mot · H102Kr338 · 2013-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid För de gröna är ett rikt och mångfacetterat kulturliv en nyckel till mänsklig livskraft. Kulturen ökar människors livskvalitet. Kulturen utmanar, utvecklar och skapar mening och ger sammanhang. Det är kulturen som gör oss till människor. Frihet är en förutsättning för ett levande kulturliv. Kulturen är en del av välfärden och demokratin. Därför måste samhället skapa förutsättningar för ett vitalt kulturliv. Kulturen tillhör medborgarna. Alla ska ha möjlighet att ta del av både kulturupplevelser och kulturskapande. Kulturpolitiken behöver därför sträva mot inkludering och tillgänglighet. Det måste eftersträvas att kultur, konst och estetik finns tillgänglig i såväl stad som land. Kulturpolitiken måste vara en politik, inte bara för våra konstinstitutioner, utan också för det kulturskapande som skänker liv och kraft på människors arbetsplatser, och i offentliga miljöer som gator och torg, skolor och sjukhus. Här redovisar kraftfulla satsningar på bland annat förbättrade villkor för kulturskapare, ett lyft för det svenska biblioteksväsendet och en förstärkt folkbildning. 4.1Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid3 5Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid5 5.1Bättre villkor för kulturskaparna5 5.1.1Gör alla konstnärsstipendier pensionsgrundande5 5.1.6Individuell visningsersättning till konstnärer inom bild, form och design6 5.3Fler platser på folkhögskola7 5.6Nationell kulturstrategi för unga8 5.8Konstnärlig smyckning av offentliga miljöer9 anvisar anslagen inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt avsnitt 5 i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 5.4 om att tryggheten för scenkonstnärerna måste säkras vid övergången till nytt pensionssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 5.8 om att ska utvärdera enprocentsregeln om utsmyckning av offentliga miljöer. 4.1Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Tabell 1 Anslagsförslag 2014 för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Avvikelse från regeringen (MP) Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Stöd till icke-statliga kulturlokaler Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till Operan, , , , och Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Myndigheten för tillgängliga medier Bidrag till nyhetsinformation och litteratur Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Bidrag till bild- och formområdet Ersättningar och bidrag till konstnärer Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till vissa museer Forum för levande historia Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Utbyte av tv-sändningar mellan och Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Bidrag till allmänna samlingslokaler Bidrag för kvinnors organisering Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Insatser för den ideella sektorn Fördubblat anslag till utställningsersättningar Fristäder för hotade författare Kultur i förorten, del av miljonprogamssatsning Nationell kulturstrategi för barn och unga Bild, form och design Musik-, dans- och teaterallianserna Höjning av biblioteksersättningen till 5Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 5.1Bättre villkor för kulturskaparna värnar de professionella konstnärerna och kulturskaparna. Vi vill säkerställa att de har rimliga arbetsvillkor, och tillträde till de offentliga trygghetssystemen. Därför presenterar vi i vår budgetmotion på kulturområdet en satsning på kulturarbetares villkor på totalt för . 5.1.1Gör alla konstnärsstipendier pensionsgrundande värnar kulturskapare och vill därför att samtliga konstnärsstipendier ska vara skattepliktiga och pensionsgrundande. bidrag och stipendier består av tre former: konstnärsbidrag, projektbidrag och långtidsstipendier. Konstnärsbidrag utbetalas för att en konstnär ska åtnjuta ekonomisk trygghet , så att han eller hon kan ägna sig åt konstnärligt skapande utan avbrott, eller åt experiment och nydanande konstnärlig verksamhet. Konstnärsbidrag finns i många olika former, exempelvis finns arbetsstipendier, målinriktade arbetsstipendier, stora stipendier, pensionsbidrag och efterlevandebidrag. Ett- och tvååriga arbetsstipendier (punktstipendier) är skattefria medan fleråriga löpande (eller längre) stipendier enligt skattelagen är beskattade. betalade ut i stipendier som inte var skattepliktiga och pensionsgrundande. avsätter i budgeten för att göra samtliga stipendier skattepliktiga och pensionsgrundande. När en konstnär ställer ut utbetalas ersättning som motsvarar tariff oavsett utställningsarrangör. MU är samlingsnamnet för det statliga ramavtalet för konstnärers medverkan och ersättning vid utställning som började gälla . MU står för medverkans- och utställningsersättning. MU-avtalen består av ett ramavtal och ett normalavtal. Trots att dessa avtal finns vittnar konstnärer om att de inte får ersättning enligt modellen. menar att i goda arbetsvillkor ingår att få ersättning enligt avtal. För att stimulera och säkerställa att staten blir en normerande kraft i det här sammanhanget ökar vi anslaget till utställningsersättningarna med . Samhället bör ta ansvar för att professionella kulturskapare får samma villkor gällande exempelvis löner, pensioner och arbetslöshetsersättningar som andra arbetstagare. Genom musik-, dans- och teaterallianserna har en del frilansande musiker, dansare och skådespelare fått en stabil försörjning. utan uppdrag erbjuds de vidareutbildning, rådgivning och andra insatser som främjar framtida uppdragsgivning. anser att scenkonstallianserna utgör en bra förebild för hur en trygg arbetsmarknad kan skapas. Vi avsätter för att verksamheten ska kunna omfatta allt fler kulturutövare, också utanför scenkonstområdena musik, dans och teater. värnar överenskommelsen mellan regeringen och , föreningen samt om rätt till förhandlingar beträffande biblioteksersättningens grundbelopp. Biblioteksersättningen bidrar såväl till kulturskaparnas arbetsvillkor som till möjligheterna för nya författare och skriftställare att etablera sig. Vi frigör utrymme för en uppräkning av ersättningen, och budgeterar för en ersättning om för hemlån av originalverk. För detta satsar vi för och därefter samma belopp . De fria grupperna, verksamma inom musik, drama, dans, poesi m.m. är en omistlig del av det svenska kulturlivet. Här skapas framtidens konstnärliga uttryck, här får estetiken nya former. Det fria kulturlivet bryter ny mark, till glädje för såväl dagens medborgare som kommande generationer. Men de fria kulturskaparna lever ofta under knappa förhållanden vilket hämmar deras möjligheter att skapa. anser att anslagen till de fria grupperna bör ökas. För det anslår vi så att de fria grupperna kan stödjas, på såväl lokal som regional nivå. 5.1.6Individuell visningsersättning till konstnärer inom bild, form och design vill stärka ställningen för landets bildkonstnärer. Liksom kompositörer, författare och andra upphovsmän får ersättning för att deras verk konsumeras måste också bildkonstnärerna ersättas på samma sätt. Det gör man genom att satsa på den individuella visningsersättningen. satsar på ersättning till bildkonstnärerna genom en utökning av den individuella visningsersättningen. Det bidrar till bättre arbetsvillkor för bildkonstnärerna och underlättar därmed bildkonstens spridning. eftersträvar ett biblioteksväsen som är öppet och tillgängligt för alla människor som vistas i vårt land. Det allmänna biblioteksväsendet ska präglas av allsidighet och kvalitet, det ska främja såväl läsning, bildning och kulturell verksamhet som demokrati och fri åsiktsbildning. har emellertid antalet biblioteksbesök minskat. Många folkbibliotek har avvecklats, och boklånen minskar. Teknikutvecklingen går snabbt framåt och med den skiftar människors medievanor, därför behövs en framåtsyftande och utvecklande politik som löper i takt med tiden och underlättar människors medievanor. har ett särskilt uppdrag när det gäller att svara för nationell samordning och utvärdering inom det allmänna biblioteksväsendet. Men det har inte funnits resurser för att realisera uppdraget. tillför till för nationell bibliotekssamordning. Dessa medel återfinns under utgiftsområdet 16. Bibliotekariens roll förändras i takt med att biblioteken utvecklas, och i takt med annan utveckling inom utbildning, information och teknik. Medielandskaps snabba förändring ställer höga krav på kunskap och kompetens. För att biblioteken ska fylla sin funktion både i nutid och fordras välutbildade biblioteksanställda med välutvecklad förmåga till hantering av information och arkiv. Pedagogisk kompetens har också blivit viktigare då människor, i alla åldrar, på egen hand kan söka upp information och tillgodogöra sig kunskap. Det är bara drygt hälften av alla biblioteksanställda som är utbildade bibliotekarier . Samarbetet inom, och mellan, regioner och landsting är av avgörande betydelse för att en likvärdig bibliotekskompetens ska kunna erbjudas till alla invånare. förstärker bidragen till regional kulturutveckling med , i syfte att stärka den regionala biblioteksutvecklingen med fokus på bibliotekarieyrket. 5.3Fler platser på folkhögskola Kultur och bildning löper som en röd tråd genom kulturpolitik. Därför satsar vi på att utveckla folkbildningsverksamheten. Möjligheten att gå på folkhögskola är en oumbärlig del av utbildningsväsende. För många människor är folkhögskolan vägen tillbaka in i utbildningssystemet då den vanliga skolan har svikit. Sammanlagt läser ungefär 12 000 elever in gymnasiekompetens på folkhögskola . Av utvärderingar vet vi att de som går vidare från allmän linje på folkhögskola till högre studier, ofta klarar studierna bra. Problemet är att alla som vill läsa på folkhögskola inte får det på grund av bristande platstillgång. föreslår att 10 000 nya studieplatser på folkhögskolornas allmänna linje upprättas . För detta satsar vi . Det hittillsvarande systemet för scenkonstnärernas pensionsvillkor har fått orimliga konsekvenser för såväl de enskilda scenkonstnärerna som scenkonstinstitutionerna. Därför är det välkommet att regeringen äntligen aviserar att man avser åtgärda problemet. Regeringen lanserar nu en pensionsmodell med innebörden att scenkonstnärernas pensionssystem i högre grad ska konstrueras utifrån gängse förfarande på arbetsmarknaden, det vill säga genom avtal mellan arbetsmarknadens parter. Vidare anges att regeringen ämnar underlätta scenkonstnärernas omställning till en ny yrkeskarriär. Trots beskeden i budgetpropositionen finns fortfarande anledning till viss oro. Regeringen har inte angivit hur en trygg omställning för scenkonstnärerna ska åstadkommas. Vidare skriver regeringen att medel frigörs som ska användas till kvalitetsförstärkningar inom scenkonstområdet. välkomnar kvalitetsförstärkningar, men det får inte ske på ett sådant sätt att det minskar scenkonstnärernas möjligheter att arbeta under trygga villkor, inte heller får det ske med konsekvensen att tryggheten riskeras vid omställningar till nya yrken. Flera svenska städer upplåter utrymme åt författare som, på grund av sina åsikter eller sina litterära verk, förföljs i sitt hemland. Fristadsarbetet sker i samarbete mellan och olika regionala och lokala organisationer. stödjer ambition att vidga fristadsbegreppet till att omfatta förföljda kulturarbetare ur andra konstformer. För att stimulera detta anslår vi ytterligare . 5.6Nationell kulturstrategi för unga Landets musik- och kulturskolor är viktiga för ungas möjligheter till kulturskapande. Det är frivilligt för kommunen att driva kulturskola, det har fått konsekvensen att det finns brister i den nationella likvärdigheten: vissa kommuner har höga avgifter, andra har låga eller inga avgifter. I några kommuner saknas musik- och kulturskola helt. Musik- och innehåll och mål varierar över landet och den saknar en övergripande strategi för samordning, utveckling och utvärdering. anser att alla barn och ungdomar ska ha likvärdig tillgång till estetiska uttryck och likvärdiga möjligheter till kulturell och konstnärlig verksamhet. Därför tycker vi att det behöver upprättas en nationell kulturstrategi för unga. En nationell strategi kan bidra till att landets kulturskolor samordnas. Det blir också lättare att öka likvärdigheten till kulturutövande om den nationella tillgången kan kartläggas och utvärderas. anslår fem miljoner till för att en nationell kulturstrategi för unga ska upprättas. Ideella föreningar ska tillsammans med eller privat aktör ha möjlighet att ansöka om medel för lokala kultursatsningar. Det kan handla om att utveckla teater, slöjd, konst eller att ordna utsmyckning av bostadsområden. Det kan också handla om satsningar för att utveckla, vidga eller utöka verksamheten vid kultur- och musikskolor. Det är viktigt att åtgärderna utgår från de boendes behov och önskemål. För detta anslår . 5.8Konstnärlig smyckning av offentliga miljöer Offentlig konstnärlig utsmyckning bidrar till att skapa attraktiva miljöer till gagn för alla medborgare. Den så kallade enprocentsregeln rekommenderar att en procent av kostnaderna för offentliga byggnationer utgår till smyckning och konst av den. Regeln har flera fördelar: den bidrar till en estetiskt tilltalande offentlig miljö som den skapar möjligheter för konstnärer att arbeta för rimliga ersättningar. Det saknas kunskap om hur enprocentsregeln i praktiken fungerar. anser därför att det behövs en utvärdering av hur regeln efterlevs på såväl nivå, landstingsnivå och statlig nivå som hos privata aktörer. Mot denna bakgrund anser vi att bör ansvara för en sådan utvärdering. bör också upprätta rekommendationer för hur fler kan stimuleras att tillämpa enprocentsregeln. står tillsammans med en majoritet i bakom förslag som syftar till att skapa en fungerande spelreglering. När nu hälften av allt internetspel sker på en oreglerad marknad räcker det inte att – som regeringen gör – endast passivt följa marknadsutvecklingen. Regeringen borde agera. Vi har lämnat ett antal konstruktiva förslag för en vidareutvecklad politik på detta område i kommittémotion En bättre reglerad spelmarknad 2012/13:Kr247, samt i motionen 2013/14:Kr214 Spelpolitik.