mot · H102MJ468 · 2013-09-13 00:00:00 — Enligt på allmänhetens kunskaper och attityder till klimatförändringen (2009) är mer än hälften av svenskarna beredda att minska sin köttkonsumtion för klimatets skull. Bland kvinnor är siffran så hög som och en betydande andel har redan minskat sin konsumtion. Riksdag och regering har en helt avgörande roll för att underlätta för svenskarna att fortsätta att minska sin klimatpåverkan genom ett klimatsmart ätande. Den svenska köttkonsumtionen ökade med 1990–2005. Denna kraftiga konsumtionsökning medförde ökade växthusgasutsläpp på koldioxidekvivalenter, men detta syns inte i svensk utsläppsstatistik p.g.a. att ökningen till stor del baseras på import av kött. Per person ökade utsläppen också med . Precis som Klimatberedningen (SOU 2008:24) har konstaterat saknas det styrmedel inom jordbrukssektorn som är direkt riktade mot att minska utsläppen av växthusgaser. En ansvarsfull hållning vore därför att anta ett nationellt mål om en minskad köttkonsumtion. För att minska köttkonsumtionen i bör det tas fram en handlingsplan för hur klimatpåverkan av livsmedelskedjan, inklusive animalieproduktionen, ska minskas. Se även vår motion 2013/14:MJ298 Minskad köttkonsumtion. 6.15Inför nationellt förbud mot fossilutvinning För att ska vara ett föregångsland i klimatomställningen krävs politisk handlingskraft. Bolag söker efter både skiffergas och skifferolja på , och i . Utvinning av ännu mer fossil energi skulle motverka den nödvändiga energiomställningen vi står inför och dessutom riskera stora negativa miljöeffekter. Ett nationellt förbud mot utvinning av fossil energi bör införas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I händelse av att inte antar ovan nämnda förslag på nationellt förbud måste kommunernas självbestämmande värnas. vetorätt mot utvinning av fossil energi bör införas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.16Tydliggör konsumtionens påverkan på klimatet En studie av Globala energisystem vid presenterade konsumtionsbaserade utsläpp av växthusgaser. I studien ingår alla de utsläpp som svenska medborgare orsakar, dels genom konsumtion av inhemska och importerade produkter, dels genom de direkta utsläppen i offentlig sektor och i hushåll. Även utsläpp som svenskar orsakar på grund av flygresor och övriga internationella transporter är medtagna. Resultatet från studien visar att de totala utsläppen har ökat med –2005. I den officiella statistiken för uppvisas istället en minskning . anser att detta belyser två viktiga insikter: Sambandet mellan ekonomisk tillväxt och klimatpåverkan är inte brutet i som regeringen hävdar. För att upprätta rättvisa globala klimatavtal och nationella målsättningar måste konsumtionsbaserad bokföring bli central. rapporterar sin officiella statistik av växthusgasutsläpp till UNFCCC, . I denna statistik ingår endast de utsläpp som sker inom . bör ges i uppdrag att till sin årliga officiella statistik av växthusgasutsläpp i som rapporteras till även rapportera de konsumtionsbaserade utsläppen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.17Fri programvara för bättre klimat Användningen av fri programvara och öppna standarder skulle kunna betyda mycket för omställningen till ett hållbart samhälle. Bland annat kan den typiska användningstiden för hårdvara bli längre, vilket skulle bidra till att minska problemet med elektronikskrot. Framförallt har det stor betydelse för takten i utvecklandet av den mjukvaruberoende miljötekniken och möjligheterna att använda den fritt världen över. Precis som med forskning utvecklas programvara vanligtvis betydligt effektivare i fria och transparenta samarbetsformer. Programvara som tagits fram med skattemedel ska som grundregel alltid släppas fri. Vi vill att staten aktivt ska stödja fria programvaruprojekt som har särskild betydelse för klimatomställningen. Det är viktigt att så mycket som möjligt av den miljörelaterade programvaran kan användas fritt, i och i världen. Vi vill också utreda vilka slutsatser kan dra av föregångsexempel, som t.ex. , som beslutat och genomfört en bred övergång till fri programvara och öppna standarder i det offentliga. Se även motion 2013/14:T264 Trafiksnål samhällsplanering. 6.18Könsuppdelad statistik och analyser om klimatpåverkan Vi behöver uppmärksamma hur män får en oproportionerligt stor andel av samhälleliga resurser. Utredningar och indikatorer som inte belyser könsspecifika skillnader bör ifrågasättas. Det måste tas fram mer könsuppdelad statistik och analys om vilka som påverkar klimatet mest, t.ex. i form av index, som baseras på en könsanalys, bl.a. genom uppdrag till SCB. Kunskapen på området om hur ojämlikheter och bristande hållbarhet kan åtgärdas måste också fördjupas. Mer resurser till forskning och utredning inom detta område måste tillföras . Koldioxidransonering innebär att ett tak sätts upp för utsläpp av koldioxid och att utsläppen fördelas lika inom befolkningen genom ransoner. Ett antal olika modeller för detta har utvecklats i . Förutom att ett tak sätts för utsläppen kan många andra fördelar finnas. Vi vet att höginkomsttagare, och män generellt, orsakar högre utsläpp av växthusgaser än låginkomsttagare och kvinnor. I motsats till dagens förhållande skulle ett ransoneringssystem innebära att höginkomsttagare måste betala till låginkomsttagare om de vill göra större utsläpp än de tilldelats. menar att det är för tidigt att fastställa att koldioxidransonering skulle vara ett effektivt sätt att hejda klimathotet. Förutom kostnadsberäkningar för att införa ransonering behövs underlag för bland annat hur det påverkar andra styrmedel och de offentliga investeringarna för att minska utsläppen av koldioxid. En utredning bör tillsättas för att belysa effekterna av att införa koldioxidransonering i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. var det datum som markerade att mänskligheten hade använt alla de resurser som jorden producerar . inträffade denna s.k. Overshoot day först . har vi gått över den gräns då vi använder mer resurser än vad jorden klarar av att producera och trenden går stadigt åt fel håll genom ett ohållbart konsumtionsmönster. Självfallet krävs en mängd styrmedel för att ändra konsumtionsmönster och inte minst begränsa avfallsmängderna för minskad miljö- och klimatpåverkan. En fråga som i detta sammanhang sällan uppmärksammas är livslängden på produkter. Många elektroniska produkter är konstruerade för att bara hålla , vilket kan resultera i att resursbelastningen och avfallsmängden blir onödigt stor. bedömer att det finns risk att vissa resurskrävande elektronikvaror begränsas i livslängd i allt för hög grad för att det ska vara långsiktigt hållbart. Regeringen bör tillsätta en utredning som har till uppgift att föreslå lämpliga styrmedel för garanterad livslängd på varor inom produktområden som är resurskrävande. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. förekommer ingen materialåtervinning av textila material och textilier per person och år slängs i soporna. Det finns inget producentansvar för textilier men föreslår att regeringen bör se över möjligheterna att införa ett sådant . ser ingen anledning att vänta med detta av resursbevarande skäl. Producentansvar för textilier bör införas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.21Förenkla möjligheter till klimatvänlig lokal upphandling av varor Miljöanpassad offentlig upphandling är ett kraftfullt verktyg för att uppnå en långsiktigt hållbar konsumtion och produktion. Oavsett produkt bör livscykelperspektiv (från råvara till utfasning) ingå för att bedöma total miljö- och klimatpåverkan. För många livsmedel är produktionssättet avgörande för miljö- och klimatpåverkan och inte transportavståndet. Men om produktionssättet är lika kan transportavståndet vara avgörande ur miljö- och klimathänseende. För att i dessa fall möjliggöra för kommunerna att i ökad utsträckning kunna göra lokala upphandlingar av närproducerade varor behövs ett förenklat regelverk i den offentliga upphandlingen genom utredning av nödvändiga förändringar i lagen om offentlig upphandling, . Den offentliga upphandlingen styrs även av . Den bör verka för att kring offentlig upphandling förenklas så att miljö- och klimateffekter kan få större genomslag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.