mot · H102So594 · 2013-09-29 00:00:00 — Detta bör nu vara fullt möjligt att genomföra, med tanke på den Etiska plattform som presenteras av arbetsgivare och fackföreningar om offentligt finansierad vård och omsorg som utlovar öppenhet av de privata utförarna. Regeringen bör ge i uppdrag att upprätta statistik om personal och arbetsvillkor inom äldreomsorgen, uppdelat på offentliga utförare, icke-vinstsyftande enskilda utförare samt vinstsyftande enskilda utförare. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7Bygg fler vård- och omsorgsboenden Det blir allt svårare att få en plats på vård- och omsorgsboende. Antalet platser i permanent vård- och omsorgsboende, det som tidigare hette särskilt boende, minskade med 20 000 platser. Fram minskade andelen personer som hade särskilt boende från till . Oro och otrygghet bedöms inte längre som tillräckliga skäl för att bevilja vård- och omsorgsboende, utan i många fall krävs en demensdiagnos för att få en plats. Det förekommer även att väntetiderna för att få en plats är alltför långa, varmed ett större ansvar lastas över på de anhöriga. För att kommunerna ska kunna bygga fler vård- och omsorgsboenden behövs ändamålsenligt utformade investeringsstöd på nationell nivå. Det måste också finnas möjlighet att anställa personal, vilket utgör den stora kostnaden. Kommunerna behöver få ökade anslag för att kunna anställa mer personal i äldreomsorgen. går äldreomsorgen i flera kommuner med underskott. Äldreboendet ska vara öppet och en resurs för de äldre i området. På äldreboendet ska de kunna delta i aktiviteter, låna lokaler och inta måltider. fattade ett enhälligt beslut om en parbogaranti, en fråga som drivit och motionerat om . Par som har levt ihop en stor del av livet ska självklart erbjudas möjlighet att fortsätta göra det, även om det bara är en av dem som behöver bo i vård- och omsorgsboende. Erfarenheterna från de kommuner som erbjuder parboenden är att det är relativt få som väljer detta alternativ. Det är därför viktigt att anhöriga alltid ska känna sig välkomna att besöka och om de vill, delta i omsorgen av sina närstående. 8En bättre och rättssäker demensvård Demens är en av våra stora folksjukdomar. lever 140 000 människor i med demens. När antalet äldre ökar kommer sannolikt antalet demenssjuka att öka. Demens kallas ofta för de anhörigas sjukdom. Den demenssjukes minnesförluster, ångest och oro tär på närstående och den demenssjuke blir alltmer beroende av sina närmaste. Alla med demenssymptom ska ha rätt till utredning, diagnos och behandling. De ska vid behov erbjudas en god vård och omsorg på demensenheter av personal med kunskap om sjukdomen. Personalen både i och på särskilda boenden för demenssjuka måste därför få kontinuerlig fortbildning och handledning. 8.1Mer personal i demensvården SVT:s satte ljuset på den allt för låga bemanningen på demensboenden i . När gjorde sin nattliga inspektion på 94 slumpvis utvalda demensboenden hade majoriteten av dem inte tillräckligt med personal för att bedriva en säker vård. Vid sex av tio särskilda boenden med demensinriktning blir de äldre lämnade ensamma och inlåsta . Bemanningen var på flertalet boenden inte tillräcklig , vilket bl.a. ledde till att de demenssjuka äldre lämnades ensamma utan att någon kunde hjälpa dem när det behövdes. Stiftelsen i har gjort en utredning om bemanningen på demensboenden i utifrån de kvalitetskrav kommunen har. Utredningen visar att det går att ta fram riktlinjer för bemanning. har också bifallit motion om att ska ta fram riktlinjer för bemanning. publicerade nya regler för bemanning för äldreboenden där det bor demenssjuka som var tänkt att träda i kraft . Mot bakgrund av att låg bemanning är ett problem på såväl demensenheter som övriga äldreboenden begärde V, MP och S i ett utskottsinitiativ att skulle få i uppdrag att utarbeta riktlinjer för bemanningen inom hela äldreomsorgen. Ett enigt socialutskott och en enig riksdag ställde sig bakom detta förslag. meddelade att föreskrifterna om behovsanpassad bemanning inom äldreomsorgen, såväl demensboenden som övriga äldreboenden, kommer att försenas och träda i kraft först istället för . Förseningen beror på att mer tid behövs för att samtliga föreskrifter ska bli färdiga men också för att dialogen med SKL, som är mycket kritiskt mot att ingen finansiering följer med beslutet, behöver utvecklas. Reglerna ska tydliggöra vad som krävs för att leva upp till socialtjänstlagen, bl.a. avseende tillräcklig bemanning dygnet runt och att bemanningen ska vara anpassad efter varje äldre persons behov. beklagar denna försening och kommer att noga följa vad som händer utifrån beslut. Vi är också mycket väl medvetna om behovet av ökade resurser till kommunernas äldreomsorg och har därför avsatt särskilda medel för satsningar på mer personal. I vår budgetmotion 2013/14:So539 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, satsar vi 2014, 2015 och 2016 för ökad bemanning på äldreboenden. I denna satsning prioriteras särskilt mer personal på demensboenden. Med tillräcklig kunskap och personaltäthet kan mycket oro och ångest hos den sjuka bemötas och hanteras utan övermedicinering. Det är positivt att det nu finns ett nationellt demenscentrum, Svenskt Demenscentrum, som kan bidra med forskningsöverblick, spridande av goda exempel och ökad kunskap inom området. Verksamheten har utvärderats och firat femårsjubileum. Regeringen bör permanenta verksamheten vid Svenskt Demenscentrum. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. För gruppen yngre demenssjuka och deras närstående saknas ofta anhörigstöd, dagverksamheter och boenden anpassade utifrån deras behov. Att bli demenssjuk är en speciell och svår problematik. Kunskapen om yngre dementas situation är bristfällig. Regeringen bör därför ge i uppdrag att i samarbete med Svenskt Demenscentrum kartlägga situationen och behoven för unga demenssjuka. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 9Valfrihet i vardagen på boenden Äldre kvinnor och män ska kunna påverka sin vardag och insatser anpassas efter deras behov och önskemål. Rutiner ska inte få styra när den äldre ska sova, duscha eller äta. Det gynnar inte den enskilde brukarens livskvalitet och hälsa. Så långt som det är möjligt ska de som bor på äldreboendet kunna fortsätta att leva utifrån sina egna önskemål och vanor. Att kunna vistas utomhus och känna årstidernas växlingar ska vara en lika självklar rättighet som ett meningsfullt innehåll i vardagen. Anhöriga ska alltid vara välkomna på besök och kunna delta i omsorgen om och när de vill. För att kunna skapa verklig valfrihet krävs mer personal, närvarande chefer och ett aktivt utvecklingsarbete. 10En hemtjänstmiljard för att utveckla och kvalitetssäkra Allt fler äldre kvinnor och män med mycket stora vård- och omsorgsbehov bor kvar i sitt ordinarie boende med hjälp av hemtjänst. Detta ställer stora krav på att det finns en väl fungerande hemtjänst med utbildad personal och god personkontinuitet. personal gör så gott de kan efter de förutsättningar de har och ofta lite till. är utbildningsnivån lägre än på äldreboendena och var fjärde anställd saknar grundläggande yrkesutbildning, enligt . Många äldre vet inte alltid vad de har rätt till eller vad de kan få hjälp med. Biståndsbedömningen är för många svår att förstå och den äldre är i det sammanhanget ofta i ett underläge. Biståndsprocessen är en formell process som ska se till att den äldre får de insatser som hen har behov av och rätt till. För att bedömningen ska fungera måste hela kedjan hänga ihop, från biståndsbeslut till hemtjänstinsats. fungerar det långtifrån alltid så. Det är svårt för biståndshandläggaren att vid ett första besök i hemmet eller på sjukhuset bedöma vilka insatser som behövs. Hemtjänstpersonalen behöver lära känna den äldre och se hur det fungerar hemma för att kunna göra en bra bedömning. Många biståndshandläggare har dock en alltför hög arbetsbelastning och hinner inte göra en så grundlig utredning eller uppföljning som vore önskvärt. I kommuner med hög grad av privata utförare upptas biståndshandläggarnas tid i hög grad av kontroll och uppföljning av att beslutad hemtjänst blir utförd. Biståndshandläggare borde istället få ägna sin tid åt att få att fungera bra för alla hemmaboende äldre som har omfattande behov. Det är viktigt att ha tid för uppföljning, tid att träffa hemtjänstpersonalen och att samarbeta med andra viktiga aktörer. I rapporten eller utan samtal? från och framgår att biståndsbedömningen varierar över landet. anser att biståndshandläggare och andra myndighetsutövare inom ska göra professionella bedömningar utifrån Socialtjänstlagen och den enskildes behov. Vi ställer oss därför bakom fackförbundet om att en ny lagbestämmelse, , ska införas. Det skulle tydliggöra det politiska ansvaret och stärka biståndshandläggarens professionella roll. Se mer om detta i vår motion 2013/14:So616 Socialpolitik. 10.2Kedjan måste hålla från biståndsbeslut till utförd hemtjänst. Det är i mötet mellan omsorgstagare och omsorgsgivare som kvalitet skapas. En god omsorg med hög kvalitet kommer aldrig att uppnås om inte personalen har förutsättningar för att kunna möta varje enskild omsorgstagare. Det måste finnas tillräcklig bemanning som svarar mot arbetsbelastning, ett närvarande tydligt ledarskap, personal med den kunskap och kompetens som arbetsuppgifterna kräver samt att personalgruppen är stabil så att det blir kontinuitet i verksamheten. Verkligheten ser dock ofta annorlunda ut. Det finns betydande brister både i personalens arbetsmiljö och i deras förutsättningar att utföra biståndsbeviljade insatser. Av den telefonundersökning gjort med 1 002 medlemmar framgår att det i värsta fall kapas såväl tid som insatser från de äldre i minst tre led – först i det snäva biståndsbeslutet, därefter när biståndsbeslutade insatser ska läggas ut på personalens arbetsscheman och slutligen av hemtjänstpersonalen själva då deras scheman är så snävt tilltagna tidsmässigt att de är omöjliga att följa. När kontinuiteten brister på många håll så brister också kvaliteten och möjligheten till inflytande. Det är dags att kvalitetssäkra och se till att äldre personer som har hemtjänst får de insatser och den tid de beviljats med god personkontinuitet. Regeringen bör ge i uppdrag att se över hur vård och omsorg i det ordinära boendet kan kvalitetssäkras så att den äldre får en god vård och omsorg med hög personkontinuitet och med den tid och de insatser som beviljats. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.3Det ska vara billigt att få hemtjänst tittade på hemtjänsttaxorna som grävde i frågan. Nivån på taxorna visade sig vara hög. Den lägsta taxan låg på och den högsta på . I flertalet kommuner ligger taxan på 200– . I samband med att ett antal kommuner började ta ut oskäligt höga avgifter, beslutade om att införa en maxtaxa på månadsavgiften för hemtjänst. Maxtaxan ligger på . Detta är till stor hjälp för ett stort antal äldre som har behov av många hemtjänsttimmar. Det finns också ett skydd för ensamstående äldre med låga inkomster som innebär att de måste ha kvar efter att skatt, bostadskostnader och hemtjänstavgift är betalda (det s.k. förbehållsbeloppet). Kommunerna väljer i övrigt själva hur de vill bygga upp sina avgiftssystem, men de flesta använder sig av ett system med timtaxa för dem som inte når upp till maxtaxan. Efter maxtaxans införande har många kommuner börjat höja sina timavgifter. finns inget tak för timavgiften. Höga timavgifter är styrande på så sätt att de bl.a. minskar efterfrågan på mindre insatser. För den enskilde kan dock även ha stor betydelse. Genom att komma in tidigt med stöd kan mer omfattande service- och omsorgsinsatser skjutas . När kommuner medvetet sätter sin timtaxa högre än kostnaden för hushållsnära tjänster () kommer alltmer av insatser till äldre att genomföras av privata aktörer. Kommunens kostnader för hemtjänst minskar och tas istället över av staten genom subventioneringen av hushållsnära tjänster. De äldre med så låga inkomster att förbehållsbeloppet gäller blir kvar i den kommunala eller får hjälp av anhöriga medan de med högre inkomster väljer privata alternativ. Timavgiften för hemtjänst ska vara låg. Regeringen bör därför införa ett tak på hemtjänstavgifter om . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. RUT-avdragen som infördes innebär att man får göra skatteavdrag med för tjänster som städning, handling, tvätt men också för hjälp av omsorgskaraktär. Det krävs en årsinkomst på för att få använda RUT-avdraget fullt ut. De kraftigt ökande RUT-avdragen 2011 användes av 248 000 personer och mest av äldre med höga inkomster och i tätbefolkade delar av landet. Flertalet äldre personer, särskilt kvinnor, har för låga inkomster för att använda RUT-avdragen fullt ut. var det av de äldre kvinnorna som kunde göra fullt RUT-avdrag. Av dem som tjänar eller mer använde sig av RUT-avdrag, medan motsvarande siffra för dem som tjänar , bara var . konstaterar i sin lägesrapport att äldre personer med goda inkomster i ökad utsträckning köper tjänster på den privata marknaden med skatteavdrag medan äldre med små inkomster ibland avstår från hemtjänst därför att de tycker avgiften är alltför hög. I den sistnämnda gruppen är det också vanligare med hjälp av anhöriga. Att låta skattepengar subventionera de som har lite bättre inkomster tycker är fel. Vi vill avskaffa –avdragen. Istället satsar vi på öronmärkta resurser för mer personal i äldreomsorgen 10.4Gör det lättare att få hemtjänst Många äldre tycker inte att de ska behöva redogöra för sin vardag bara för att de behöver hjälp med att städa eller handla. Flera kommuner har infört en förenklad biståndsbedömning, t.ex. för dem som är . Då behövs enbart en anmälan om behov av hjälp så beviljas den med ett visst antal timmar . Tillsammans med ett avgiftstak på blir detta jämlikt och solidariskt till skillnad från RUT-avdraget. 10.5Inflytande och flexibilitet i har i många avseenden varit och är alltför styrd av strikta biståndsbedömningar och rutiner. Det är för många äldre som har fått svaret: Det har du inget beslut på så det gör jag inte. Vi vill i stället flytta makten över vad som ska göras till den äldre själv och undersköterskan. Den första frågan en undersköterska ska i mötet med en äldre ska vara: Vad vill du ha hjälp med ? Självklart kan svaret variera beroende på hur personen mår, orkar och vad som känns viktigast just för tillfället. Verklig valfrihet i vardagen handlar för inte om att kunna välja mellan olika utförare, utan om att äldre personer ska ha ett stort inflytande över vad de får hjälp med, hur hjälpen utförs och när det sker. Flera kommuner arbetar med äldres inflytande på detta sätt, däribland och . En reform som innebär verklig valfrihet för de äldre är också en reform som innebär bättre arbetsmiljö för personalen. Mer nöjda brukare gynnar även personalen. Ansvar och frihet ökar genom att innehåll utformas i mötet mellan brukaren och medarbetaren. Därmed får också personalen en mer tillfredsställande arbetssituation. En förutsättning för verklig valfrihet är att den äldre också är delaktig i biståndsbedömningen och är med och gör genomförandeplanen. För att uppnå detta inflytande krävs att det finns tillräckliga resurser för t.ex. promenader och sociala aktiviteter och att personalen inte är stressad eller har för lite tid. Ett krav för att få ta del av den hemtjänstmiljard som vi föreslår är ett aktivt arbete för att öka äldres inflytande över den egna vardagen. 10.6Bra hemtjänst kräver kontinuitet Det är i mötet mellan den äldre och undersköterskan som den goda äldreomsorgen blir till. Det är därför direkt förödande när en ström av olika människor passerar genom den äldres hem. Saker ramlar mellan stolarna. Rehabiliterande arbetssätt försvinner när man gör saker åt, istället för med, den äldre. Tryggheten i att möta människor man känner och som vet hur man vill ha det försvinner. Varför blir det då så här? Argumenten brukar vara ekonomiska, eller att man felaktigt använder olika system för bemanning eller att det är bra om alla känner alla. För de äldre själva är det dock en viktig fråga att inte få hjälp av fler personer än nödvändigt. I påpekas att en av anledningarna till att äldre väljer bort är bristen på kontinuitet. I en undersökning 2008–2010 mätte 57 kommuner personalkontinuiteten för brukare med två eller per dag . Dessa hemtjänstmottagare mötte i genomsnitt 13 olika vårdbiträden och undersköterskor som gav dem vård och omsorg. I kommunen med bäst kontinuitet var det 7 olika vårdbiträden och undersköterskor och i kommunen med sämst kontinuitet mötte hemtjänstmottagaren 19 olika vårdbiträden och undersköterskor. Regeringen bör ge i uppdrag att i samarbete med SKL ta fram metoder och kunskaper för hur kommuner kan arbeta för att öka personalkontinuiteten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 11Satsa på förebyggande insatser En väldigt liten del av äldreomsorgens budget, , går till förebyggande insatser. Det är ett område som det bör satsas mer på. Fixartjänster som hjälper äldre med pratiska göromål som byte av trasiga lampor, gardinupphängning, att flytta tunga saker, ta ner högt belägna föremål osv., förebygger fallolyckor och kan kombineras med säkerhetsronder i hemmet. Dessa tjänster ska självfallet vara gratis. Regelbundna förebyggande hembesök i team från hemtjänst och primärvård upptäcker medicinska och sociala behov samt informerar den äldre vilken hjälp som finns i kommunen. De kan också nå människor som inte själva kontaktar . Mötesplatser för gemenskap, kulturupplevelser, satsningar på kost och motion riktade till äldre kvinnor och män ger ökad livskvalitet. 12Ett äldreomsorgslyft med kompetenssatsning och utbildningsvikariat saknar av dem som arbetar på äldreboenden rätt gymnasieutbildning, d.v.s. omvårdnadsprogrammet, och inom är motsvarande andel . vill att äldreomsorgspersonalen ska vara utbildad.Vi satsar därför på ett kunskapslyft för anställda inom äldreomsorgen. Vi vill göra en långsiktig 10-årig kompetenssatsning med . Vi har därtill ett eget omsorgslyft för funktionshinderområdet på . Till skillnad från regeringen vill vi se till att kommunerna har råd och möjlighet att utbilda sin personal. Regeringens omsorgslyft har blivit ett fiasko. , 2011, användes inte ens två tredjedelar pengarna och användes enbart . Detta trots att behoven är stora. satsar, till skillnad från regeringen, på utbildningsvikariat. föreslår vi en satsning på 7 000 utbildningsvikariat och föreslår vi 9 300 respektive 9 500 vikariat. En stor del av dessa kan användas inom äldreomsorgen. Vikariaten subventioneras genom ett särskilt anställningsstöd och riktar sig i första hand till arbetslösa med omvårdnadsutbildning, som på så sätt får möjlighet att etablera sig i yrket. Vi ger kommunerna de ekonomiska möjligheterna att ta in ersättare på utbildningsvikariat i en verksamhet som redan är hårt pressad. Det finns ett mycket stort behov av kvalificerade påbyggnadsutbildningar när det gäller demenssjukdom, rehabilitering och palliativ vård osv. Inte minst beroende på att den tid som äldre kvinnor och män vistas på sjukhus blivit allt kortare och att den kommunala äldreomsorgen numera ger insatser som är mycket omfattande när det gäller omsorg, omvårdnad och läkemedel. Genom våra förslag underlättas också en generationsväxling avseende personalen inom äldreomsorgen. 13Maten ska vara god och måltiden en glädjestund Att äta god och näringsriktig mat är viktigt för att må bra. När man blir äldre och kanske förlorat sin livskamrat är det lätt att slarva med maten. I många kommuner har slutat laga mat i hemmen. Istället levereras färdiglagad mat i matlåda. sker det från ett storkök i kommunen men ofta är maten upphandlad av ett företag och transporterad tvärs igenom . I de öppna jämförelser som har gjorts är maten en av de saker de äldre är minst nöjda med. Maten har med all rätt debatterats mycket. Istället för transporter tvärs över landet, matlådor som enda alternativ, halvfabrikat och pulversåser, vill vi ha en god näringsriktig mat lagad från grunden på ekologiska och närproducerade råvaror. Att det går visar bl.a. de goda exemplen från Tre Stiftelser i och Lyckåsa demenscentrum utanför . Där lagar de maten från grunden, gör egna såser, bakar det mesta brödet själva och arbetar med säsongens råvaror. Vi anser att åter ska laga mat i hemmet när så önskas. För att detta ska kunna bli verklighet är det nödvändigt med kunskaper om kost och nutrition samt om specialkost vid olika sjukdomar. Dietister och kostkonsulenter behövs i äldreomsorgen. Undernäring förekommer främst på grund av bristande kunskap hos personalen och bristande uppföljning av äldre människors kostvanor. Undernäring förekommer på äldreboenden. En än större utmaning är de äldre med omfattande vård- och omsorgsbehov som bor i sina ordinarie bostäder och har hjälp av en ofta stressad hemtjänst. anser därför att i större utsträckning måste fokusera på kost och nutrition. Det är viktigt att säkerställa att de äldre får i sig tillräckligt med näring och att nattfastan inte är för lång. Regeringen bör därför ge i uppdrag att kartlägga hur aktivt arbetar med nutritionsfrågorna. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Regeringen bör ge Inspektionen för vård och omsorg, , i uppdrag att särskilt göra tillsyn över hur arbetar för att äldre med hemtjänst inte ska drabbas av undernäring. Detta bör ge regeringen tillkänna. Det är viktigt med möjligheter att äta tillsammans i matlag eller på serveringar på äldreboenden. Måltiden ska vara en lugn trevlig stund med god mat och möjlighet till samtal. satsar på ett matlyft i äldreomsorgen. 14Moderna tillgängliga lägenheter för äldre Hur vi bor påverkar våra möjligheter att leva ett bra, tryggt och självständigt liv också när vi blir äldre och eventuellt får olika funktionsnedsättningar. Många äldre vill bo kvar i sin bostad och i det område de känner sig hemmastadda. Andra vill vid förändringar i livet kunna byta från villan till hyreslägenhet eller från bostaden utan hiss till en modern tillgänglig bostad nära service och kommunikationer. Åter andra är intresserade av någon form av gemenskapsboende. Det måste således finnas många olika boendealternativ för äldre personer. I många kommuner har medelålders och äldre personer som önskar byta boende svårt att hitta en ny bostad. Detta framkommer bl.a. i bostadsmarknadsenkät . Många bostäder i det befintliga beståndet motsvarar inte de krav på tillgänglighet, användbarhet eller bekvämlighet som äldre personer önskar. Särskild brist är det på mindre hyresrätter. Bostadsbristen är på många håll, inte minst i storstäderna, akut. För att stimulera ökad nyproduktion vill vi införa ett verkningsfullt statligt investeringsstöd för miljövänliga hyresrätter med låga hyror. Vi vänder oss också emot den omfattande ombildningen av hyresrätter till bostadsrätter i framförallt , vilket inneburit en minskad mångfald i boendet. Den borgerliga marknadsanpassade bostadspolitiken slår hårt mot de äldre som inte har råd att köpa dyra bostadsrätter men som behöver en modern och tillgänglig lägenhet. Inte minst gäller det de sämst ställda pensionärerna, där de flesta är kvinnor. Deras valmöjligheter när det gäller att få ett bra boende minskar drastiskt när bostadsbristen ökar. föreslår en satsning på att totalrenovera flerfamiljshus, både bostadsrätter och hyresrätter. Det är åtgärder som skulle förbättra tillgängligheten i bostadsbeståndet. Vi avsätter dessutom för att öka tillgängligheten. Vi har även avsatt till ett bidrag för installation av hissar i flerfamiljshus. Dessa krav utvecklas i vår motion 2013/14:C431 Bostad är en social rättighet. 14.1Trygghetsboenden där folk har råd att bo Trygghetsboenden är en ny form av boende för äldre , utan biståndsbedömning. Trygghetsboendena ska erbjuda gemensamma måltider och aktiviteter tillsammans med andra boende. De äldre bor i egen lägenhet, men ska lätt kunna komma i kontakt med personal vid behov.