mot · H102U303 · 2013-10-04 00:00:00 — På så sätt stärktes ytterligare arbetet med hållbar utveckling på den globala, regionala och nationella nivån. Slutsatserna får inte stanna vid uttalanden. FN måste aktivt ta ledningen i arbetet för hållbar utveckling, som också bör prägla organ som , , WTO och de regionala utvecklingsbankerna. Den internationella handelns regler och avtal måste kombineras med miljökonventioner och internationell miljölagstiftning. Klimatförändringarna drabbar många utvecklingsländer, i vissa länder med torka och svält och i andra med översvämningar och förstörda hem. Insatser för att klara konsekvenserna och hejda effekterna av klimatförändringarna kräver omfattande internationella åtgärder och samarbete. Klimatförändringarna ställer världen inför stora utmaningar och har alltför lite gjorts. De internationella klimatförhandlingarna har gett ett otillräckligt resultat. Den industrialiserade världens klimatpåverkan drabbar andra delar av världen och därför ska arbetet ta sin utgångspunkt i dessa länder som har ett historiskt ansvar för klimatförändringarna. Utsläppen ska minskas på hemmaplan, till 2050 ska de i ha minskats med jämfört med . ska agera pådrivande för att få andra att vidta åtgärder men också ta det egna ansvaret. bör öka ansträngningarna för att ställa om mot ett hållbarare samhälle. ska vara pådrivande för att EU:s bidrag till den gröna klimatfonden ska vara generöst. Finansieringen kan komma från intäkter på EU:s utsläppshandel eller från en ny internationell skatt på utsläpp från sjöfart eller flyg. ska agera internationellt och i EU för att skapa nya internationella finansieringskällor för klimatomställningsåtgärder. Vi vill se en global utsläppshandel inom konkurrensutsatta energiintensiva industrier och effektiva globala instrument för tekniköverföring och finansiering av klimatåtgärder i utvecklingsländerna. Klimatfrågan är en av vår tids ödesfrågor och en utgångspunkt i arbetet för hållbar utveckling. I finns hög kunskap inom miljöteknikområdet och lång erfarenhet av att distribuera rent vatten och av att rena avloppsvatten. Den kunskapen och tekniken är viktig att utnyttja för att bidra till bättre hälsa och minskad dödlighet. Utvecklingssamarbetet bör arbeta för att utnyttja kunskap om miljöteknik samt arbeta med kapacitetsutveckling på området. Därtill ska svenskt utvecklingssamarbete vara klimatsäkrat. Ökad produktion och välstånd i fler områden i världen bör ske på ett miljömässigt hållbart sätt genom att ny energiteknik utvecklas och gamla tekniker får en renare produktion. kunskap och arbete med att utveckla gröna energikällor kan vara en viktig resurs i den utvecklingen. Företagen behöver ta större ansvar för bra och rättvisa arbetsvillkor. Inom ramen för FN, , , och andra organisationer finns möjligheter att driva fram regler om företags ansvar för mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, bekämpandet av korruption och en bättre miljö. Incitament bör skapas för företag att arbeta på ett sätt som gör att klyftor mellan länder och människor kan minska. har särskilda möjligheter att förena lönsamhet med socialt ansvarstagande. För att få företag att ta ett globalt ansvar måste internationellt skärpt lagstiftning och bindande regler införas. Dessutom måste globala konkurrensregler och normer för företagen skapas för att skydda mindre företag i ännu outvecklade ekonomier. ska vara pådrivande för att arbetet inom FN, , och andra organisationer med regler om företags ansvar för mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, bekämpandet av korruption och en bättre miljö efterlevs och utvecklas. Det finns många olika så kallade uppförandekoder för hur företag bör agera. Dessa koder måste omsättas i praktisk handling. Vi vill också verka för att svenska företag blir internationella föregångare för de etiska riktlinjer för näringslivet som antagits av bl.a. FN och . Det gäller inte minst de statliga bolagen som har en extra viktig roll att spela i detta avseende. En viktig del i företagens sociala ansvar är att sluta internationella ramavtal med fackliga organisationer. Det kortsiktiga ansiktslösa kapitalet måste stå tillbaka till förmån för mer långsiktigt ägande och investeringar. Det kollektiva pensionskapitalet kan bli ett verkningsfullt instrument. Kraven ska inte bara ställas på multinationella företag. I alla länder, fattiga som rika, finns tyvärr alltför många nationella och lokala företag som utnyttjar arbetskraft utöver det mänskligt hållbara. Fackföreningar, konsumentrörelser och globaliseringsrörelsen är viktiga aktörer för att skapa opinionstryck. Vi skriver också om dessa frågor i avsnitt 2.5. En förutsättning för demokratin och ett fundamentalt uttryck för socialdemokratins grundläggande värderingar är respekten för de mänskliga rättigheterna. De mänskliga rättigheterna, så som de kommer till uttryck i allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och en rad andra konventioner, utgör en okränkbar helhet. Omsorgen om och försvaret av de mänskliga rättigheterna utgör en central del av socialdemokratisk utrikespolitik. Engagemanget för de mänskliga rättigheterna speglar våra förhoppningar om en värld där människor kan leva fria, utan fruktan och nöd. måste stå upp för de mänskliga rättigheterna varhelst i världen de kränks. Vår röst ska vara lika skarp mot oförrätter oavsett om de begås av en stormakt eller en diktatur. Kampen mot diskriminering på grund av kön, etnicitet, sexuell läggning, funktionshinder och religion måste föras både nationellt och internationellt. De fackliga rättigheterna behöver stärkas, inte minst i . Kvinnor utgör en majoritet av jordens befolkning, men kvinnors rättigheter kränks ständigt. Det gäller också barnen. Svensk utrikespolitik bör prioritera jämställdhet och barns rättigheter. Socialdemokraterna menar att det bör utarbetas en ny strategi för arbetet med de mänskliga rättigheterna. Det låga stödet för ett svenskt medlemskap i för mänskliga rättigheter visar på behovet av nya svenska ansträngningar rörande mänskliga rättigheter. Vi vill att svenskt MR-arbete får en nystart och att en ny strategi utarbetas i nära samverkan med det civila samhället. Detta för att återställa det anseende som under den borgerliga regeringen har förlorat på detta centrala område. 4.1Regelverk kring mänskliga rättigheter Sedan FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna 1948 har rättigheterna slagits fast i ett antal internationella konventioner. De centrala konventionerna är FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, båda . Också på regional nivå finns konventioner om mänskliga rättigheter, exempelvis den s.k. , den amerikanska konventionen om mänskliga rättigheter och den afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter . FN:s allmänna förklaring och nämnda konventioner innehåller sammantaget en lång rad rättigheter som innefattar grundläggande friheter, rätten till skydd mot övergrepp och rättigheter för att tillgodose de grundläggande behoven. Dessutom finns inom FN:s ram ytterligare fyra viktiga konventioner om rasdiskriminering (1965), diskriminering av kvinnor (1979), tortyr (1984) och barnets rättigheter (1989). Internationella regler inom området mänskliga rättigheter reglerar förhållandet mellan statsmakten och den enskilde. Rättigheterna är knutna till individen som ska kunna åtnjuta dessa ensam eller tillsammans med andra. Det är staten, det vill säga ett lands regering, som har ansvaret för att rättigheterna respekteras och att dessa omsätts i praktiken genom bland annat fungerande rättsväsende, lagstiftning, undervisning och socialt stöd. Staten är skyldig att se till att dess företrädare agerar i enlighet med de mänskliga rättigheterna och måste på olika sätt förhindra att dess företrädare begår brott mot de mänskliga rättigheterna. Regimer som kränker de mänskliga rättigheterna har ibland försvarat detta med att just deras länder har särskilda förhållanden som gör detta befogat eller med att mänskliga rättigheter inte får hindra utövandet av traditionella kulturella sedvänjor, till exempel beträffande kvinnors och flickors ställning. Rättigheterna i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna är universella. De gäller för alla människor, utan åtskillnad, och ska respekteras över hela världen, oavsett land, kultur och specifik situation. Socialdemokraterna har och har alltid haft en icke-kulturrelativistisk syn på mänskliga rättigheter. FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter slår fast de grundläggande friheterna och rätten till skydd mot övergrepp. Konventionen behandlar rätten till liv, förbud mot tortyr och mot slaveri samt olika friheter såsom yttrande- och religionsfrihet. Till konventionen hör två fakultativa protokoll. Det första protokollet gäller individuella klagomål avseende påstådda konventionskränkningar och det andra protokollet avskaffande av dödsstraffet. FN:s konvention om de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna innehåller rättigheter sammanhängande med de grundläggande behoven. Där behandlas rättigheter som rätten till arbete, rätten till en tillfredsställande levnadsstandard och rätten till utbildning. Stater som anslutit sig till konventionen ska till fullo utnyttja sina tillgängliga resurser för att säkerställa att konventionens rättigheter gradvis förverkligas. Ett viktigt arbete har gjorts för att skapa tilläggsprotokollet till FN:s konventions om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Socialdemokraterna vill se över möjligheten att ratificera den. Trots att alla stater formellt har erkänt de mänskliga rättigheterna sker kränkningar av dessa kontinuerligt och medvetet. Konservativa och liberaler bortser gärna från de sociala, ekonomiska och kulturella rättigheterna som kräver ett aktivt, kollektivt, medmänskligt ansvar för att förverkligas. De godtar endast de formella politiska friheterna. Å andra sidan finns kommunistiska, religiöst fundamentalistiska och andra totalitära idéer och samhällsskick som medvetet kränker individernas politiska fri- och rättigheter med en illusion om ett högre framtida mål. Runt om i världen räds odemokratiska regimer yttrandefrihet, fri press och de möjligheter till information som ny teknik ger. Socialdemokraterna anser att de mänskliga, medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella fri- och rättigheterna är universella, odelbara och individuella. De får varken inskränkas av stater eller andra aktörer. Konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning antogs av 1984. Konventionen syftar till att förhindra tortyr eller liknande behandling och att skapa ett system av garantier för att den som utför eller har utfört sådana handlingar ska bestraffas. Till konventionen hör numera också ett fakultativt protokoll som syftar till att etablera ett nationellt och internationellt besöks- och inspektionssystem för att motverka förekomsten av tortyr eller liknande behandling på platser där personer hålls frihetsberövade. Tortyr och misshandel utgör en av de mest motbjudande kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och människans värdighet. Alla länder är skyldiga att följa det ovillkorliga förbudet mot alla former av tortyr och misshandel. Trots världssamfundets ansträngningar förekommer fortfarande tortyr och misshandel i alla delar av världen. Straffrihet för förövare av tortyr och misshandel fortsätter att råda i många länder. är bundet av . Enligt konventionen ska tortyr definieras som ett brott i nationell rätt, vilket inte är genomfört i . I är dock många former av tortyr redan kriminaliserat som andra brott. mot tortyr beklagar emellertid i ett yttrande att inte har uppfyllt konventionen när det gäller att införa brottet tortyr i den nationella lagstiftningen. Ett införande av brottet tortyr har nämligen syftet att främja konventionens övergripande mål att förebygga tortyr, bland annat genom att upplysa alla – förövare, offer och allmänheten – om tortyrbrottets särskilda allvar och genom att förbättra den avskräckande verkan av förbudet i sig. Vi menar därför att regeringen ska återkomma med förslag till lagstiftning om ett särskilt tortyrbrott. Dödsstraffet är ett djupt omänskligt straff. Dess grymhet och oåterkalleliga natur gör det till ett straff som inte bör ha någon plats i en civiliserad rättsordning. Även om antalet länder som i lag förbjuder dödsstraff har ökat måste fortsätta att aktivt agera bilateralt, i EU-arbetet och i FN-sammanhang för att dödsstraffet avskaffas. FN har bland annat i de internationella konventionerna om medborgerliga och politiska rättigheter, barnens rättigheter och om de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna fastställt strikta villkor för verkställighet av dödsstraff. I det andra fakultativa protokollet till konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter föreskrivs att staterna själva ska förbinda sig att permanent avskaffa dödsstraffet. I avrättas fler personer än i alla andra länder tillsammans. Situationen för mänskliga rättigheter är under all kritik. Antalet verkställda dödsdomar talar för det, men också det faktum att dödsstraff utdömts efter summariska och tvivelaktiga rättsprocesser. måste i alla sammanhang kritisera politik rörande mänskliga rättigheter och då särskilt dödsstraffet. är en demokrati som säger sig värna individens fri- och rättigheter. Därför ställer vi höga krav på . EU bedriver ett aktivt arbete i mot dödsstraffet och har särskilt uppmärksammat avrättningar av minderåriga och förståndshandikappade. måste, bilateralt och med EU, fortsätta arbetet med att förmå att avskaffa dödsstraffet. Dödsstraff är alltid oacceptabelt, men vi vill ändå särskilt rikta vår avsky mot de stater som avrättar barn, exempelvis . Det måste vara en tydlig svensk hållning att fördöma detta. 4.3Mänskliga rättigheter i arbetslivet De grundläggande mänskliga rättigheterna i arbetslivet måste stärkas och respekteras universellt. Den fria förenings- och förhandlingsrätten ska garanteras och slavarbete, barnarbete och diskriminering, inklusive lönediskriminering mellan könen, elimineras. Det är inte acceptabelt att mer än 200 miljoner barn arbetar och att cirka 20 miljoner människor arbetar under tvång, enligt . Det är modernt slaveri. Arbetet inom Internationella arbetsorganisationen () måste därför få ökad tyngd och fler länder måste förmås att ratificera konventioner. Den svenska, europeiska och internationella fackföreningsrörelsen spelar en avgörande roll som samhällsomdanare och resurs för hållbar ekonomisk utveckling. Fria demokratiska fackföreningar värnar arbetstagarnas rättigheter och villkor och bidrar till ökad social rättvisa. Utan fackföreningar och progressiva politiska rörelser som samverkar över gränserna kommer de multinationella företagen lätt att kunna ställa industrier och länder mot varandra. Företagen agerar över gränserna. Det måste även politiken och fackföreningsrörelsen göra. Därför måste också arbetstagarna runt om i världen garanteras rätten att kunna vidta internationella sympatiåtgärder. Framväxten av en allt starkare europeisk och internationell arbetsrätt och internationella fackliga avtal är lovande, både för ekonomisk utveckling och för rättvisa. Socialdemokratin och den fackliga rörelsen kan och bör samverka även över gränserna. Vi kräver att grundläggande mänskliga rättigheter i arbetslivet förs in i internationella handelsavtal. ska bättre hävda arbetstagarnas rättigheter i internationella organisationer som , och genom bilaterala kontakter och med upphandlingsregler på alla samhällsnivåer såväl globalt som nationellt. Därför bör ratificera konvention 94 om offentlig upphandling. Det är nödvändigt att skapa opinion mot urusla arbetsförhållanden i hela världen. Fria fackföreningar och mänskliga rättigheter i arbetslivet är viktiga i kampen för global rättvisa. Världen behöver en new global deal mellan kapital och arbete, ett globalt samarbete, för att främja en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling och se till att alla får del av ökat välstånd. Detta kräver ett bättre samarbete mellan och insatser av såväl näringslivet och regeringar som löntagare. Arbetarrörelsen måste också verka för att stärka den sociala dimensionen i de multilaterala organisationerna. Internationella organ som WTO och FN måste ges större befogenheter att ställa upp tydliga krav för hur handeln bör ske över gränserna så att sociala framsteg i rika samhällen inte sker på bekostnad av förfärliga förhållanden i andra länder. Ju fler som delar på handeln desto fler måste också dela det ansvar som följer. Handel med varor och tjänster måste liksom på övriga marknader ske med tydliga regelverk och skydd för svagare aktörer och länder. Socialdemokratin kan aldrig acceptera att konkurrenskraft skapas genom lägre löner, sämre arbetsvillkor, rovdrift på miljön, exploatering av människor och sämre välfärd. Vi ska arbeta för att fler länder följer strävan mot toppen, med möjlighet till utveckling och rättvis fördelning. Dessutom kan den ökade ekonomiska integrationen leda till att priser och löner närmar sig varandra i en värld med fri rörlighet för varor, tjänster, kapital och människor. Förändring är omvälvande för alla, i såväl industrialiserade som icke industrialiserade länder. Framsteg ska vinnas genom ökade investeringar i människor och genom större miljöhänsyn. Vi vill inte att billiga konsumtionsvaror här hemma ska bygga på usla arbetsvillkor och svältlöner på andra håll i världen. Tillväxt utan mänskliga rättigheter, ökande sociala klyftor eller utarmning av vår miljö gör oss inte rikare. Tvärtom är det endast en social och miljömässigt hållbar utveckling som skapar hållbar tillväxt. Bara på så sätt kan människors trygghet öka och livskvalitet förbättras oavsett var i världen man lever. Antalet människor som är verksamma inom den informella ekonomin ökar. De lever och verkar under oreglerade förhållanden och ofta utnyttjas de och far illa. Också andelen människor med otrygga anställningar ökar i världen. Vi vill verka för ökad reglering av både arbetsmarknad och ekonomiska sektorer för ordnade förhållanden som motverkar exploatering. För dem som försörjer sig i den informella ekonomin är det viktigt att man arbetar för att gradvis formalisera de småskaliga verksamheterna. Även om regeringen uttalat att efterlevnaden av och respekten för de mänskliga rättigheterna för arbetstagare ska stärkas globalt verkar detta ha försvunnit helt i regeringens utvecklingspolitik. Det ideologiska skiftet märks genom att fokus alltmer läggs på marknaden, inte människan. Regeringen lägger helt enkelt ingen större vikt vid mänskliga rättigheter i arbetslivet eller vid den fackliga organiseringens betydelse för ett samhälles utveckling. Vi vill stärka arbetstagarnas rättigheter och den sociala dialogen för att motverka globaliseringens negativa effekter. Den svenska erfarenheten där partsmodellen har gett hållbara och inkluderande lösningar kan utgöra en bra utgångspunkt. Som socialdemokrater ser vi också de fackliga organisationernas betydelse för arbetsmiljö och arbetsvillkor. Det finns allvarliga brister i de mänskliga rättigheterna. Fackligt aktiva i många länder fortsätter att fängslas, avskedas och diskrimineras som legala hinder används för att hindra facklig organisering och kollektivavtalsförhandlingar, vilket berövar miljontals arbetare deras rättigheter. 2011 dödades 76 personer på grund av att de var fackligt aktiva. Hot, arresteringar och avskedanden räknas i tiotusental i vissa världsdelar. I globaliseringens spår växer behovet av mänskliga rättigheter i arbetslivet, exempelvis för att förbättra miljoner migrantarbetares svåra situation. För oss är det oacceptabelt att konkurrenskraft skapas genom rovdrift på människor och miljö. De grundläggande mänskliga rättigheterna i arbetslivet måste stärkas globalt. Den fria förenings- och förhandlingsrätten ska garanteras och slavarbete, barnarbete och diskriminering måste elimineras. De internationella företagen har därför en viktig roll i globaliseringen. Av världens hundra största ekonomier är hälften företag. Inom ramen för FN, Internationella arbetsorganisationen (), och andra organisationer är det möjligt att driva fram regler om företags ansvar för mänskliga rättigheter, arbetsvillkor och en bättre miljö. Detta arbete måste skyndas på. Rätten att organisera sig och rätten att sluta kollektiva avtal är grundläggande för att utveckla mänskliga rättigheter på arbetsplatserna, liksom också strids- och sympatiåtgärderna. Den här kombinationen av organisationsrätt, kollektiva avtal, stridsåtgärder och sympatiåtgärder liksom satsningar på sysselsättningen är viktig för att man ska kunna värna mänskliga rättigheter och för att människor ska kunna forma sina egna liv, ha makt över sina egna liv men också kunna kämpa för andra människors mänskliga rättigheter. agenda för decent work/anständigt arbete utgör en god plattform. Viktiga verktyg utgörs av konventioner. har drivit en kampanj för ratifikation och uppfyllande av organisationens åtta kärnkonventioner. Dessa avser mänskliga rättigheter inom områdena föreningsfrihet och förhandlingsrätt, icke-diskriminering i arbetslivet, förbud mot tvångsarbete och förbud mot barnarbete. har ratificerat samtliga dessa konventioner och stöder aktivt arbete för universell ratifikation av dessa grundläggande instrument såsom förutsattes i en deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet som antogs av 1998. Vi välkomnar att konvention för hushållsarbetare/domestic workers nu har trätt i kraft. stadga och konventioner – och då främst nr 87 om föreningsfrihet och nr 98 om rätt att sluta kollektivavtal – innefattar inte explicit strejkrätten och inte heller rätten till sympatiåtgärder. Socialdemokraterna förespråkar rätten till gränsöverskridande fackliga strids- och sympatiåtgärder. Vi ser en brist i att det i system inte finns en internationell rätt till fackliga strids- och sympatiåtgärder mot företag som inte respekterar konventioner om rättigheter i arbetslivet. Kvinnors rättigheter har alltid varit särskilt utsatta och grundas i en traditionell kulturell underordning i alla samhällen, som tagit sig olika uttryck. Socialdemokraterna är ett feministiskt parti och det genomsyrar också vårt internationella engagemang. Jämställdhet är en central samhällsfråga för både kvinnor och män. Att skapa lika möjligheter, rättigheter och skyldigheter innebär förändringar och utveckling på en rad samhällsområden. Vi anser att ska vara ett föregångsland i det internationella arbetet för kvinnors rättigheter. Jämställdhetsarbetet är centralt inom alla politikområden. När kvinnor förvägras sina rättigheter och förvägras att ta del i samhällslivet på samma villkor som män så förtrycks inte bara kvinnorna utan hela samhällsutvecklingen hålls tillbaka. ska arbeta mot diskriminering och för kvinnors rätt till utbildning, ekonomisk självständighet, juridiska rättigheter och möjligheter att arbeta politiskt. Kvinnor utgör halva befolkningen men mer än två tredjedelar av de människor som räknas som fattiga. Jämställdhet lönar sig för såväl kvinnor som samhället. I 2012: Gender Equality and Development ges en utmärkt redovisning som visar just detta faktum att det är ekonomiskt lönsamt med en politik som stärker kvinnors rättigheter. Självfallet är kvinnors rättigheter en fråga som i sin egen rätt kräver agerande men det är positivt att ger ytterligare argument för förändring i de länder där kvinnornas rättigheter fortsatt är under förtryck. Inte minst handlar kvinnors rättigheter om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, ett område där både kan och bör ta initiativ. Det handlar också om unga mödrar och tidiga äktenskap; i är av flickorna gifta .