mot · H102K394 · 2013-10-03 00:00:00 — Politik för minskad främlingsfientlighet och rasism 4Hur skolan kan bidra till minskad främlingsfientlighet i samhället6 4.1Framgångsrika lokala insatser mot främlingsfientlighet6 4.1.2Toleransprojekt i fler kommuner7 4.2Ett lärarlyft för mänskliga rättigheter7 4.3Pojkars skolresultat – en demokratifråga8 4.3.1Normkritiskt arbete för att påverka attityder och förbättra pojkars skolresultat i Gnesta8 4.3.2Resurser till normkritiskt jämställdhetsarbete9 4.4Ett nationellt resurscentrum för normkritisk pedagogik och metoder för att motverka extremintolerans10 5Rasism och diskriminering i rättsväsendet11 5.1Aktiva åtgärder inom rättsväsendet11 5.3Reella möjligheter att driva diskrimineringsmål i domstol12 5.4Återinför hatbrott som prioritering13 6Rasism och diskriminering på arbetsmarknaden13 6.2Sommarjobb – en första kontakt med arbetsmarknaden14 6.3Förbättrade villkor för antidiskrimineringsbyråerna15 7.1Fler språk vid myndighetskontakter15 7.2Vikten av kompetent tolkhjälp15 8Värna rätten att vara olika16 8.2Islamofobi, antisemitism och antiziganism18 8.3Särskild satsning för nationella minoriteter, afrosvenskar och muslimer19 10Alla som föds i ska bli svenska medborgare20 12En kommission för mänskliga rättigheter21 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillföra resurser för att genomföra ett lärarlyft i mänskliga rättigheter.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillföra resurser så att skolor kan utbilda lärare i normkritisk pedagogik.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett nationellt resurscentrum för normkritisk pedagogik och metoder för att motverka extremintolerans.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att komplettera uppdraget till om att förebygga kränkningar på internet med att även införa ett antirasistiskt perspektiv.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge lämplig myndighet i uppdrag att genomföra aktiva insatser inom rättsväsendet för att upptäcka och förebygga diskriminering.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samtliga myndigheter inom rättsväsendet som en del i sitt värdegrundsarbete ska arbeta med frågor om antidiskriminering och allas lika rätt.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en fond för att driva diskrimineringsmål i domstol.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hatbrott åter bör bli ett prioriterat område för och Åklagarmyndigheten.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge lämplig myndighet i uppdrag att införa ett bedömningssystem som ger mer individualiserad hjälp till arbetssökande.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillföra resurser till kommunerna så att unga mellan kan erbjudas ett sommarjobb.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra villkoren för antidiskrimineringsbyråerna.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvidga rätten för enskilda att använda modersmål vid myndighetskontakter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra tolkars villkor och organisering.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka och långsiktigt säkra stödet till utsatta gruppers och antirasistiska organisationers organisering.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stärkt arbete mot islamofobi, antisemitism, antiziganism samt islamofobiska, antisemitiska och antiziganistiska hatbrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en särskild statlig satsning på att motverka diskriminering och stärka ställningen i samhället för nationella minoriteter, afrosvenskar och muslimer.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillföra resurser till kommunerna för att skapa möjligheter att inrätta medborgarråd eller liknande, där alla invånare kan få reellt inflytande över sin lokala verklighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap på det sätt så att alla som föds i blir svenska medborgare, oavsett föräldrarnas medborgarskap.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att personer som är folkbokförda i och har ett annat medborgarskap än EU, och ska ges samma rätt att delta i kommunal- och landstingsval som medborgare i EU, och som är bosatta i har. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en kommission för mänskliga rättigheter. 1 Yrkandena 1–3 hänvisade till UbU. 2 Yrkandena 4, 7, 9–11, 14 och 16 hänvisade till AU. 3 Yrkandena 5, 6, 8 och 13 hänvisade till JuU. 4 Yrkande 18 hänvisat till SfU. de gröna är det parti som tydligast tar ställning mot rasism och främlingsfientlighet och för alla människors lika värde. Främlingsfientlighet är ett av de största hindren för integration och lika rättigheter. Vi gröna är främlingsfientlighetens ideologiska motpol. Vi är det parti som starkast kämpar för ett öppet, inkluderande samhälle för alla och utvecklar därför vår politik på detta område ytterligare. präglas av en rasism som i första hand skadar etniska eller religiösa minoriteter. I längden faller dock alla offer för begränsande fördomar, stereotyper och normer. Främlingsfientlighet och rasism är oförenligt med ett samhälle där alla får leva och verka på lika villkor. Arbetet mot fysiska gränser går hand i hand med arbetet mot de sociala gränserna som minskar människors frihet. Vi är stolta över att vara det mest öppna partiet när det gäller migration. I ett där främlingsfientliga krafter når nya framgångar vill vi att ska gå före i arbetet för en värld utan gränser. Vi vill ha ett samhälle där ingen tvingas leva som papperslös, ett där ingen familj är splittrad, och en värld där alla kan röra sig fritt. vill att alla människor ska välkomnas i ett samhällsbygge med öppenhet, solidaritet och medmänsklighet som grund. Att är öppet för omvärlden och ser alla människors olikheter och möjligheter är en förutsättning för ett grönt samhälle. Vi är övertygade om att ett nytt är möjligt. Ett där det är vår gemensamma framtid som förenar oss, snarare än etnicitet, födelseort eller religiös tillhörighet. I partimotionen Drömmen om Sverige1 2012 presenterades ett antal förslag mot rasism och diskriminering. Mot bakgrund av samhällsutvecklingen finns behov av ytterligare politikutveckling som kan motverka intolerans och skapa ett mer öppet, inkluderande samhälle. Denna politikutveckling sker inom ramen för arbetsgruppen mot rasism och främlingsfientlighet, som består av personer både inom och utom med olika ingångar och kompetenser. I denna motion redovisas de förslag som har valt att gå vidare med. Det har genomförts en tämligen omfattande utredning av åtgärder mot rasism och främlingsfientlighet, Främlingsfienden inom oss av (SOU 2012:74). Här finns många bra förslag, inte minst inom skolans område, som borde genomföras. Regeringens respons på förslagen har dock varit svag. De har endast tillfört inom området, som ska räcka till insatser både i skolan och på internet. Vi anser att det krävs mycket kraftigare satsningar för att på riktigt kunna motverka rasism och främlingsfientlighet i samhället. Efter valet ingick en migrationspolitisk överenskommelse med regeringen för innevarande mandatperiod. En stor anledning var att skapa en mer human och öppen migrationspolitik trots att kommit in i . Grunden för mycket politiskt påverkansarbete handlar om att vinna kampen om vilket som är samhällsproblemet. När det gäller migration och rasism finns det två diametralt olika syn på samhället som står mot varandra. Antingen anser man att samhällsproblemet stavas Hur mycket invandring tål ? eller Hur mycket rasism tål ?. Antingen anser man att problemet är att människor migrerar hit – eller hur vi människor behandlar varandra. Därför går arbetet för en human migrationspolitik och den antirasistiska politiken hand i hand. 4Hur skolan kan bidra till minskad främlingsfientlighet i samhället Skolan är en av de viktigaste arenorna för att motverka rasism. Skolans demokratiuppdrag är viktigt för att rusta eleverna att vara delaktiga i vårt demokratiska samhälle. Skolan har i sina regelverk tydligt uttalade uppgifter både att förmedla kunskaper om demokrati och grundläggande värderingar och att forma en miljö där ingen kränks eller diskrimineras och där alla elever får möjligheter att utvecklas till goda medborgare. Samtalet spelar en viktig roll för att motverka främlingsfientlighet. När människor får kunskap och förståelse för andra människors situation minskar oron. När människor får argument och fakta vågar de ta diskussionen i fikarummen och på släktträffen. Lärare måste ha verktyg och utbildning för att kunna hantera alla diskussioner som förs i skolan. Det är viktigt att effektiva metoder och verktyg lärs ut såväl i lärarutbildningen som i fortbildningen av lärare. 4.1Framgångsrika lokala insatser mot främlingsfientlighet Runt om i pågår lokala insatser i skolor mot främlingsfientlighet och rasism. Det är naturligtvis bra att sådana insatser görs, men det finns sällan möjlighet till vare sig spridning av framgångsrika arbetssätt till andra skolor eller resurser till uppföljning av vilka metoder som verkligen fungerar. Två projekt som pågår lokalt och där uppföljningar har visat att de är både verkningsfulla och lönsamma är i och normkritiskt arbete för att påverka attityder och förbättra pojkars skolresultat i . Vi tycker att det skulle vara mycket värdefullt ur både samhällsekonomiskt och individuellt perspektiv att sprida dessa metoder till fler kommuner. , eller Kungälvsmodellen, startades i med utgångspunkten att det finns intoleranta idéer i vårt samhälle och därmed en grogrund för rasism och annan intolerans. I sin mest extrema form skapar detta grund för rörelser som bygger på nazistisk och vit makt-ideologi. Kungälvsmodellens övergripande uppdrag handlar om ett långsiktigt och uthålligt arbete med att påverka dessa kollektiva attityder. Fokus för arbetsmodellen ligger på att motverka antidemokratiska idéer och värderingar hos ungdomar. De ska inse värdet av att delta i den demokratiska gemenskapen och stärka deras motstånd mot destruktiva och intoleranta beteendemönster. Visionen är att häva den sociala oron och stävja förekomsten av intolerans samt att motverka våld, trakasserier och mobbning. I har kommunen satsat per elev och år (totalt ca ) på . Resultatet visar att projektet har satt stopp för framväxten av en vit makt-miljö. Det finns inga vit makt-organisationer i som kan rekrytera ungdomar. Nationalekonomen har visat att denna investering på har, förutom sociala besparingar, sparat ca i samhällskostnader såsom polis, sjukvård, arbetslöshetsförsäkring och andra kostnader som en person i en vit makt-miljö orsakar.2 4.1.2Toleransprojekt i fler kommuner Det pågående i har visat sig vara mycket lönsamt , både i minskat lidande, ökad tolerans bland ungdomar och även samhällsekonomiskt. Fler kommuner behöver satsa antirasistiskt med som förebild. I budgetmotion avsätter vi resurser i en social investeringsfond, där kommuner kan söka pengar avsatta för att genomföra långsiktigt arbete för att förebygga extremintolerans där i står som förebild. 4.2Ett lärarlyft för mänskliga rättigheter Skolans styrdokument är tydliga med att skolan ska arbeta mot rasism och främlingsfientlighet. Redan i inledningen av läroplanen för gymnasiet lyfts det konkreta arbetet mot rasism och främlingsfientlighet fram. Det står bland annat att Främlingsfientlighet och intolerans måste bemötas med kunskap, diskussion och aktiva insatser.3 I praktiken är dock begreppet rasism svårtolkat och omgärdat av kunskapsbrist; vad är egentligen rasism? Vad ska skolpersonal i praktiken arbeta mot? Det finns också undersökningar som visar att lärare inte alltid delar bilden av att rasism existerar eller är ett problem.4 Det är viktigt att arbetet mot rasism och främlingsfientlighet drivs långsiktigt och kontinuerligt. All skolpersonal behöver arbeta tillsammans, mot samma mål. Enskilda punktinsatser, till exempel en temadag, kan i värsta fall bli kontraproduktiva, eftersom de riskerar att förstärka olikheter och stigmatisera individer. Personer med extremintoleranta åsikter känner sig utpekade och kan sluta sig mot omvärlden ytterligare. Lärarna måste få både kunskap och stöd i sitt arbete mot rasism. Tid för eleverna är kanske det viktigaste. En lärare som har tid och kunskap att lära ut om Förintelsens brott mot mänskligheten kan förändra attityderna hos många unga människor. Vi anser att alla lärare ska få en kortare utbildning kring mänskliga rättigheter och antirasism. Det är viktigt att alla lärare har gemensam kunskap så att de kan arbeta tillsammans mot rasism och främlingsfientlighet. Dessutom föreslår vi att två lärare per skola får gå en fördjupningsutbildning så att det finns några på skolan som är extra kunniga och kan driva det antirasistiska pedagogiska arbetet framåt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillföra resurser för att genomföra ett lärarlyft i mänskliga rättigheter. 4.3Pojkars skolresultat – en demokratifråga 4.3.1Normkritiskt arbete för att påverka attityder och förbättra pojkars skolresultat i I kommun i har ett långsiktigt, medvetet arbete med normkritiskt jämställdhetsarbete resulterat i att pojkar har lika bra resultat i skolan som flickor. är en ort där akademiska studier traditionellt inte attraherade pojkar, men väljer pojkar att studera vidare i lika hög utsträckning som flickor. Utvecklingsarbetet pågår inom tre områden: jämställd undervisning, studie- och yrkesval och sex- och samlevnadsundervisning. Utifrån varje enhets behov kommer aktiviteter att genomföras för barn och elever och/eller kompetensutveckling för personal. , med 10 000 invånare, har satsat på en jämställdhetssamordnare som har utbildat skolpersonal och på andra sätt drivit utvecklingen framåt tillsammans med ansvariga politiker. Det handlar exempelvis om att förbjuda skojbråk på rasterna, studievägledning som medvetandegör könsnormativa val och undervisningens sakinnehåll. Arbetet har gett resultat – nu går mot strömmen och pojkars skolresultat lyfter. Kommunen formulerar själva att de har kommit åt pojkars anti-plugg-kultur genom sitt långsiktiga arbete.5 4.3.2Resurser till normkritiskt jämställdhetsarbete Förekomsten av rasism och främlingsfientlighet kan ge allvarliga personliga konsekvenser för dem som utsätts, men är också ett allvarligt samhällsproblem. En ny studie visar att en överraskande stor andel unga i bär på politiska föreställningar som inte är gynnsamma för demokratin. av 18–29-åringarna i säger sig vara beredda att sälja sin röst för pengar och instämmer i att landet styrs bäst av auktoritära ledare som inte är valda av folket.6 Analysen visar att den absolut enskilt viktigaste faktorn bakom att hysa dessa antidemokratiska värderingar är att ha misslyckats i skolan. Det är framför allt pojkar som misslyckas i skolan som riskerar att hamna i utanförskap, låg social status och arbetslöshet. Dessa faktorer utgör i sin tur grogrund för att utveckla antidemokratiska åsikter och därmed utgöra rekryteringsbas för extremistiska rörelser.7 På så sätt är pojkars sämre skolresultat en viktig demokratifråga. I en skola där många lärare inte får tillräckligt med tid för sina elever är det många elever som inte får det stöd de behöver. Vissa kämpar sig ändå upp till kunskapsnivåerna, på bekostnad av sin psykiska hälsa. Andra elever klarar inte kunskapsmålen och misslyckas med skolan. Den första gruppen består framför allt av unga tjejer och den andra av unga pojkar. Statsvetaren skriver i antologin att pojkars allt sämre resultat får stora konsekvenser. skriver om forskning som visar att en avsevärd del av de pojkar och unga män som misslyckas i skolan, varav många har invandrarbakgrund, sannolikt kommer att vara förlorare på en allt mer konkurrensinriktad arbetsmarknad där kraven på kompetens kommer att öka. () Till detta kommer emellertid ytterligare en sak, nämligen att de också riskerar att i stor utsträckning bli ensamstående. Genom att låta utvecklingen med pojkars skolresultat fortgå skapas en allt större grupp som känner sig övergivna och/eller motarbetade – och som söker syndabockar för detta. 8 Samma grupp är överrepresenterad bland dem som inte tror på demokrati och lika rättigheter. Den är överrepresenterad bland högerpopulistiska partiers väljare – och inom nyrekryteringar till nazistiska, rasistiska och andra extremistiska rörelser. Pojkars sjunkande skolresultat är alltså en faktor som skapar en ökad grogrund för både sympatisörer till och aktiva utövare av främlingsfientlighet och rasism. Vår uppgift är att stötta lärare genom att se till att vi prioriterar resurser till skolorna och ger mål om att höja pojkars skolresultat. Ett systematiskt arbete med att ifrågasätta könsroller höjer pojkars betyg och minskar flickors stress. Det bör ges permanenta resurser till normkritiskt jämställdhetsarbete i kommunerna och studie- och yrkesvägledare bör få utbildning i att bryta könsstereotypa utbildningsval. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillföra resurser så att skolor kan utbilda lärare i normkritisk pedagogik. 4.4Ett nationellt resurscentrum för normkritisk pedagogik och metoder för att motverka extremintolerans vill inrätta ett nationellt centrum för normkritisk pedagogik och metoder för att motverka extremintolerans, så att framgångsrika modeller kan spridas till fler kommuner och andra huvudmän. Det behövs ett resurscentrum där kompetens kring normkritisk, antirasistisk pedagogik kan samlas så att den blir lättillgänglig för kommuner och enskilda skolor. Centrumet kan även få i uppdrag att granska läromedel, läroplaner och andra dokument ur ett normkritiskt perspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett nationellt resurscentrum för normkritisk pedagogik och metoder för att motverka extremintolerans. Vi konsumerar medier på ett mer individuellt sätt . Det blir lättare att välja bort åsikter som ifrågasätter ens egen världsbild. Det är lätt att välja bort public service och istället få all sin information via webbsidor som bekräftar ens egen världsbild. Att inte komma i kontakt med kritiska åsikter och delta i öppna diskussioner om samhällsfrågor riskerar att radikalisera människor ytterligare. Därför är det viktigt att lärare kan hantera och möta intoleranta åsikter och även lära ut vikten av kritiskt tänkande och källkritik. På internet har många av oss mycket av vårt sociala samspel. Diskussioner som tidigare fördes bakom stängda dörrar, eller inte fördes alls, förs nu på nätet. öppet och ibland anonymt. Ingen orkar eller har tid att säga emot, istället stängs kommentatorsfält och debattforum. De rasistiska åsikterna och världsbilden bekräftas lätt på likasinnade sidor. rasist, men har gjort en undersökning av vardagsrasismen på nätet. Den visar att av 3 358 granskade inlägg på sociala medier med koppling till invandring var rasistiska. Ungdom mot rasism har visat att av utrikes födda gymnasieungdomar har varit utsatta för rasism på internet.9 Att skriva en rasistisk kommentar på nätet kan orsaka lika mycket skada som att säga något rasistiskt i en annan människas närvaro. Det finns inte någon särskild nätrasism som skiljer sig från rasism öga mot öga, utan allt handlar om rasism. Det är viktigt att motverka rasism i alla delar av samhället, och nätet är en sådan viktig arena. Framgångsrika projekt mot rasism på nätet drivs bland annat i liten skala av Diskrimineringsbyrån i . Regeringen har satsat i ett uppdrag till som är inriktat på att förebygga kränkningar på internet ur ett jämställdhetsperspektiv. Vi vill komplettera uppdraget genom att det även får ett antirasistiskt perspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att komplettera uppdraget till om att förebygga kränkningar på internet med att även införa ett antirasistiskt perspektiv. 5Rasism och diskriminering i rättsväsendet 5.1Aktiva åtgärder inom rättsväsendet I Brottsförebyggande rådets (Brå) rapport i rättsprocessen (2008:4), om missgynnande av personer med minoritetsbakgrund eller utländsk bakgrund, konstateras att diskriminering inom rättsväsendet i hög grad existerar. Resultaten pekar på att det finns föreställningar inom rättsväsendet om att vissa minoritetsgrupper och vissa brottstyper hör ihop. Det finns också föreställningar om att personer med vissa typer av minoritetsbakgrund alltid förnekar brott och de tas därför inte på allvar i rättsliga sammanhang. Andra exempel handlar om att personer med utländsk bakgrund betraktas som mindre trovärdiga än etniska svenskar – på brottsplatsen, under brottsutredningen och i domstolsförhandlingen. Att det förekommer diskriminering från företrädare för rättsväsendets myndigheter i förhållande till enskilda är väl utrett, dock inte exakt i vilken omfattning eller vilka följder detta får här i . Den forskning som finns baseras i huvudsak på förhållanden i USA.10 Om personer som utsatts för brott eller själva utsatt någon för brott upplever att de diskrimineras av polis, åklagare eller domstol minskar sannolikheten att de ska vittna eller tro rättsväsendet om en korrekt behandling i övrigt. Om de inte får rätt bemötande eller – i värsta fall – får en annan påföljd på grund av exempelvis etnicitet eller kön blir den som utsatts för brott ånyo utsatt för brott, bara den här gången av rättsväsendet självt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge lämplig myndighet i uppdrag att genomföra aktiva insatser inom rättsväsendet för att upptäcka och förebygga diskriminering. En del i arbetet med att öka allmänhetens förtroende för de rättsvårdande myndigheterna är dels att företrädare för myndigheterna agerar på ett professionellt och trevligt sätt, dels att det hos myndigheterna finns system att hantera allmänhetens synpunkter och önskemål om verksamheten. Detta har varit en av de åtgärder som lett till att polisen i blivit framgångsrik i kampen mot brottsligheten. anser därför att inte bara rättsväsendets anställda ska utbildas i korrekt bemötande och ett icke-diskriminerande förhållningssätt, utan myndigheterna ska aktivt informera enskilda om deras rätt att anmäla eventuella felaktigheter i bemötandet och upprätta handlingsplaner för anmälningar som bedöms ha grund för sig. Såväl som olika ideella organisationer, DHR, HSO, RFSL, med flera, kan spela en stor roll i att bidra till myndigheternas ökade kunskap om förekomsten av diskriminering och vilka åtgärder som behöver vidtas för att bekämpa dem. Vi anser också att tillsynsmyndigheter ska kunna använda sig av metoder såsom situation testing för att se om diskriminering förekommer eller ej. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samtliga myndigheter inom rättsväsendet som en del i sitt värdegrundsarbete ska arbeta med frågor om antidiskriminering och allas lika rätt. 5.3Reella möjligheter att driva diskrimineringsmål i domstol Antalet fällande domar inom diskrimineringsområdet är fortfarande relativt litet. drivs inte särskilt många diskrimineringsärenden i domstol av andra än DO, i vart fall inte utanför arbetslivsområdet. Det behövs fler aktörer som driver diskrimineringsmål och en reell möjlighet för människor som utsatts för diskriminering att få kompensation och upprättelse. De aktörer som driver flest diskrimineringsmål i domstol är () och fackförbunden.