusera resurserna för bästa genomslag, till exempel genom att utlysa ett idrottsår, ett mötesår och ett kulturår, med syftet att fokusera på att arrangera ett flertal internationella evenemang när det gäller idrott, möten och när det gäller kultur under respektive år. Det är viktigt att granska förutsättningarna för lämpliga internationella evenemang, kanske till och med ett , i . Intresset i närings- och idrottsliv ska undersökas och när förutsättningarna finns ska ett förslag till ansökan om att få stå värd för arrangemanget tas fram.
mot · H102XS4038 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om finansiering av infrastruktur. Behovet av investeringar i den nationella infrastrukturen i form av vägar och järnvägar är omfattande i . Kommuner och regioner deltar därför i finansiering av bland annat statliga vägar för att få angelägna projekt i gång. Det sker genom anslag till projektet och genom investeringar i anslutande vägar och liknande åtgärder. träffade 2009 ett avtal med om medfinansiering av en ny bro på över Sundsvallsfjärden med . Syftet med att kommunen satsade pengar i ett statligt projekt var att tidigarelägga byggandet av bron. Kommunen ville av miljö- och framkomlighetsskäl styra bort den tunga genomfartstrafiken från stadens centrum. Enligt avtalet skulle en broavgift tas ut av den tunga trafiken som kör över den nya bron. Personbilar skulle vara avgiftsbefriade. I samband med beredningen av infrastrukturpropositionen, som lades fram till , uppkom att det saknas finansiering för projektet i sin helhet och därför har , på regeringens uppdrag, föreslagit en avgift även för persontrafiken med hänvisning till Eurovinjettdirektivet. Detta direktiv fanns när avtalet undertecknades och stadgar att lastbilar inte ska subventionera annan trafik, utan endast stå för sina egna kostnader. På samma sätt bygger man i en ny bro över för att få bort genomfartstrafiken från centrum. Staten har avkrävt en medfinansiering av kommun på samt investeringar i bland annat gång- och cykelvägar. I avtalet om medfinansiering stadgas att personbilar ska betala per resa och tyngre trafik . Ett tak finns för personbilstrafiken på totalt. vill att höja avgiften och ta bort taket. Det är inte acceptabelt att regeringen efterhand ändrar ingångna avtal. Det är inte heller rimligt att kommuninvånarna ska betala respektive bro två gånger, dels genom medfinansiering, dels genom broavgifter. För kommunerna är det viktigt att av miljöskäl minska biltrafiken i stadens centrum. En broavgift för persontrafiken i eller en höjd avgift i skulle motverka denna ambition. Regeringen har beslutat att använda sig av medfinansieringsprincipen för att få igång angelägna byggprojekt snabbare. försöker man lägga ett större finansiellt ansvar på kommunen. Detta har kraftigt kritiserats bland annat av kommuner och landsting, som menar att kommunerna ska kunna lita på att ingångna avtal med staten gäller. Byggande av vägar, järnvägar och annan nationell infrastruktur är ett statligt ansvar. Kommuner eller regionen ska endast i undantagsfall delta i finansieringen, eftersom deras huvuduppgift är att ansvara för skola, vård och omsorg. När så sker, ska det under inga omständigheter vara möjligt för staten att frångå gällande avtal.
mot · H102XS4091 · 2013-09-23 00:00:00 — Telefoni - en rättighet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avbrott i telefonnätet. Efter en varm sommar finns det risk att stormar och oväder ökar och vi närmar oss nu den årstid då vi kan befara att förekomsten av stormar och oväder ökar. Många människor framför allt på landsbygden oroar sig för följderna bland annat när det gäller teletrafiken. är det allt för många runt om i landet och särskilt i glesbygden som får avbrott i telefonnätet vid oväder. Störningar i telenätet är ett av problemen. Vi kan konstatera att det finns människor som har avbrott i teletrafiken . Det är inte rimligt att så många ska drabbas av störningar i telenätet. Det är inte bara privatpersoner utan också företag som berörs. En annan allvarlig aspekt är att det inte går att nå SOS Alarm. Ett ersättningssystem liknande det som finns för elkunder skulle sätta en effektiv press på teleoperatörerna att öka tillförlitligheten och driftsäkerheten.
mot · H102XS4121 · 2013-09-30 00:00:00 — Rätt att använda tjänstebil i annat land inom EU tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätt att nyttja tjänstebil vid arbetspendling till annat land inom EU. Det är allt mer förekommande för många arbetstagare att arbetsort och bostadsort inte är den samma med dagpendling som följd. Så är även fallet i . Men i är halva omlandet och därmed stora delar av arbetsmarknaden i ett annat land . För många i är därför den finska arbetsmarknaden en betydelsefull chans till ett jobb. Men tyvärr finns fortfarande ett antal nationella regler som motverkar och försvårar arbetspendling över en riksgräns oaktat att länderna är anslutna till Europeiska Unionen som förespråkar fri rörlighet över gränser inom unionen. Ett exempel på det är begränsningar att använda tjänstebil då finsk tjänstebil endast får användas i . Det innebär att en person som arbetar i och bor i och som av sin arbetsgivare får en tjänstebil inte kan nyttja den . Efter det bör man byta bil eller registrera den i . Detta förhållande motverkar fri rörlighet och blir ett hinder för arbetspendling och chans till jobb som måste undanröjas.
mot · H102XS6047 · 2013-09-30 00:00:00 — Stärk det finska minoritetsspråkets ställning i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det finska minoritetsspråkets ställning i . utsåg regeringen ett antal kommuner att vara s.k. Finska förvaltningsområden. Ytterligare kommuner har anslutit sig frivilligt. Reformerna har sakta men säkert börjat ge effekter och det är dags att höja tempot och förhoppningsvis få fler kommuner och landsting att bli finska förvaltningsområden. är det helt rimligt att hela ska omfattas av samma rättigheter som dagens förvaltningsområden. Det behövs ett tydligt nationellt språkpolitiskt handlingsprogram. Rätten till finskspråkig förskola måste garanteras i praktiken. Föräldrarna måste få mer information för att våga satsa på finska hemma. Modersmålsundervisning: specificering behövs gällande minimiomfattningen; kravet på grundläggande kunskaper måste slopas. Nivån på den svenska ratificeringen av minoritetsspråksstadgans 8 artikel måste höjas (tvåspråkig undervisning, stärkt modersmålsundervisning, nybörjarundervisning). Skolan måste tas med i minoritets- och minoritetsspråkslagen. Rekryteringsplaneringen måste påbörjas innan en stor del av den befintliga finskkunniga barn- och äldreomsorgspersonalen och lärarkåren går i pension. Användningen av finska språket hos olika personalkategorier måste främjas effektivt. Särskilt yngre personer i den s.k. andra och tredje generationen måste stödjas och uppmuntras att använda finska i sitt arbete och i vardagen generellt. Finskan är ett nationellt minoritetsspråk enligt lagen, men hur ska riksdag och regering möta upp den kritik som framförts av avseende bristen på lärare, läromedel och lärarutbildningar för de nationella minoritetsspråken. Hur kvalitetssäkras utbildning i det finska språket så att det blir likvärdigt över hela landet. Hur får vi finska språket att bli en merit och ett krav vid ansökningar till vissa kommunala och landstingskommunala tjänster. Det bor ca 675 000 sverigefinländare i . Det motsvarar av hela landets befolkning. Många av dem som flyttade till på 50-60 talen börjar bli äldre, vilket betyder att behoven av vård och omsorgsservice med finska som språk ökar för . Det är färre äldre barn som läser och talar finska , vilket i sig minskar möjligheterna till att få en bra språkgrund och givetvis en extra merit vid framtida yrkesval. Det behövs helt enkelt ett nationellt språkpolitiskt handlingsprogram för det finska minoritetsspråket.