mot · H102C431 · 2013-10-04 00:00:00 — kommer andelen äldre att öka. Det ställer särskilda krav på anpassning av bostäder, bostadsområden, service och trafiksystem. Att installera hiss i befintliga bostäder är en av de mest effektiva åtgärderna för att skapa tillgänglighet. Hiss är också av stor betydelse för äldres möjligheter att bo kvar hemma, vilket många önskar. Dessvärre är hissinstallation också väldigt kostsamt. Därför bör ett hissbidrag inrättas. Vi avsätter till detta i vår budgetmotion. Erfarenheterna från tidigare hissbidrag har visat att intresset för sådana bidrag varit stort och bidragit till att hissar installerats. Äldredelegationen har belyst frågan om hissbidrag och man pekar på vikten av att ett sådant bidrag finns . Hissbidrag bör utformas som ett tillgänglighetsbidrag för att även täcka in sådana tillgänglighetsskapande åtgärder som behövs utöver hissen och som kan vara nödvändiga för att hissen som sådan ska ha någon betydelse för tillgängligheten i fastigheten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.1En samordnad bostadspolitik för landsbygden anser att en samordnad bostadspolitisk strategi ska tas fram för att bryta dödläget i bostadsbyggandet i landsbygdens många kommuner och för att skapa en långsiktigt hållbar och framtidsinriktad bostadsproduktion. Det räcker inte med enbart enstaka insatser utan det behövs en helhetsinriktad politik som säkerställer ett efterfrågestyrt byggande, en jämn och kostnadskontrollerad produktion med bra kvalitet och en strategi som ger lokala byggföretag m.fl. konkurrensmöjligheter gentemot de stora regionala och nationella byggbolagen. Regeringen bör skyndsamt ta fram en samordnad bostadspolitisk strategi för landsbygdskommunerna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. som det råder bostadsbrist på många platser finns det också en del kommuner med väldigt svaga bostadsmarknader. Befolkningsminskningen på dessa orter har skapat ett akut behov av att avveckla lägenheter, och inte sällan har bostadsföretagen svåra ekonomiska problem. För många kommuner och deras bostadsföretag blir detta en övermäktig uppgift. Det behövs en samverkan med berörda parter kring ett program för att hantera problem på svaga bostadsmarknader. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. noterar att regeringen har tillsatt en utredning som ska se över situationen på svaga bostadsmarknader. Utredningen ska ta sig an flera frågor som lyft fram , t.ex. situationen för de kommunala bostadsbolagen som verkar på svaga bostadsmarknader. ingång är dock, i motsats till de avsikter som regeringen uttrycker i utredningsdirektiven, att det bör finns ett allmännyttigt bostadsbolag i varje kommun. Livskraftiga allmännyttiga bostadsbolag är grundläggande för att klara bostadsförsörjningen och för möjligheten att föra en social bostadspolitik. Även på orter med svaga bostadsmarknader finns det givetvis företag som är i behov av att rekrytera personal, och då är bostadsfrågan central. Det kan t.ex. vara svårt att få lån för att bygga en villa på orter med fallande priser på villor. Det kan innebära att nyproduktionspriset överstiger marknadsvärdet på fastigheten. En sådan situation kan innebära stora problem för det lokala näringslivet och för enskilda familjer. Det finns statliga kreditgarantier för byggande i gles- och landsbygd, men det är uppenbart att dessa inte fungerar. Frågan om hur man ska kunna bygga nytt även på landsbygden tas upp i regeringens utredningsdirektiv vad gäller svaga bostadsmarknader. vill i detta sammanhang specifikt lyfta fram möjligheten att, enligt norsk modell, införa ett låneverktyg som säkrar bostadsfinansieringen i hela landet. I har den tidigare regeringen haft ett uttalat mål, och en politisk vilja, att möjliggöra för människor att bo på landsbygden. Även i bör målet vara att villor ska kunna byggas i områden där värdeutvecklingen för fastigheter är negativ, och det bör utredas om den norska modellen skulle kunna fungera i . Detta bör som sin mening ge till känna. Utifrån samma målsättning bör få i uppdrag att utreda hur man bättre utnyttjar kreditstocken för bostadslån. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Bostadssituationen ser inte likadan ut överallt i landet. Bostadsbristen är akut i många kommuner, såväl i storstadsregionerna som på landsbygden. vill att bostadsbyggandet ska öka och satsar därför på att införa ett investeringsstöd för att bygga miljövänliga hyresrätter med rimliga hyror. En del av investeringsstödet ska vara riktat för byggande av flerbostadshus i trä. Dagens moderna trähuskonstruktioner har många fördelar gentemot andra byggmaterial. Det är ett miljövänligt material, byggtiden är kort och byggnadskostnaderna är generellt lägre. Eftersom råvaran finns på den svenska landsbygden har flera nybyggda bostäder i trä dessutom goda möjligheter att leda till fler arbetstillfällen. Vad som ovan anförs om att bygga i trä bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.1Värna allmännyttan och bruksvärdesprincipen värnar allmännyttans roll och framtid. För oss är det viktigt med livskraftiga och ekonomiskt starka allmännyttiga bostadsbolag för att klara bostadsförsörjningen och för att föra en social bostadspolitik. I egenskap av demokratiskt ägda företag ska dessa verka för allmännyttiga mål. Hyressättningen på bostadsmarknaden ska styras av ett bruksvärdessystem som garanteras genom kollektivt förhandlade hyror. Genom hyror som motsvarar bostadens standard och kvalitet är syftet att kunna ge alla hyresgäster, oberoende av inkomst, en bra bostad till en rimlig kostnad. hävdas det att det är bruksvärdessystemets fel att det byggs så få hyresrätter. menar tvärtom att det är bostadsbristen och den prispress uppåt den för med sig på ägda bostäder som skapar ett tryck uppåt även på hyrorna. vill möta bostadsbristen med ökat byggande och föreslår att det införs ett investeringsstöd för att kunna bygga miljövänliga hyresrätter med rimliga hyror. Vi säger nej till marknadshyror. Inriktningen på regeringens politik går tyvärr i motsatt riktning. I budgetpropositionen meddelar regeringen att man överväger förslag om att utvidga systemet med s.k. presumtionshyror, dvs. att hyran för nya bostäder får vara högre än bruksvärdet . En utvidgning av systemet skulle innebära att hyresgäst och hyresvärd får träffa individuella avtal om högre hyror vid inflyttning i nybyggda lägenheter, alltså marknadshyror. säger bestämt nej till sådana eventuella förslag. I andra änden vill regeringen tillsätta en utredare med uppdrag att se över hur dåligt underhållna fastigheter och låg standard ska ge lägre hyror för hyresgästerna. menar alla människor ska ha rätt till en bra bostad till rimliga kostnader. På annan plats i motionen föreslår vi både ett upprustningsstöd för hyresrätter och åtgärder mot fastighetsägare som missköter sig. 7.1.1Stoppa utförsäljningarna av hyresrätter Bristen på hyresrätter fortsätter att öka som nästan 290 000 unga vuxna saknar eget boende. Ofta efterfrågar ungdomar hyresrätter med rimliga hyresnivåer. Förutom att bygga bort bostadsbristen behöver det befintliga beståndet av hyresrätter förbli just hyresrätter. Regeringens politik är inriktad på boenden som kräver att man har en kapitalinsats och att öka den sekundära hyresmarknaden, främst boende i andrahand. Ett stort problem är att hyresrätter säljs och ombildas till bostadsrätter. har ca 160 000 hyresrätter ombildats till bostadsrätter i landet. Av dessa finns eller ca 115 000 i län.3 dominerar också utförsäljningen av allmännyttans lägenheter. såldes 5 400 av allmännyttans lägenheter i , varav ca 1 400 ombildades till bostadsrätter. Regeringen har genom upphävandet av den s.k. tillståndsplikten vid överlåtelser av kommunala bostadsföretag aktivt arbetat för att sälja ut det allmännyttiga bostadsbeståndet. vänder sig emot den här utvecklingen som innebär höjda trösklar för att få ett eget boende för många utan förmögenhet, och att bostadsmarknaden dräneras på hyresrätter med låga hyror. sägs utförsäljningar syfta till att finansiera nyproduktion av nya hyresrätter. De få hyresrätter som byggs med sådan finansiering har normalt mycket högre hyra än de sålda lägenheterna. Hyresgäster som efterfrågar hyresrätter med samma hyresnivåer som de som sålts ut har ofta inte råd att hyra i de nyproducerade bostäderna med hög hyra. Av dessa skäl motsätter sig ombildningar från hyresrätter till bostadsrätter. Det är ombildningen vi är emot, inte upplåtelseformen bostadsrätt i sig. Regeringen har tillsatt en utredning som syftar till att lämna förslag på hur det ska kunna bli möjligt att ombilda hyresrätter till ägarlägenheter. var motståndare till att över huvud taget införa upplåtelseformen ägarlägenheter. Att möjliggöra ombildning av hyresrätter till ägarlägenheter menar vi är ett steg i helt fel riktning. Beslut om utförsäljningar görs i kommunerna. På riksnivå finns lagar som reglerar ombildningar till bostadsrätter. Rättssäkerheten vid ombildningsprocessen är bristfällig. Det behöver t.ex. införas en begränsning av antalet omröstningar bland de boende för att försöka få till stånd en ombildning inom en avgränsad tidsperiod. Vidare behöver kraven skärpas vad gäller hur stor andel av de boende som måste stödja en ombildning för att den ska kunna genomföras. Förstärkningar behöver också göras för att öka förtroendet för att allt går rätt till under processens gång. En opartisk funktion såsom publicus ska delta på föreningsstämmorna för att öka rättsäkerheten. Regeringen bör återkomma med förslag till sådana förbättringar av rättssäkerheten vid ombildningar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det finns ett flertal exempel på hyresvärdar som inte sköter sig. I medierna rapporteras det med jämna mellanrum om fastighetsägare som inte lagar fuktskador eller underlåter att sanera bort skadedjur i lägenheter. Det måste kunna gå att hindra oseriösa hyresvärdar från att förvärva nya fastigheter och på så sätt skydda hyresgästerna. Någon form av prövning av fastighetsägaren, t.ex. i hyresnämnden, kan vara en lösning. En sådan lagstiftning får också antas ha en förebyggande effekt. Vad som ovan anförs om att införa en förvärvslag bör som sin mening ge regeringen till känna. Det finns möjligheter att tvångsförvalta fastigheter där ägaren missköter underhållet av sin fastighet och hyresgästernas boendemiljö. föreslår på annan plats i motionen att det införs ett upprustningsstöd för att underlätta och påskynda omfattande renoveringar av hyreshus. Det finns också skäl att överväga åtgärder som sätter press på fastighetsägaren att ta sitt lagstadgade ansvar för renovering och underhåll där detta inte sköts. Att införa en möjlighet att vitesförelägga fastighetsägare som inte uppfyller rimliga krav på underhåll och renovering är en sådan åtgärd. Vad som ovan anförs om att införa en vitesföreläggande bör som sin mening ge regeringen till känna. tillämpas en del nya regler avseende allmännyttan och hyressättningen. En förändring gentemot tidigare lagstiftning är att de allmännyttiga bostadsbolagen ska bedriva sin verksamhet enligt affärsmässiga principer. En konsekvens av detta är att den kommunala grundprincipen om självkostnad undantas. Den nya lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag begränsar i viss mån kommunernas möjligheter att ta ut pengar från sina bostadsbolag och använda dem till andra verksamheter. Trots detta finns det exempel, framför allt från , där den borgerliga majoriteten beslutat att ta pengar från de allmännyttiga bolagen och använda till kommunens verksamheter. Hyresgästerna i allmännyttan får därmed betala mer för de kommunala verksamheterna än övriga invånare. För gjordes värdeöverföringar från kommunala bostadsbolag till kommuner som uppgick till nästan 1,7 miljarder kronor.4 I vill kommunen ta ut hela 3,3 miljarder ur sina bostadsbolag.5 Detta menar vi är både orimligt och orättvist. Vinster som görs i kommunala bostadsbolag bör stanna i verksamheten. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag med denna innebörd. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Effekterna av den nya lagstiftningen måste utvärderas och följas upp. välkomnar därför det faktum att regeringen har gett i uppdrag att följa upp de regelförändringar som infördes med sikte på en framtida utvärdering. En annan fråga rör hyreslagen och förändringen som innebär att allmännyttans hyresnormerande funktion har ändrats. prövade hyresnämnden främst hyran mot hyressättningen i likvärdiga allmännyttiga bostadsföretag. har den regeln ersatts med en regel om att jämförelse görs med likvärdiga lägenheter med förhandlade hyror hos kommunala och privata bostadsföretag. har undersökt skillnaden mellan privata värdar och allmännyttan. Resultatet visade att de privata värdarnas hyra i denna undersökning låg klart över allmännyttans. System som driver upp hyrorna måste ersättas av regler som utgår från den kommunala sektorns självkostnadsprincip och allmännyttans hyresnormerande roll. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I hyreslagen finns det s.k. påtaglighetsrekvisitet. Det innebär att hyresnämnden vid en hyresprövning inte ska anse en hyra som skälig om den är påtagligt högre än hyran för lägenheter som är likvärdiga. Motivet till att låta hyran vara något högre än allmännyttans hyror var att skapa rörlighet i prisbildningen. Som detta tillämpats i praktiken har fastighetsägarna kunnat räkna med ett påslag på på allmännyttans hyror vid jämförelseprövningar. Detta har inneburit utrymme för extra hyreshöjningar. Därför bör påtaglighetsrekvisitet tas bort. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.2Skydd mot kraftiga och snabba hyreshöjningar Bostaden är inte som vilken vara som helst. Snabba hyreshöjningar kan inte mötas snabbt och enkelt med ett byte av bostad. Hyresgästens inkomst, ledigt utbud av andra bostäder, arbete, studier m.m. kan vara reella hinder. har vi en situation där renoveringar och ombyggnader av bostäder kan innebära orimligt stora hyreshöjningar. I flera uppmärksammade fall har hyran stigit . Med så höga hyreshöjningar är det många som helt enkelt inte har råd att bo kvar. Därmed är hyresgästens besittningsskydd i praktiken hotat. Bostadsbristen gör dessutom att det på många håll i landet inte finns några lediga lägenheter att flytta till för den som kan bo kvar. tycker att det är angeläget att bostadsbeståndet, inte minst miljonprogrammens lägenheter, renoveras och rustas för dagens och framtidens behov. Vi föreslår därför på annan plats i motionen att det införs ett upprustningsstöd för flerbostadshus. Ett av syftena med detta är att hyran ska kunna hållas på en rimlig nivå även efter en renovering. Det är också viktigt att hyresgästerna ges inflytande i upprustningsprocessen så att det renoveras för de människor som faktiskt bor i ett bostadsområde, inte för potentiella hyresgäster med högre inkomster. Genom att ge hyresgästerna inflytande över ombyggnaden kan det säkerställas att de kan bo kvar även efteråt. vittnar många hyresgäster om att de inte alls har fått vara med och påverka omfattningen av en renovering. Detta trots att hyresgästerna enligt lag ska ge sitt godkännande till en ombyggnad innan den startar. Problemet är att även om hyresgästerna skulle motsätta sig en ombyggnad så kan fastighetsägaren söka tillstånd för sina planer hos hyresnämnden. I syfte att ge hyresgästerna verkligt inflytande över sitt boende föreslår att det i samband med ombyggnader inrättas ett lagstadgat samrådsförfarande mellan representanter för hyresvärden och hyresgästerna. På så sätt tas hyresgästernas kunskap om sitt boende till vara. Samrådsförfarandet bör exempelvis kunna leda till att flera ombyggnadsalternativ tas fram, och att hyresnivåerna som följer av dessa tydligt redovisas innan hyresgästerna godkänner ombyggnationen. Vad som ovan anförs om att införa ett lagstadgat samrådsförfarande vid ombyggnad och renovering bör som sin mening ge regeringen till känna. När en upprustning leder till avsevärt höjda hyror behövs en infasningstid så att inte hela hyreshöjningen kommer i ett slag. Därför bör den s.k. skyddsregeln som kan användas vid stora hyreshöjningar även gälla vid ombyggnader. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.3Avskaffad fastighetsskatt för hyreshus menar att skattemässig neutralitet ska råda mellan bostäder med olika upplåtelseformer. är hyresrätten missgynnad. Stödet till nybyggnation av hyresrätter har tagits bort, som villaägare och bostadsrättsinnehavare har rätt till ränteavdrag och ROT-avdrag. Även fastighetsskatten har förändrats så att ägda bostäder gynnas. vill därför avskaffa fastighetsskatten för hyreslägenheter. Förslaget inkluderar studentlägenheter. Ett borttagande av fastighetsskatten för hyresrätter sänker också boendekostnaderna för hyresgästerna. Se även budgetmotion, 2013/14:Fi254. Vad som ovan anförs om att avskaffa fastighetsskatten för hyresrätter bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.4Trygghet att hyra i andra hand 7.4.1Skäliga hyror på andrahandsmarknaden I storstadsregionerna och andra kommuner med inflyttning råder bostadsbrist. Som en konsekvens av bostadsbristen bor fler människor inneboende hos andra eller hyr i andra hand, och en svart hyresmarknad har vuxit fram. I uppskattar t.ex. flera av de allmännyttiga bostadsbolagen att av deras lägenhetsbestånd hyrs ut olovligt.6 vill först och främst bemöta bostadsbristen med ett ökat byggande. Men vi menar också att andrahandshyresgästernas rättigheter i vissa fall måste stärkas. Ockerhyror vid andrahandsuthyrning och svarthandel med förstahandskontrakt handlar om resursöverföring mellan parter som befinner sig i ett ojämlikt maktförhållande. Den som hyr en hyresrätt i andra hand och har betalat för mycket i hyra kan vända sig till få hyran prövad i efterhand. Om hyresnämnden gör bedömningen att hyran varit för hög ska förstahandshyresgästen betala tillbaka den överskjutande delen till andrahandshyresgästen. värnar denna ordning och vill utvidga den till att även omfatta ägda bostäder. Hyror som avspeglar bruksvärdet måste säkras. Dessvärre är inriktningen för regeringens politik den rakt motsatta. trädde lagen om uthyrning av egen bostad i kraft. Lagstiftningen innebär att personer som äger sin bostad kan hyra ut den med en högre hyra än bruksvärdessystemet medger. Den ovan nämnda möjligheten att få tillbaka överhyra retroaktivt har också avskaffats för andrahandshyresgäster som hyr en bostadsrätt i andra hand. I stället får hyresgästen numera gå till hyresnämnden och få framtida hyra fastställd till ett slags kostnadshyra. I kostnadshyran får, förutom månadsavgiften, en fiktiv räntekostnad räknas in. Denna hyra är alltså inte kopplad till uthyrarens faktiska kostnader. Regeringen aviserar dessutom i budgetpropositionen att man vill gå vidare och låta bostadsrättsägare själva besluta om andrahandsuthyrning utan att begära tillstånd från bostadsrättsföreningen. är mycket kritiskt till den här lagstiftningen som innebär att det som anses vara en skälig hyra höjs och att hyresmarknaden blir än mer komplicerad. Det blir mer lönsamt för hyresvärden och mer osäkert för hyresgästen. Statistik visar också att redan några månader efter att lagstiftningen trätt i kraft så har andrahandshyrorna, framför allt i , höjts.7 Av dessa skäl bör lagen om uthyrning av egen bostad avskaffas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det kan också behövas skärpta sanktioner i fall med oskäliga hyror. kan hyresnämnden alltså döma att oskälig hyra återbetalas i vissa fall, men fler åtgärder bör utredas. Regeringen bör återkomma med skarpare åtgärder mot oskäliga hyror vid andrahandsuthyrning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.4.2Kommunal förmedling av andrahandslägenheter menar att bostadsförmedlingar är ett bra verktyg för att fördela bostäder med förstahandskontrakt på ett rättvist och förutsägbart sätt. Vi lägger därför på annan plats i motionen fram förslag om att det ska vara obligatoriskt för kommuner att ha en bostadsförmedling. Vi menar att man inte ska vara beroende av kontakter för att få en bostad. Kommunala bostadsförmedlingar ägnar sig vanligtvis inte åt att förmedla andrahandslägenheter. Förmedlingen sker i stället genom privata förmedlingar mot betalning och utan kontroll av, eller krav på, rimliga hyror. I många fall kan det handla om kostnader på för att få ett kontrakt och till det läggs dessutom ofta minst sagt oskäliga hyror. Alla är beroende av att ha en bostad, vilket påverkar relationen mellan förstahands- och andrahandshyresgäst. Överhyror är ett utnyttjande av människor som befinner sig i en beroendeställning. För att skapa rättvisa villkor för dem som söker bostad i regioner med bostadsbrist anser vi att en översyn av förmedlingen av bostäder ska göras så att den även omfattar frågan om obligatorisk förmedling av andrahandslägenheter inom ramen för kommunala bostadsförmedlingars verksamhet. Denna typ av förmedling är önskvärd för att minska riskerna för att redan utsatta människor drabbas av oskäliga hyror och orimliga förmedlingsavgifter. Dessutom skulle en sådan lösning även innebära ökad säkerhet för den som vill hyra ut sin bostad med gott uppsåt. Kommunala förmedlingar kan ges uppdraget att kontrollera att hyror sätts på en nivå som motsvarar bruksvärdet. Regeringen bör utreda förutsättningarna och villkoren för förmedling och uthyrning av lägenheter i andra hand. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Många unga har svårt att etablera sig på bostadsmarknaden. Enligt är andelen unga mellan som bor i egen bostad, dvs. bostadsrätt, eget hus eller hyresrätt med förstahandskontrakt 51 procent.8 Det är den lägsta uppmätta andelen sedan började kartlägga unga vuxnas boende 1997. Många unga vuxna är oroliga för att de inte ska få ett eget boende. Nästan var fjärde ung vuxen bor hemma hos föräldrarna. tycker att landets unga är måste ges möjlighet att kunna planera sin framtid, flytta hemifrån och börja sina vuxenliv. Det är avgörande att det finns tillgång till billiga hyreslägenheter i hela landet för att öka rörligheten och för att möjliggöra unga människors inträde på arbetsmarknaden. Därför föreslår vi att det införs ett investeringsstöd för att kunna bygga miljövänliga hyresrätter med rimliga hyror framför allt på orter där bostadsbristen är stor. Regeringens svar på ungdomars bostadsbrist är i stället att de bostäder som byggs speciellt för unga ska vara av lite lägre kvalitet. Exempelvis vill man kunna bygga mindre än vad som är tillåtet och på bullrigare platser, trots att det finns tydliga samband mellan att utsättas för buller och stressymptom. bor inte ens en fjärdedel av studenterna i en studentbostad. Nästan 68 000 studenter saknar, men vill ha, en egen bostad eller studentbostad. Många bor hemma hos föräldrarna. Om inte situationen förbättras dramatiskt finns det risk för att stora samhällsgrupper inte har möjlighet att studera. () skriver i sin bostadsrapport att endast 4 av 32 studentstäder kan garantera sina studenter ett boende. I rapporterar Stiftelsen () om att trångboddheten i studentbostäderna börjar blir så stor att de riskerar att bli en sanitär olägenhet när studenterna tvingas dela rum med varandra. Enligt en undersökning gjord av har en av fyra studenter svårt att klara av sina boendekostnader. Medan bostadsminister inför terminsstarten uppmuntrar studenterna att använda alla sina kontakter9 i jakten på bostad så har politiska förslag för att öka byggandet av studentbostäder. Det investeringsstöd som föreslår för att öka bostadsbyggandet med inriktning på hyresrätter omfattar även studentbostäder. Vi föreslår också att fastighetsskatten på studentbostäder tas bort. På så sätt bör hyran kunna sänkas. En hyresgaranti är ett borgensåtagande från kommunens sida som omfattar en hyresgästs skyldighet att betala hyra.