ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Ju440 · 2013-10-01 00:00:00 — Slopande av licenskrav på mynningsladdare tillverkade efter 1890 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att mynningsladdade vapen helt bör befrias från licenskrav. I 1 kap. 4 § punkt b vapenlagen (1996:67) stadgas att lagen inte omfattar mynningsladdade vapen om de är tillverkade . Är vapnet tillverkat 1891 eller senare omfattas det inte av undantaget. Det finns en stor mängd föreningar och privatpersoner som begagnar mynningsladdade vapen för uppvisningar och för så kallade reenactment (historiskt återskapande). Mynningsladdade skjutvapen laddas med lösa ingredienser som alla förs in från mynningen. Dessa vapen är ofta dyra och spelar en omistlig roll i återskapandet av historien eller som en del i privatpersoners hobby eller för offentliga uppvisningar. Det finns exakta kopior av dessa vapen. Kopiorna som i tekniskt utförande och utseende överhuvudtaget inte skiljer sig från sina historiska förlagor är inte lika känsliga för nötning eller skador som antika vapen ofta är. De skulle med andra ord utgöra ett fullgott komplement till sådana verksamheter utan att man riskerar att slita på historiska föremål. Dessa moderna kopior omfattas dock av vapenlagens krav på licens och blir därmed svåra och onödigt dyra och tidskrävande att skaffa sig, trots att de inte alls skiljer sig från sina historiska kopior. Motioner om avskaffande av licenskrav har tidigare lagts fram i kammaren och röstats ner. Argumentet har varit att dessa moderna kopior har en fungerande skjutmekanism och ska användas för tävlingsskytte. Detta är fallet även med de historiska förlagorna. De bägge kategorierna skiljer sig endast i fråga om tillverkningsdatum. Att då förbjuda de moderna varianterna förefaller inte vara något annat än klåfingrig förbudsiver. Mynningsladdade vapen tillverkade även bör helt undantas den svenska vapenlagen. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · H102K248 · 2013-10-01 00:00:00 — Gör det möjligt för ministrar att vara föräldralediga tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av reglerna så att även statsråd kan vara föräldralediga. Det är inte längre så att riksdagsledamöter eller statsråd är människor i icke barnafödande ålder. Flera åtgärder vidtas för att underlätta föräldraskap och arbete, inte minst föräldraförsäkringen där politiken gett förutsättningar för både kvinnor och män att ta ut föräldraledighet. Som riksdagsledamot har man möjlighet att ta ut föräldraledighet, dock inte partiellt, men när det gäller statsråd verkar inte regelverken hängt med. Då ministrar även är normsättande i samhället är det viktigt att visa att det går att förena uppdraget med föräldraledighet. Hinder bör undanröjas i lagar och regler som försvårar för statsråd att kombinera föräldraskap och uppdrag i regeringen. Det behövs en översyn av reglerna så att även ministrar kan vara föräldralediga. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.
mot · H102K249 · 2013-10-01 00:00:00 — Antalet ledamöter i riksdag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska antalet ledamöter i riksdag. Den svenska har många ledamöter, hela 349. Det är många jämfört med de flesta andra jämförbara länder. Undersökningar visar att en svensk riksdagsledamot representerar cirka 27 000 svenskar. I är liknande siffror cirka 125 000, i cirka 100 000 och i cirka 77 000. Även jämfört med våra nordiska grannar, omräknat efter antal invånare, så har vi fler ledamöter i riksdag. Jag är helt övertygad om att få skulle märka om det fanns 50 eller till och med 100 färre riksdagsledamöter. Jag tror inte heller att demokratin skulle bli lidande. För vad säger att just 349 är det perfekta antalet för en bra demokrati? Det är väl mest ett resultat av politiskt kompromissande, i detta fall då vi gick över till en kammare. Jag har heller aldrig hört något krav på att vi borde ha fler ledamöter i för att få en bättre demokrati. Några invänder då att det blir svårare att komma i kontakt med riksdagsledamöterna ifall de är färre. Inte heller detta tror jag särskilt mycket på utan det handlar väl mest om hur ledamoten lägger upp sitt riksdagsarbete. Många ledamöter, vad jag sett och uppfattat, organiserar sitt uppdrag väldigt konstigt. Det är många ledamöter som har flera uppdrag utanför huset, såväl i privata företag som i kommunfullmäktige eller regionfullmäktige. Genom att ge riksdagsuppdraget mer status och göra det viktigare kanske det får till följd att ledamöterna koncentrerar sig bättre på ett uppdrag; att vara ledamot i riksdag. Det tror jag skulle vara positivt. Jag tycker inte heller att frågan om kostnaden för är ointressant. En ledamot kostar bara i arvoden med mera . Till detta kommer sedan den fasta kostnaden, det vill säga och förvaltningen, på nästan lika mycket. Trots att frågan har utretts genom årens lopp så tror jag det kan vara lämpligt med en ny utredning som ser över frågan om en minskning av antalet ledamöter i . En viktig aspekt är att säkerställa att mindre partier är representerade över stora delar av landet. Detta tror jag kan säkerställas genom att ha kvar eller till och med utöka antalet utjämningsmandat. Detta bör utredningen särskilt se över. För att citera förra talmannen och socialdemokraten som (SvD 14/7 2007) argumenterade för ett färre antal riksdagsledamöter: skulle bli aktivare och därmed intressantare. är det för lätt att komma in. som det är för lätt att inte vara där.
mot · H102K260 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över vilka öppna register som det kan finnas skäl att förändra för att stärka människors integritet. Allt fler får sina identiteter kapade och med det stora problem för att komma till rätta men det man utsatts för. Det är inga större svårigheter att hitta människors identiteter som ofta ligger vidöppna att hämta i olika register, därtill ofta serverade på en karta som gör det extra lätt att hitta människors bostäder. Några förfrågningar efter att tittat till någon bilfärja gör det lätt för människor med brottsliga avsikter att lugnt konstatera var inbrottet kan göras utan större risker för upptäckt. Tanken med offentlighet är god, men skall gälla offentliga verksamheter där innevånarna kan följa vilka vägar deras skattepengar vandrar. Detta bör dock inte gälla privatpersoners uppgifter: deras adresser och liknande kan säljas till företag för att göra reklaminsatser eller snarlika utskick till privatpersoner. Här borde i vart fall godkännande ges för att privatpersoners uppgifter skall få användas. Det finns goda skäl att regeringen tillsätter en utredning för att se över vilka öppna register som det kan finnas skäl att förändra för att stärka människors integritet.
mot · H102K264 · 2013-10-01 00:00:00 — Kundnöjdheten hos våra statliga myndigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en översyn av statliga myndigheters redovisning av kundnöjdhet. finns enligt SCB 365 olika statliga myndigheter. En myndighet för årets . Alla arbetar de i svenska folkets tjänst, dels med myndighetsutövning, dels med uppdraget att ge svenska folket god service. I båda fallen är deras beslut avgörande för medborgarnas väl och ve. Som medborgare har man därför rätt att ställa krav på att myndigheten är korrekt i sin myndighetsutövning, är respektfull mot sina kunder och att man alltid eftersträvar att ge bästa möjliga service. för kvalitetsutveckling (SIQ) och Svenskt Kvalitetsindex (SKI) genomförs regelbundet mätningar av kundnöjdhet, kvalitetsutveckling samt medarbetarstudier i offentlig sektor. Den senaste mätningen visar på en påfallande låg kundnöjdhet vad gäller Arbetsförmedlingen, och (privat), medan kundnöjdheten är stor vad gäller , Transportstyrelsen och våra universitet och högskolor. Ansvaret vilar tungt på våra myndigheter att, utifrån sitt uppdrag som serviceinstans i svenska folkets tjänst, tillgodogöra sig resultaten och överväga vilka åtgärder man ska vidta för att öka såväl kundnöjdhet som förtroende. Oavsett om det handlar om Transportstyrelsen, , Arbetsförmedlingen, eller Verket för Högskoleservice, måste kundens (det vill säga medborgarens) intressen stå i fokus. Det borde därför vara rimligt att våra 365 statliga myndigheter när de lämnar in sina årsredovisningar, också redovisar hur kundnöjdheten ser ut och vilka åtgärder de avser vidta för att öka denna.
mot · H102K269 · 2013-10-02 00:00:00 — Rätten till allmänna handlingar med information om privatpersoners ekonomi tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten att tillgå och publicera integritetskänsliga uppgifter om privatpersoner. Återkommande möts vi av löpsedlar som talar om vem eller vilka som är rikast i kommunen. Kanske det är intressant att veta offentliga personers årsinkomster men att dessutom hitta detaljer från deras deklarationer i övrigt i media, kan knappast vara av allmänt intresse. Det händer att bland annat företagsledare blir utsatta för kriminella handlingar just på grund av att familjens ekonomiska ställning blivit känd, antingen genom taxeringskalendern eller därför att någon begärt ut deklarationsuppgifter. En handling är allmän om den förvaras hos en myndighet och enligt särskilda regler anses inkommen dit eller upprättad där. Man behöver inte identifiera sig för att se en offentlig handling. Det är riktigt utifrån offentlighetsprincipen, men att samma sak kan gälla privatpersoner, kan i vissa fall ifrågasättas. Att begära kreditupplysning på en privatperson eller ett företag kan inte göras anonymt, där notifieras personen det gäller om vem som begärt upplysningen och i vilket syfte. På samma sätt borde en begäran om utlämnande av deklarationsuppgifter hanteras, där även ett legitimt behov för användande av uppgifterna skulle krävas. Offentlighetsprincipen tjänar på många sätt vår demokrati väl. Men med ökad tillgänglighet och nya enklare metoder att få tillgång till och sprida integritetskänsliga uppgifter om privatpersoner har offentlighetsprincipen kommit att missbrukas. Det finns därför skäl att se över hur offentlighetsprincipen kan upprätthållas som tillgången till och spridningen av uppgifter om privatpersoner när legitimt syfte saknas begränsas. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102K270 · 2013-10-02 00:00:00 — Ett utökat samarbete mellan , och inom utrikesrepresentationen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett utökat samarbete mellan , och med avseende på ambassader, representationer, delegationer och konsulat. har över hundra utlandsmyndigheter, som inkluderar ambassader, representationer, delegationer och konsulat. Tillsammans med de cirka 400 honorärkonsulaten bildar de utrikesrepresentationen. har diplomatiska förbindelser med i stort sett alla självständiga stater i världen. I ungefär hälften av dessa har en diplomatisk representation. I länder där inte har någon ambassad är det vanligt att utnämna en svensk ambassadör i ett närbeläget land till sidoackrediterad ambassadör. Det innebär att ambassadören är representant i det landet på distans och sköter förbindelserna genom regelbundna besök. Våra nordiska grannländer har ungefär samma upplägg på sin utrikesrepresentation. Mellan de nordiska grannländerna , och finns många likheter. Våra demokratier och politiska system är snarlika, våra rättsväsen likaså, och flertalet gånger har länderna samarbetat inom ramen för det nordiska samarbetet. Språkligt är svenska, danska och norska sprungna ur samma språkstam, vilket medför att medborgare oftast har lätt att förstå varandra. Mot bakgrund av detta torde ett utökat samarbete inom respektive lands utrikesrepresentationer vara möjligt. I finns ett bra exempel på samarbetet mellan de nordiska ländernas beskickningar. Vardera nordiskt land har sin byggnad, men samtliga byggnader omges sedan av ett skal som ger intrycket av att det är en och samma byggnad. Syftet med detta är att påvisa att de nordiska länderna har mycket gemensamt, men ändå är skilda stater. Det finns även en gemensam nordisk matsal samt olika utställningshallar. Samarbetet bör ses som en utgångspunkt för vidare samarbete över landsgränser och ambassaderna. Med tanke på de eventuella språkliga skillnaderna mellan , och kontra och bör ett utökat samarbete främst inledas med våra grannländer och i syfte att tillsammans täcka ett större område med sina utrikesrepresentationer samt minska sina kostnader för administration, servicetjänster etc.
mot · H102K272 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en översyn av antalet riksdagsledamöter. Efter en grundlagsutredning som arbetat under har ett par viktiga frågor hanterats som resulterat i en reformering av regeringsformen. Det blir ingen konstitutionsdomstol som den i i , däremot avskaffas i alla fall uppenbarhetsrekvisitet. På så sätt understryks grundlagarnas betydelse, Lagrådets och domstolarnas självständiga ställning stärks, vilket sammantaget utgör steg i rätt riktning. Det fanns naturligtvis både för- och nackdelar med att vissa grundläggande frågor aldrig behandlades i utredningen, exempelvis den om vårt statsskick – förblir exempelvis en konstitutionell monarki. Dock kan det finnas anledning att ändå gå vidare inom ett område, nämligen antalet riksdagsledamöter. Dagens antal på 349 riskerar att leda till att många hamnar i skuggan av varandra. Med ett färre antal finns en tydligare koppling mellan de valda och väljarna och dessutom får medborgarna det lättare att utkräva ansvar. En konstitution, en grundlag, kan ses som ett lapptäcke av olika lösningar, principer och idétraditioner. Det ena landet är inte det andra likt, även om vi tittar på så nära grannar som , , och som alla kan beskrivas som öppna demokratiska samhällen med tydliga välfärdsambitioner. Vid en internationell jämförelse visar det sig dock att har betydligt färre invånare per parlamentsledamot än många andra länder. Även det talar för en översyn.
mot · H102K276 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra en översyn av möjligheterna till att ersätta titeln kommunstyrelsens ordföranden med titeln borgmästare – allt annat lika. Som så mycket annat kom titeln borgmästare från , . Genom historien har titeln haft olika innebörd och hierarkisk höjd, men i modern tid har ordet kommit att bli synonymt med den roll, det mandat och det uppdrag som tillkommer innehavaren av titeln kommunstyrelsens ordförande. Borgmästartiteln är mycket vanlig runt om i världen och kan därför sägas vara internationellt erkänd. I används titeln borgmästare aningen godtyckligt – främst då i internationella sammanhang som i översättningar och vid möten. Även olika personer kan avses med titeln borgmästare; ibland avses kommunstyrelsens ordförande, ibland kommunfullmäktiges ordförande och ibland även kommunalråd. För att undvika denna kakofoni av godtycklighet bör därför regeringen genomföra en översyn av möjligheten att ersätta titelnamnet kommunstyrelsens ordförande med titelnamnet borgmästare – allt annat lika.
mot · H102K280 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en strategi för hur monarkin kan fasas ut till förmån för ett demokratiskt statsskick. De senaste seklen har och haft en enorm utveckling. Vi har gått från krig och fattigdom till fred och demokrati. Under resans gång har vi förändrat mycket på vägen. Vi har skapat nya grundlagar, byggt infrastrukturer, släppt medierna fria, infört allmän rösträtt och ett allmänt välfärdssystem. Det är många stora förändringar över . Dessvärre har vi missat en grundläggande faktor i vårt land. Det finns fortfarande medborgare i vårt land som inte alls kan välja religionstillhörighet eller framtida värv. De kan inte heller åtalas för brott de eventuellt skulle begå. Det är förstås monarken och hans förstfödde vi avser. Det finns många åsikter om monarkins vara eller icke vara. borde det vara en självklarhet i en modern demokrati att alla behandlas lika. Så även statschefen. Därför tycker vi att det är dags att på allvar se över hur vi kan välja statschef demokratiskt, hur vi representerar på bästa sätt och hur vi gör alla lika inför lagen. Vi föreslår att det på ett parlamentariskt plan skyndsamt formuleras en strategi för hur vi fasar ut monarkin och ersätter den med ett demokratiskt statsskick.
mot · H102K281 · 2013-10-02 00:00:00 — Lagstiftning om penningenheten till grundlagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att flytta formuleringen om penningenheten från riksbankslagen till grundlagen. EU:s valutaunion är i djup kris. Lösningarna som presenteras från etablissemanget handlar om en allt fastare union. I Barrosos öppningstal på i slog han fast att att den nuvarande utformningen av euroområdet bara är tillfällig, eftersom alla medlemsstater utom två är avsedda att bli fullvärdiga medlemmar i i enlighet med fördragen. Uttalandet är ett hot mot svensk demokrati. har inget formellt undantag och irritationen i är stor över att inte redan gått in i valutaunionen, trots att vi i stort sett är det enda land som uppfyller villkoren för medlemskap. Att svenska folket har sagt ett rungande nej till euron i folkomröstning spelar ingen roll för Barroso. Kommissionen försöker nu desperat att rädda valutaunionen. Förslag om ytterligare maktkoncentration till haglar. En summering visar att kommissionen nu kräver inte mindre än fyra nya unioner: en bankunion, en fiskal union, en politisk union och en social union. Det pågår nu ett intensivt arbete i kommissionen för att skapa en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union. Projektet har fått namnet EMU 2:0 för att förmedla en bild av modernitet. Men svenska folket röstade alltså nej till euron mot . ledamöter var varken då eller är nu representativa för svenska folket i denna fråga. var för euron . är det oklart hur ledamöter de facto ställer sig men av folket är mot enligt opinionsmätningarna. Och kan med enkel majoritet föra in i valutaunionen. För att undvika en sådan hantering bör frågan om penningenhet föras in i grundlagen. Detta kan ske gen om att en mening från riksbankslagen överförs till grundlagen, RF 9 kap. 14 §. Den lyder: Penningenheten i kallas krona och delas i etthundra öre. Beslut om ett eventuellt svenskt inträde i valutaunionen skulle då kräva två på varandra lika beslut med mellanliggande val. Det garanterar en demokratisk hantering av frågan om vår valuta. bör därför besluta att formuleringen om penningenheten flyttas från riksbankslagen till grundlagen.
mot · H102K284 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ansvaret för friluftslivets anslag bör flyttas från till . Friluftslivets samhällsnytta är oomtvistad. Det framgår inte minst av de mål för friluftspolitiken som debatterades i . Målen som regeringen formulerar visar att man inte har insett friluftslivets betydelse. fick Svenskt Friluftsliv ansvaret att fördela de statliga anslagen, men anslagen har under de senaste två mandatperioderna i praktiken legat stilla. Det har lett till att friluftslivets organisationer lider av en akut brist på resurser. Ett viktigt skäl till detta är frågornas organisatoriska hemvist i . Det svenska friluftslivet har sin hemvist på . primära ansvarsområden är klimat, hållbar utveckling, biologisk mångfald, kemikalier, kretslopp, natur- och skogsvård, havsmiljö, strålskydd och kärnsäkerhet samt internationellt miljöarbete. Med dessa tydliga ansvarsområden faller det sig naturligt att frågor som rör det svenska friluftslivet hamnar långt ner i prioriteringsordningen. Om de ens någonsin kommer på någon prioriteringslista. Det är ingen acceptabel situation. Med rätt resurser kan nämligen friluftslivet ha avgörande betydelse på många områden i samhället, inte minst när det gäller att minska den stora sjukfrånvaro som hänför sig till vår stillasittande livsstil. En ohälsa som kostar samhället . En bättre ordning skulle vara att låta anslaget till friluftslivet sortera under tillsammans med idrotten. ansvarar för frågor som rör kultur, medier och idrott. Där finns därför handläggare med den nödvändiga kompetensen och intresset för friluftslivets frågor. Det blir också mer naturligt för såväl tjänstemännen och den politiska ledningen för departementet att ha en aktiv och levande dialog med aktörerna inom friluftslivet. En sådan ordning skulle göra att satsade resurser skulle utnyttjas bättre och komma fler i samhället till del. En sådan ordning skulle dessutom leda till en större likformighet mellan riksdag och regeringskansli då frågorna i sorterar under .
mot · H102K286 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa allmänna motionstiden. Motionsrätten är en hörnsten i det svenska riksdagsarbetet. Det är ett viktigt instrument för ledamöter och partier att aktualisera nya frågor, att påverka regeringens förslag och att presentera sin politik. Därför är det märkligt att det bara ska gå att väcka motioner om allting endast varje höst. Tiderna förändras och ett sätt att modernisera och aktualisera vore att kunna väcka motioner året om. Enligt nuvarande regeringsformen och riksdagsordningen som tillkom 1974 fastslogs att den allmänna motionstiden borde pågå i anslutning till att budgetpropositionen lämnades över till . Men är de allra flesta ledamöterna fullt upptagna med att läsa budget och utarbeta egna budgetförslag inom partierna. Att ersätta den allmänna motionstiden med en fri motionsrätt där ledamöter kan väcka motioner året om vore betydligt bättre ur arbetsbelastningssynpunkt både för ledamöter, för partianställda och för utskottssekretariat.
mot · H102K287 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tydligare valsedlar. Under det senaste valet har det kommit många rapporter om valfusk. Det har också framförts synpunkter från främst äldre att det varit svårt att hitta rätt valsedlar i de gemensamma ställen för valsedlar. Vi anser att det behövs en ordentlig analys över vad som behöver göras för att komma tillrätta med dessa svårigheter. Vi tror att en bra åtgärd som skulle öka tydligheten är att valsedlarna förses med partisymboler.
mot · H102K292 · 2013-10-02 00:00:00 — Lättläst för tillgänglighet och inflytande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lättläst information är en viktig förutsättning för alla människors möjlighet till demokrati och inflytande. En fjärdedel av befolkningen är så kallade svaga läsare, av olika skäl och olika bakgrund. Gemensamt för alla är att deras rättigheter till delaktighet och inflytande underlåts genom att information som tillhandahålls av myndigheter och kommuner inte finns tillgänglig på lättläst svenska. Två av tre kommuner erbjuder till exempel inte lättläst webbinformation. Den som upplever sig ha möjlighet att påverka sin livssituation och sitt samhälle mår bättre än den som känner maktlöshet. En viktig del för att kunna känna sig delaktig och för att kunna påverka är tillgången till kunskap. 6 av 10 av landets myndigheter saknar enligt fortfarande någon form av webbinformation på lättläst svenska. Det finns också stora brister hos dem som har lättläst information. I första hand handlar det om att det är väldigt begränsat med tillgång till information men också om form, struktur och navigering. Inriktningsmålen för handikappolitiken –2016 lyfter inte ens fram behovet av lättläst skriftlig information över huvud taget. Mer och mer kommunikation mellan offentliga institutioner och medborgare sker via nätet, och därför är det av största vikt att dessa tjänster också erbjuds på lättläst svenska. Regeringen bör förtydliga ansvaret för myndigheterna att göra sin information tillgänglig på lättläst svenska, och även att lyfta frågan i Kommuner och Landsting som också bär ett stort ansvar för människors möjlighet till demokratiskt inflytande och till att ta del av de tjänster som erbjuds.