mot · H102Ju379 · 2013-12-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett system där staten betalar ut utdömda skadestånd till brottsoffret efter att domen vunnit laga kraft och där staten därefter kräver in beloppet från gärningsmannen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda i vilken grad brottsoffer får det utdömda skadeståendet utbetalt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka stödet för vittnesskydd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka säkerhetsrutiner vid domstolar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i införa livstidsstraff utan möjlighet till benådning, tidsbestämning eller oövervakad permission. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa straffskärpningar, framför allt gällande miniminivåer, för våldsbrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagen med särskilda bestämmelser om unga bör reformeras för att endast inkludera personer som ännu ej fyllt . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort åtalspreskription, påföljdspreskription och absolut preskription för grova våldsbrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka tilläggsstraffskalan vid flerfaldig brottslighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utdöma maxstraff när en person inom begått tre eller fler våldsbrott, inbrott, rån, tillgreppsbrott, sexualbrott, narkotikabrott eller en kombination därav. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort den automatiska frigivningen efter två tredjedelar av utdömt straff enligt 26 kap. 6 § BrB. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det vid grova vålds- eller sexualbrott av hänsynslös karaktär utförda av personer men under ska prövas om gärningsmannen ska dömas som vuxen. Döms gärningsmannen till fängelse ska straffskalan tillämpas fullt ut utan straffrabatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att frågan om utvisning ska bli en obligatorisk del för domstolen att pröva vid brottmål där den tilltalade innehar medborgarskap i annat land än , eller är statslös.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska föreligga synnerligen starka skäl för att utvisning vid prövning i domstol inte ska utdömas i det fall där en utlänning döms för ett brott som kan medföra utvisning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att dels utvisning ska vara obligatorisk och på livstid i de fall där en utlänning dömts för brott mot liv och hälsa, brott mot frihet och frid, sexualbrott, narkotikabrott, stöld, rån och andra tillgreppsbrott och annan jämförlig brottslighet samt vid dom för bedrägeri kopplat till sociala förmåner, dels att det i andra fall än ovanstående obligatorisk utvisning på livstid ska utdömas om det rör sig om upprepad brottslighet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att domstol vid fråga om utvisning ej ska ta hänsyn till utlänningens levnadsomständigheter eller hur länge utlänningen vistats i Sverige.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa kravet på att det måste föreligga synnerliga skäl för att kunna utvisa en kriminell utlänning som bott i eller mer.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa kravet på att det måste föreligga synnerliga skäl för att kunna utvisa en kriminell utlänning som har haft uppehållstillstånd eller mer.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa kravet på att det måste vara ett synnerligen grovt brott och medföra allvarlig fara för allmän ordning och säkerhet för att domstolen ska besluta om utvisning i de fall som den kriminelle utlänningen har flyktingstatus.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om dels att upprätta en databas där utvisningsdömdas foto, fingeravtryck och dna-prov lagras, mot vilka framtida immigranter som söker uppehållstillstånd eller medborgarskap ska kontrolleras, dels att en person som återfinns i detta register ska frihetsberövas till dess att han är utvisad, vilket ska ske omgående.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upprätta avtal med andra länder för att möjliggöra att en utlänning som är dömd till fängelsestraff följt av utvisning kan avtjäna sitt straff i annat land. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett offentligt register över dömda pedofiler med hög återfallsrisk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett offentligt register över flerfaldigt dömda våldtäktsmän. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kriminalisera en handling som syftar till att dölja en illegal invandrare från rättsväsendet eller hjälper honom eller henne att undkomma, undanröjer bevis om den illegale invandraren eller på annat dylikt sätt motverkar att rättsväsendet uppdagar var den illegala invandraren befinner sig.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att för utländska medborgare förbjuda tiggeri eller verksamhet som till sin art kan anses vara tiggeri, lösdriveri eller närliggande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de utlänningar som ertappas med tiggeri eller närliggande ska avvisas från landet med förbud att återvända.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkerställa att har kapacitet att när behov anses föreligga återupprätta gränskontrollerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en permanent skanningsstation vid Öresundsbron.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa utökade möjligheter för rättsväsendet att använda sig av brottsprovokation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sänka gränserna för hemliga tvångsmedel samt överskottsinformation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa elektronisk fotboja för frisläppta brottslingar. 1 Yrkandena 13–20, 24 och 26 hänvisade till SfU. 2 Yrkande 28 hänvisat till SkU. Frihet förutsätter trygghet – Sverigedemokratisk kriminalpolitik kriminalpolitik präglas av en vilja att skapa trygghet i samhället. Det ska vara tryggt för barn att gå i skolan, för äldre att gå och handla i mataffären och för kvinnor att gå hem . Trygghet är temat för vår kriminalpolitik. I ett perfekt samhälle finns det inga fängelser, ingen polis eller domstol. Verkligheten ser dock annorlunda ut. Vi ämnar göra samhället tryggt för laglydiga medborgare som vi vill göra det otryggt för dem som sätter sig ovanför svenska lagar. I höstbudgeten /2014 satsar vi närmare tre miljarder utöver regeringens budget. 1 Trygghet för individen I dagens vågar av alla unga kvinnor inte gå utanför dörren när det är mörkt . Flera tusen nödsamtal till polisen föranleder inga åtgärder eftersom organisationen och kapaciteten inte mäktar med. Brottsoffer tvingas själva söka upp sin gärningsman för att utkräva det skadestånd som de har rätt till. Till detta ska läggas att antalet anmälningar för våldtäkt, misshandel och andra typer av våldsbrott har gått upp flera bara på en tioårsperiod. De som är utsatta för kriminalitet i blir utsatta på nytt då samhället inte mäktar med den brottsvåg som svept över . 1.1 Statlig garanti för skadestånd till brottsoffer Det svenska systemet för utbetalning av skadestånd till brottsoffer måste förbättras omgående. I SOU 10:1 föreslås förändringar som ska göra det lättare för de gärningspersoner som vill betala sitt skadestånd till offret. Detta räcker dock inte. kan en person som döms för ett brott också dömas till att betala skadestånd till brottsoffret. Problemet är att brottsoffret självt, med hjälp, måste kräva gärningsmannen på det utdömda beloppet. Om gärningsmannen inte betalar ska offret vända sig till sitt försäkringsbolag i ett försök att få ersättning. Fungerar inte detta ska brottsoffret självt ta kontakt med . Här ska offret skriftligen ansöka om att få det som kallas brottsskadeersättning, vilket kan skilja sig från det skadestånd personen i fråga blivit tilldömd. Denna procedur, där offret återigen måste förklara sig och vädja till den person som åsamkat skadan i första taget, att betala det utdömda skadeståndet, är en ytterligare förnedring och ett ifrågasättande av offret. Dessutom är denna process inte ens en garanti för att offret får den ersättning som en domstol en gång beslutat. vill istället se ett system där staten betalar ut det utdömda skadeståndet till brottsoffret och därefter kräver in pengarna från gärningsmannen. Det skulle alltså innebära att offret efter domen vunnit laga kraft får sitt skadestånd som staten tar hand om vidare behandling och kontakt med gärningsmannen, som sig bör i en rättsstat. Dessa förändringar skulle minska frustrationen och det onödiga lidande som åsamkas ett offer på grund av dagens system för skadeståndsutbetalningar. Istället kan ett offer fokusera på att läka de sår, fysiska och psykiska, som brottet medfört. Det borde ligga i samhällets intresse med detta förhållningssätt där staten tar ansvar i hela rättsprocessen, vilket vi menar skadeståndsutbetalningen är en del av. Det är också så att varken , , försäkringsbolag eller kunde inkomma med statistik över hur många som inte fick ut sitt skadestånd eller bara delar av det. SOU 10:1 konstaterar också att det saknas statistik över hur vanligt det är med brottsskadestånd och hur vanligt det är att skadeståndsskyldiga vill betala sina brottsskadestånd. Uppgifter från enligt SOU visar att lite av en grupp skadeståndsskyldiga betalade utan att behövde vidta några verkställighetsåtgärder. Vad som här framgår är att det bör tillsättas en utredning för att avgöra i vilken utsträckning skadestånden verkligen betalas ut, hur stor del som betalas ut, samt annan relaterad statistik av intresse. 1.2 Vittnesskydd och ökad säkerhet i domstol Även goda medborgare som sätter sig i vittnesbåset, med fara för eget liv, är extra utsatta. Rättsväsendet har inte förmått hantera den organiserade brottslighetens tentakler som sprider sig ända in i rättegångssalen. Vittnestrakasserier blir allt vanligare, ibland med våldsam utgång. Övergrepp i rättssak är ett mycket allvarligt brott då det inte bara riktar in sig mot individer utan utgör ett hot mot rättsstaten, och i slutändan det demokratiska statsskicket. vill se ett kraftigt utökat stöd till vittnesskyddet. Det handlar om polisskydd, hjälp med bostadsbyte och andra säkerhetsåtgärder. Även de juridiska ombuden har fått motta både hot, trakasserier och rena våldsdåd från kriminella nätverk. Även här prioriterar vi ett ökat skydd. Exempelvis ska inte vittnen sitta i samma väntrum som de som de vittnar emot, vilket kan hända . Utöver detta vill vi att säkerhetskontroller i domstol ska få genomföras i förebyggande syfte, utan att en konkret risk för allvarlig brottslighet behöver ha identifierats. Säkerhetskontroller ska därigenom kunna beslutas för än vad som är möjligt. Ett genomförande av förslaget innebär enligt SOU 2009:78 att domstolsentréer måste byggas om och utrustning såsom larmbågar med mera införskaffas. Betydligt fler ordningsvakter kommer också att behövas. Kostnaderna för detta finns finansierat i vårt budgetförslag. 2 Tuffa tag mot brottsligheten Ett brottsoffer är man på livstid; det som en brottsutsatt råkat ut för får denne leva med resten av livet. När det gäller livstid för kriminella så existerar det i praktiken inte längre. Enligt gällande rättspraxis ger mord allt som oftast högst fängelse. Med 2/3 frigivning så sjunker straffet till . Detta kombineras oftast med frikostiga permissioner, vilket i teorin innebär att du kan vara ute . Svensk kriminalpolitik har plågats svårt av den socialistiska tanken om att varje brott är ett misslyckande från samhällets sida, åtgärderna blir då därefter. Fokus har ensidigt legat på att den kriminelle ska komma ut från fängelset för att bli en produktiv samhällsmedlem. Tanken i sig är behjärtansvärd, men det förutsätter att man inte tar hänsyn till brottsoffrets rätt till upprättelse och det faktum att onda gärningar ska ge konsekvenser. Vi sätter brottsoffersperspektivet i centrum och vi ser att straffet har ett moraliskt värde i sig. 2.1 Straffskärpningar och riktigt livstidsstraff vill se kraftiga straffskärpningar på våldsbrott och det innefattar även en rejäl höjning av miniminivåerna eftersom svenska domstolar allt som oftast dömer i nedre delen av straffskalan. Svensk livstid innebär i praktiken fängelse enligt rättspraxis, med 2/3 frigivning fängelse. vill se införandet av verklig livstid där det även ska vara möjligt att utdöma livstid utan möjlighet till benådning. Riktiga livstidsstraff ska kunna utdömas för brott som enligt kan medföra livstidsstraff. Utöver detta ska riktiga livstidsstraff kunna utdömas för upprepad grov våldsbrottslighet av särskilt hänsynslös och våldsam natur, till exempel för synnerligen grov misshandel eller grov våldtäkt eller en kombination av dylika grova våldsbrott. Det är även så att lagen om särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare måste reformeras. I blir en person myndig och i och med denna ålder ska han eller hon betraktas som fullt ansvarig för sina handlingar. Dock tar svensk lag ändå särskild hänsyn till personer som är men under tjugoett år gamla. Detta förhållningssätt är orimligt eftersom de som är är myndiga och därmed ansvariga för sina handlingar och därmed bör denna hänsyn upphöra. 2.2 Borttagande av preskriptionstid för grova brott Preskription av brott motiveras av rättspolitiska, humanitära och praktiska skäl. Det är rimligt att mindre brott som begåtts för skrivs av. Däremot har det uppkommit helt orimliga situationer där exempelvis en hiv-smittad våldtäktsman som är misstänkt för över 100 våldtäkter kan undgå straffansvar genom att hålla sig borta . Det finns många andra exempel på där rättvisan inte får ha sin gilla gång. vill se ett avskaffande av preskriptionstiden för grova våldsbrott med motivering att det allmänna ska kunna garantera rättstrygghet för dem som blir utsatta för allvarlig brottslighet. 2.3 Åtgärder vid flerfaldig brottslighet I dagens finns det generösa rabattsystem för den som lever en kriminell livsstil. Det handlar t.ex. om en s.k. mängdrabatt som grundar sig i att ju fler brott en person begår desto mindre påföljd på varje efterkommande brott. Vid flerfaldig brottslighet gäller enligt 26 kap. 2 § BrB en särskild straffskala. Utgångspunkten för den gemensamma straffskalan är det svåraste av de högsta straff som kan följa på brotten. Med ett visst tillägg utgör det straffskalans maximum. Tillägget är som och som mest beroende på hur allvarlig brottsligheten är. Vi anser att strafftillägget bör utökas. Det bör undersökas om brott under punkt 1 i 26 kap. 2 § BrB istället ska ha ett minimitillägg och ett maxtillägg . Under punkt 2 ett minimitillägg och ett maxtillägg . Under punkt 3 ett minimitillägg och ett maxtillägg . Genom att införa minimitilllägg försäkras det att gärningsmannen som uppenbarligen begått flera brott alltid ådrar sig ett ordentligt förlängt straff, vilket bör vara naturligt, och med utökat maxtillägg ges samhället möjligheten att i straffet mycket tydligare ta med det faktum att en person begått flera brott, vilket borde göra mer utslag för straffvärdet än vad det gör . vill vidare att principen tredje gången gillt bör gälla. Om en person exempelvis för tredje gången begår ett våldsbrott, sexualbrott eller narkotikabrott i någon form, eller en kombination av dessa, bör gärningsmannen per automatik dömas till lagens maxstraff för det brott som har det högsta maxstraffet plus det maxtillägg som ges vid flerfaldig brottslighet. Endast de brott som tidigare genererat en dom med fängelse (oavsett om fängelsetiden avtjänas villkorligt eller på anstalt) ska vara förenat med tredje gången gillt-principen samt endast för våldsbrott, sexualbrott samt narkotikabrott. Dessutom ska endast brott utförda inom , vilket bör undersökas närmare, från varandra räknas nyttjar sig av 2/3-frigivning, vilket innebär att den kriminelle automatiskt blir villkorligt frigiven efter att 2/3 av straffet avtjänats på anstalt. Detta skapar en stor diskrepans mellan det allmänna rättsmedvetandet och den lagstiftning som finns. För att öka förståelsen för svensk lagstiftning och för att försvåra för en kriminell livsstil vill avskaffa den automatiska 2/3-frigivningen. 2.5 Möjlighet att döma unga lagöverträdare som vuxna begås tyvärr många oerhört grova och hänsynslösa vålds- och sexualbrott av gärningsmän som är gamla. Dagens system ger emellertid dessa gärningsmän väldigt stor rabatt på straffet på grund av deras i lagens mening låga ålder. Vi anser att grova, hänsynslösa, utdragna och sadistiska brott inte alltid kan eller bör ursäktas med personens ålder. Är någon kapabel att begå fruktansvärda våldsamma brott är personen även kapabel att ta konsekvenserna av sitt handlande. Vi anser att personer men , för brott mot person av grov och hänsynslös karaktär ska kunna prövas om de ska behandlas som vuxna. Döms gärningsmannen som vuxen till fängelse ska straffskalan tillämpas fullt ut utan straffrabatt. 2.6 Utvisa kriminella utlänningar anser inte att det är rimligt att en utlänning som begått en våldtäkt, ett mord eller något annat grovt våldsbrott ska belönas med uppehållstillstånd och svenskt medborgarskap. Tyvärr är det dock så att utlänningar i ändå får stanna i landet trots att de begått grova brott såsom mord, dråp, misshandel och våldtäkt. En utlänning ska inte få förmånen att stanna i om personen i fråga inte kan eller vill respektera våra lagar och regler. Det bör därför vara obligatoriskt att alltid pröva frågan om utvisning när en utlänning begått ett brott i . Vi anser vidare att endast om det föreligger synnerligen starka skäl ska en utlänning, som blivit dömd för ett brott som kan leda till utvisning, kunna undgå att utvisas. Dock ska utvisning vara obligatorisk och på livstid för våldsbrott, sexualbrott, narkotikabrott, rån, stöld och tillgreppsbrott eller organiserad brottslighet. Om det rör sig om annan brottslighet än ovannämnda områden ska utvisning på livstid vara obligatorisk om det rör sig om en återupprepning av brottslighet eller mängdbrottslighet. Även bedrägeri kopplat till sociala förmåner ska vara förknippat med utvisning. Svensk domstol bör vidare inte ta hänsyn till utlänningens levnadsomständigheter eller hur länge utlänningen vistats i när frågan om utvisning behandlas. Ej heller ska en utlänning som begått brott i få stanna bara för att denne bott i , för att denne haft uppehållstillstånd eller för att personen i fråga har flyktingstatus. Har en utlänning begått ett brott som är förknippat med utvisning har han eller hon tydligt visat att han eller hon inte har här att göra, och den hänsyn som lagen menar att man ska ta enligt utlänningslagen 8:11 sista stycket och 8:12 bör utgå. För att kunna kontrollera att utvisningsdömda inte igen under annan identitet försöker komma in i landet och få upphållstillstånd och medborgarskap, ska foto, fingeravtryck och dna-prov tas och lagras , som alla nya immigranter ska kontrolleras emot. Återfinns en person i detta register ska denne frihetsberövas till dess att han är utvisad, vilket ska ske omgående. När en utlänning blir dömd till fängelse med efterföljande utvisning ska sträva efter att få den dömde utlänningen att avtjäna straffet i sitt hemland eller i annat anvisat land. ska därmed sträva efter att upprätta avtal med andra länder för att möjliggöra detta. Till skydd för medborgarna bör ett offentligt register över dömda pedofiler som bedöms ha hög återfallsrisk samt flerfaldigt dömda våldtäktsmän inrättas. Det finns flera exempel på länder med liknande register, t.ex. , och . I dessa länder har man insett värdet av att värna om de laglydiga medborgarnas rätt till trygghet och frihet. Vi anser att nolltolerans mot den eskalerande sexualbrottsvågen i är av största vikt för att skydda våra barn och kvinnor, de som är mest utsatta för denna typ av brottslighet. Ett register har även en preventiv verkan i det att barnfamiljer kan välja att inte bosätta sig i ett område där en dömd sexualbrottsling bor, dessutom kommer den dömda brottslingen känna att det finns en kontrollfunktion, något som har en avhållande effekt. 2.8 Kriminalisera hjälp till illegala invandrare Illegala invandrare, det vill säga de som ej fått uppehållstillstånd, de som avvisats eller utvisats, undanhåller sig från de svenska lagarna och svensk rättsskipning. De är med andra ord brottslingar. Det är även så att de som gömmer flyktingar som inte fått uppehållstillstånd håller sig inom lagen så länge de inte gör det för egen . Det är orimligt att det är lagligt att hjälpa brottslingar. Vi vill därmed göra det olagligt att gömma, hjälpa eller på andra sätt underlätta för illegala invandrare att hålla sig undan från den svenska rättsskipningen på liknande sätt som anges i 17 kap. 11 § BrB om skyddande av brottsling. Ett allt vanligare, men också otrevligt, inslag i gatubilden i , är de utländska tiggare som man ser besvära förbipasserande. En majoritet av dessa kommer från de nyare EU-länderna som och , enligt (). Det är inte förbjudet att tigga på gatan i men polisen använder sig av en paragraf i utlänningslagen för att avvisa personer som kommer hit och tigger. Den bestämmelse som polisen hänvisade till återfinns i 8 kap. 2 § utlänningslagen som tillåter avvisning av utlänningar om det kan antas att han eller hon under vistelsen i inte kommer att försörja sig på ett ärligt sätt. Det är positivt att polisen har använt sig av denna lag för att avvisa dessa personer men JO inkom med kritik mot polisen för att de avvisat 26 rumäner med motiveringen att de ägnat sig åt just tiggeri och dagdriveri. JO menade att bestämmelsen inte kan tolkas så som polismyndigheten gjort och att den inte ska tillämpas då vare sig tiggeri eller dagdriveri är otillåtet enligt svensk lag. Vi anser att tiggeri inte är något som samhället bör ha något intresse av att ha kvar eller tillåta. Dels förstör det gatubilden och besvärar hederliga medborgare, dels handlar det alltså allt som oftast om yrkestiggare som reser runt i och och har detta som sin huvudsakliga försörjning. Det bör göras en åtskillnad mellan den sortens tiggeri som har beskrivits ovan, den som ökat och utgörs av hitresta utlänningar, yrkestiggare och dylikt, jämfört med det tiggeri som eventuellt utförs då och då av svenskar som t.ex. har alkoholproblem eller dylikt. Vi anser att samhället ska ta hand om våra egna medborgare som inte kan anses vara yrkestiggare. Det finns ingen som helst anledning att acceptera denna verksamhet, och därmed vill vi införa ett uttryckligt förbud för utlänningar att bedriva tiggeri eller verksamhet som till sin art kan anses vara tiggeri eller närliggande. Utlänningar som ertappas för tiggeri eller närliggande ska avvisas från landet med förbud att återvända. 2.10 Fotboja vid frisläppande efter allvarliga brott Enligt SCB:s siffror , vilka är de senaste de har för återfall i brott, återföll av de personer som lagfördes för nytt brott och . i ett tioårsperspektiv har återfallen ökat inom samtliga åldersgrupper. De högsta återfallsandelarna återfinns i nämnd ordning bland dem som dömts till sluten ungdomsvård (), överlämnande till vård inom (), skyddstillsyn () eller fängelse () som huvudpåföljd.