mot · H102A389 · 2013-09-27 00:00:00 — Om god arbetsmiljö och ökad jämställdhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av omedelbara insatser för att förbättra kvinnors fysiska och psykosociala arbetsmiljö. Ett modernt arbetsliv är ett arbetsliv där de anställda ses som en investering. Det är ett faktum att en god arbetsmiljö gynnar såväl produktivitet som trivsel på arbetsplatsen. Under en lång rad år blev arbetsmiljön i generellt bättre. tycks trenden ha vänt och vi ser exempel på hur arbetsmiljön försämras, framför allt för kvinnor. Det är en oacceptabel utveckling som kräver målmedvetna och strategiska politiska beslut. Arbetsmiljöarbete kan betraktas som en behovspyramid där det först och främst handlar om att skapa en fysiskt acceptabel arbetsmiljö. ser vi flera signaler på att kvinnors fysiska arbetsmiljö måste bli bättre. Enligt senaste arbetsmiljöundersökning (2012) har cirka en tredjedel av kvinnorna på den svenska arbetsmarknaden ont på grund av påfrestande arbetsställningar. Många har också ont på grund av tungt arbete och ensidigt upprepade arbetsuppgifter. Bilden bekräftas i i kvinnors arbetsmiljö (2013) som bygger på inspektioner av 700 företag . Sju av tio företag fick anmärkningar för de kvinnliga medarbetarnas belastningsergonomi. En god arbetsmiljö handlar dock inte bara om fysiska faktorer. Även den psykosociala arbetsmiljön är av stor vikt för människors välbefinnande och utvecklingsförmåga. Det är tydligt att den psykosociala arbetsmiljön är en av vår tids mest angelägna jämställdhetsfrågor. I LO:s rapport 2012 – klass & kön (2013) framgår det att dagens arbetsliv ofta är mycket intensivt, till exempel har av kvinnor i arbetaryrken inom offentlig och privat service bara små möjligheter att ta en kort paus. som kraven har ökat har det egna inflytandet minskat. Kvinnliga arbetare har fått störst försämring, följda av kvinnliga lägre tjänstemän och sedan av manliga arbetare. LO:s rapport visar också att det så kallade 24-timmarssamhället bärs upp av kvinnliga arbetare. Bara en av tre kvinnliga arbetare arbetar enbart vardagar . Att arbeta ensam och riskera att hamna i hotfulla situationer är en klass- och könsfråga. Därför är det oroväckande att av kvinnorna och av männen inom privat sektor uppger att det pågår ett systematiskt arbetsmiljöarbete på deras arbetsplats. Där behovet är som störst är de förebyggande resurserna som minst. Ett annat allvarligt psykosocialt arbetsmiljöproblem är kränkande särbehandling på arbetsplatsen. Detta är ett stort problem som båda könen drabbas av, men framför allt kvinnor. Det är angeläget att regeringen återkommer med förslag om hur kränkande särbehandling på arbetsplatserna kan förhindras. Vidare är det tydligt att det finns ett samband mellan arbetsmiljö och anställningsvillkor. visar i en undersökning (2012) att många tillfälligt anställda på en arbetsplats ger en sämre arbetsmiljö för alla – även för tillsvidareanställda. På arbetsplatser med hög grad av tillfällig bemanning upplever av de anställda att det ofta fattas personal och kommer alltid eller ofta hem utmattade från arbetet. Utvecklingen är allvarlig ur ett jämställdhetsperspektiv eftersom visstidsarbete är mer utbrett inom kvinnodominerade sektorer än i mansdominerade. Tyvärr håller detta mönster i sig även bland yngre generationer. I (2012) konstateras att unga kvinnor har vikariat, timanställning och visstidsanställning i betydligt högre grad än unga män. av männen är tillsvidareanställda, mot av kvinnorna. Mot bakgrund av utvecklingen i arbetslivet är det kanske inte så förvånande att sjukskrivningarna återigen ökar och allra mest bland kvinnor. Enligt av sjukförsäkringens utveckling (2013) var sjukpenningtalet , en ökning med nästan . Skillnaden mellan könen är påtaglig: Kvinnors sjukpenningtal är jämfört med för män. Det mest iögonfallande mönstret är att de psykiska diagnosernas andel av sjukfallen ökar. Psykisk ohälsa är den största diagnosgruppen för kvinnor som har en anställning. Det är hög tid att prioritera kvinnors arbetsmiljö liksom ett mer jämställt samhälle. var en förebild när det gäller både arbetsmiljö och jämställdhet. har en annan prioritering. ser vi tecken på att arbetsmiljöproblemen ökar och att halkar efter i jämställdhetsarbetet. Den påfrestande arbetsmiljön speglar maktförhållanden i arbetslivet, som påverkar vardagen även för dem som inte direkt drabbas. I slutänden handlar frågan om vilken sorts samhälle vi vill ha. Vad som ovan anförs om behovet av omedelbara insatser för att förbättra kvinnors fysiska och psykosociala arbetsmiljö bör som sin mening ge regeringen till känna. i (S)