ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102So379 · 2013-09-24 00:00:00 — Tillåt gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att tillåta gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker. har frågan huruvida gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker ska tillåtas i diskuterats och utretts. Vi är många som anser att så ska ske och att gårdsförsäljning framledes ska behandlas som den näringspolitiska fråga den egentligen är. är det enda land i EU som inte tillåter gårdsförsäljning av alkoholhaltiga produkter. Det är genant. Självklart måste också vi i vårt land kunna visa sådan tilltro till såväl företagare som vuxna konsumenter, att de kan sköta försäljning och konsumtion av lokalt försålda alkoholprodukter på ett seriöst sätt. Gårdsförsäljning av andra livsmedel är en försäljningskanal som har varit mycket positiv för utvecklingen på landsbygden. Konsumenterna uppskattar lokalproducerade livsmedel och också den trivsamma miljön där produkten kan inhandlas. Själva försäljningen är sällan den enda intäktskällan för företaget men likväl kan den vara ett viktigt komplement. Då det gäller gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker har intagit en mycket förmyndaraktig attityd. Trots att det finns ett hundratal företagare som skulle vilja saluföra sina drycker direkt från gården får de inte tillstånd. Förbudsivrare påtalar risker för folkhälsan, trots att de produkter som kan komma att säljas via gårdsförsäljning ofta har ett avsevärt högre pris än motsvarande alkoholhaltiga drycker som säljs på Systembolaget. Undertecknade menar istället att det är attityden till gårdsförsäljning av alkoholprodukter som måste ändras. För det här handlar om turism och näringspolitik, inte alkoholpolitik. Den svenska besöksnäringen ökar stadigt och möjligheten för kunder att inhandla och provsmaka lokalt producerade alkoholdrycker kan vara ytterligare en ingrediens för att främja turismen. Dessutom är det en självklarhet att svenska företagare inom alla näringar ska kunna verka på samma villkor som sina europeiska kollegor. Regeringen bör därför se över möjligheterna för gårdsförsäljarna i att få verka på samma villkor som gårdsförsäljare i övriga EU när det gäller försäljning av alkoholhaltiga drycker.
mot · H102So383 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över åldersgränsen för inköp på Systembolaget. I blir den som fyller myndig. Detta innebär att vederbörande automatiskt får en mängd rättigheter och skyldigheter i samhället. Den myndige har inte längre någon målsman, utan kan själv skuldsätta sig, till fullo underteckna bindande avtal, rösta i samtliga val och själv väljas in i samtliga politiska församlingar. Vederbörande kan också gå på krogen och beställa alkoholhaltiga drycker. Allt detta är naturligtvis helt rimligt, eftersom begreppet myndig innebär att det inte skall finnas några som helst rådighetsinskränkningar för den enskilde individen. Trots alla andra rättigheter som per automatik infaller i samband med myndighetsdagen nekas myndiga individer mellan 18 och 20 att handla på Systembolaget. Det är alltså fullt möjligt att ta hand om sitt hushåll eller att fatta viktiga beslut i politiska församlingar, men inte att gå till Systembolaget. Detta är fullständigt ologiskt. Det faktum att den myndige kan köpa alkohol på krogen, men inte på Systembolaget, gör lagstiftningen än mer obegriplig. Eftersom myndighetsåldern bestämts att infalla vill jag uppmärksamma regeringen på möjligheten att se över åldersgränsen för inköp på Systembolaget.
mot · H102So384 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en översyn av socialtjänstlagen i syfte att möjliggöra krav på motprestation för att erhålla försörjningsstöd. har några kommuner i landet infört krav på någon form av motprestation för uppbärande av försörjningsstöd. I såväl som har krav på aktivering ställts på bidragstagarna. Undersökningar har pekat på positiva effekter i det att aktiveringskraven lett till att fler hushåll gått från bidrag till arbete. Studier visar också på positiva trender i den genomsnittliga löneökningen i berörda stadsdelar. Ett stort problem är däremot att dagens socialtjänstlag inte uppfyller nödvändiga krav. I 4 kap. 4 § SoL stadgas följande. får begära att den som uppbär försörjningsstöd skall delta i av nämnden anvisad praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet om den enskilde inte har kunnat beredas någon lämplig arbetsmarknadspolitisk åtgärd, och 1. inte har fyllt , eller 2. har fyllt men av särskilda skäl är i behov av kompetenshöjande insatser, eller 3. följer en utbildning med tillgång till finansiering i särskild ordning men under tid för studieuppehåll behöver försörjningsstöd. Praktik eller kompetenshöjande verksamhet som avses i första stycket skall syfta till att utveckla den enskildes möjligheter att försörja sig själv. Verksamheten skall stärka den enskildes möjligheter att komma in på arbetsmarknaden eller, där så är lämpligt, på en fortsatt utbildning. Den skall utformas med skälig hänsyn till den enskildes individuella önskemål och förutsättningar. Möjligheten för kommunen att begära motprestationer är således främst riktad till ungdomar , medan det krävs särskilda skäl till kompetenshöjande insatser för den som fyllt . Definitionen av särskilda skäl har också blivit snävt begränsad i rättspraxis, vilket således föranlett hård kritik från bl.a. mot de kommuner som uppställt aktiveringskrav som villkor för försörjningsstöd med hänvisning till att sådana bestämmelser saknar stöd i gällande lagstiftning. Detta har i sin tur inneburit svårigheter för kommuner att med kraft genomföra nödvändiga insatser för att bryta utanförskap och bidragsberoende. Inte minst i segregerade städer som vore striktare regler på området att förorda. Upprätthållandet av arbetslinjen och brytandet av utanförskapet är en av de viktigaste uppgifterna i samhället. Det är således också viktigt att kommunerna ges tillräckliga verktyg för att få bukt med bidragsberoende och hindra långvarigt sådant. Av denna anledning borde regeringen överväga behovet av att se över lagstiftningen så att krav på motprestationer för försörjningsstöd skulle kunna möjliggöras även för personer som fyllt . Lagen skulle också kunna förtydliga att aktiveringskrav kan uppställas som villkor för försörjningsstöd.
mot · H102So389 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjlighet till sterilisering som preventivmetod. Sedan abortlagen infördes har det mesta av det födelsekontrollerande arbetet koncentrerats på användning av p-piller och kondom. Sterilisering är en mindre använd metod men efterfrågas av både män och kvinnor. Det möter dock svårigheter. Tyvärr nekas personer sterilisering av flera landsting trots tydliga riktlinjer. I endast hälften av landstingen och regionerna erbjuds sterilisering till patientavgift. I övriga måste man betala själv. Det finns landsting som endast erbjuder kvinnor sterilisering. Män måste bekosta ingreppet privat. Sterilisering som födelsekontrollerande metod bör landstingen och sjukvården i enlighet med riktlinjer ställa upp med varhelst man bor i och till rimlig kostnad för både män och kvinnor. Eftersom det inte är fallet anser jag att staten har ett ansvar för att rätta till detta och att bör ge regeringen detta till känna.
mot · H102So390 · 2013-09-13 00:00:00 — Översyn av smittskyddslagen när det gäller hiv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av smittskyddslagen när det gäller hiv. Smittskyddslagen grundlade förutsättningarna för dagens smittskydd med en smittskyddsläkare i varje landsting som ansvarig för smittskyddet. Det innebär att det inom varje landsting och region finns en operativ enhet för smittskydd. I lagen inbegreps hiv som venerisk sjukdom. 2004 ändrades lagen och man avskaffade begreppet venerisk sjukdom och införde i stället två kategorier: smittsamma sjukdomar och allmänfarliga sjukdomar. Hiv definierades som allmänfarlig sjukdom med informationsplikt och förhållningsregler i syfte att förhindra smittspridning. I förarbetet till lag står att läsa: Om något botemedel upptäcks som innebär att den smittade kan bli smittfri, kommer detta självklart att ändra synen på när smittsamhet föreligger. Detsamma blir förhållandet om man skulle finna att infektionen, oavsett om något botemedel finns att tillgå eller ej, inte är smittsam under vissa perioder. När smittskyddslag utarbetades hade man begränsad erfarenhet av bromsmedicinerna. har vi erfarenhet och vi vet att det finns personer som lever med hiv och som har omätbara virusmängder i blodet. Situationen är således en annan än när smittskyddslagen antogs. Lagen har vid sin tillämpning visat sig inrymma motstridande besked och syften. Det har öppnat för domstolarna att från fall till fall göra egna bedömningar med sämre livskvalitet och rättssäkerhet som följd för den enskilde. Ovanstående motiverar en översyn av lagen liksom att The Joint United Nations Programme on HIV/AIDS () i sitt policydokument framhållit följande: Det finns ingen forskning som visar att en bred tillämpning av straffrätten på hiv-överföring ger några effekter, vare sig i fråga om rättsskipning eller om förebyggande av hiv-överföring. I stället hotar detta att undergräva folkhälsan och de mänskliga rättigheterna. Därför uppmanar regeringarna att begränsa kriminaliseringen till fall med avsiktlig överföring, dvs. då en person känner till att han eller hon är hiv-positiv, agerar med avsikt att överföra hiv och verkligen överför det. Mot bakgrund av ovanstående anser jag att det är dags att göra en översyn av smittskyddslag beträffande hiv.
mot · H102So391 · 2013-09-13 00:00:00 — Nationell handlingsplan mot hepatit B och C tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell handlingsplan mot hepatit B och C vilken också inbegriper utbildningsinsatser. () har lyft fram hepatit B och C som allvarliga ohälsoproblem och utsett till en återkommande officiell världshepatitdag – World Hepatitis . WHO uppskattar att var tolfte person i världen lever med en kronisk hepatit B- eller C-infektion som de flesta inte är medvetna om då infektionen förlöper symptomfritt . Obehandlad kan infektionen leda till skrumplever (levercirrhos) och levercancer. Det finns behandling mot såväl kronisk hepatit B som hepatit C. Mot hepatit B finns effektivt vaccin, däremot inte mot hepatit C. I sprids infektionen framför allt bland injektionsmissbrukare via orena sprutor men kan också överföras till sjukvårdspersonal i samband med kontakt med smittade personer. Andra riskgrupper är män som har sex med män, sexualpartner till person med akut eller kronisk hepatit B samt medlemmar av familjer från länder med medelhög till hög prevalens av hepatit B. Enligt rapporteras i totalt cirka 1 500 fall av hepatit B, varav 150–200 akuta samt ungefär 2 000 fall av hepatit C, varav 100–150 bedöms vara nysmittade. Den dominerande smittvägen i är injektionsmissbruk men för en stor del av fallen saknas information om smittväg, bl.a. beroende på att man kan ha burit på viruset länge utan symtom. , som slås samman med , samordnar och följer upp förebyggande insatser mot hiv och andra sexuellt överförbara (STI) och blodburna sjukdomar, t.ex. hepatit B och C. Institutet arbetar i skrivande stund med en nationell handlingsplan för att minska risken för smittspridning bland injektionsmissbrukare och personer inom kriminalvården. Arbetarskyddsstyrelsen har också ett ansvar för att minska smittspridningen. Styrelsen har gått ut med ändrade föreskrifter som syftar till att förhindra stick- och skärskador bland vård- och omsorgspersonal och därmed även minska risken för överföring av hepatit B, C och hiv. Det innebär bl.a. tydligare krav på att arbetsgivaren utbildar personal som kan komma i kontakt med kroppsvätskor från människor och djur. Till detta kommer att utformat ett kunskapsunderlag om vaccination mot hepatit B. Det är således tre myndigheter som har ansvar för att förebygga spridning av hepatit B och C med delvis lika målgrupper. Jag anser att regeringen bör ta initiativ till en samordnad nationell handlingsplan som också inbegriper utbildningsinsatser för att säkerställa att den kunskap som finns om hur man minskar risken för spridning av hepatit B, C och hiv utnyttjas på bästa sätt.
mot · H102So392 · 2013-09-25 00:00:00 — Gårdsförsäljning av lokalproducerat vin och öl tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta gårdsförsäljning av lokalproducerat vin och öl. De inhemska svenska vingårdarna och ölbryggerierna missgynnas av en omodern alkoholpolitik. När övriga monopol på alkoholområdet avskaffades för att anpassa till EU:s inre marknad valde man att behålla detaljmonopolet av alkoholpolitiska skäl. Den nuvarande alkoholpolitiken diskriminerar den inhemska produktionen. Systembolagets storskalighet och monopolställning kräver stora kvantiteter och god lönsamhet, vilket gynnar storskaliga leverantörer. Inhemska producenter är i regel småskaliga och saknar möjlighet att tillgodose Systembolagets stränga leveranskrav. De har därför inte samma tillgång till marknaden som drycker från övriga EU och världen. I länder utan försäljningsmonopol kan producenterna sälja direkt till sin hemmamarknad, utan distribution eller fördyrande mellanled. Sådan försäljning är gynnsam för både producent och kund, och dessutom mer miljövänlig. Den är vidare till gagn för den lokala turistnäringen genom att locka såväl inhemska som utländska turister till besök på de lokala vingårdarna och bryggerierna. Flera remissinstanser har ställt sig positiva till regeringens betänkande om gårdsförsäljning (SOU 2010:98), bland annat , , , hotell- och restaurangföretagare och . har understrukit att gårdsförsäljning av lokalproducerat öl och vin är juridiskt förenligt med Systembolagets försäljningsmonopol. I har gårdsförsäljning existerat parallellt med ett alkoholmonopol utan att ifrågasättas av EU eller hota detaljmonopolets ställning. Det är angeläget att förändra och likställa villkoren för svenska vingårdar och bryggerier i förhållande till andra EU-länder. Öl- och vinproduktion tillhör framtidsbranscher. För att ytterligare utveckla denna näring behöver vi tillåta gårdsförsäljning av lokalproducerat öl och vin. Utan gårdsförsäljning blir lokal, småskalig och mångfacetterad vin- och ölproduktion omöjlig och hantverket utarmat. Genom att tillåta gårdsförsäljning främjar vi miljövänlig handel, småskaligt företagande och en levande landsbygd.
mot · H102So393 · 2013-09-30 00:00:00 — Individens frihet vid svåra lidanden i livets slutskede tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över en möjlighet att avsluta sitt liv vid svåra lidanden i livets slutskede. Jag har varit riksdagsledamot , och har under den tiden lagt både motioner och interpellationer om denna svåra, känsliga och viktiga fråga. Jag har visat på enskilda människoöden, där man lidit svårt och fullständigt entydigt av egen vilja önskar att få dö/somna in . Staten säger då genom sina läkare att det har du ingenting med att göra, det bestämmer vi, och vi bestämmer att du ska leva tills du dör en naturlig död. Vi ska göra allt för att du inte ska lida. Du kan till skillnad från tidigare faktiskt få bestämma att livsuppehållande maskiner (typ respirator) ska stängas av och du kan också till skillnad från tidigare få så stark smärtlindring att följden blir att du dör . Båda dessa förändringar är betydelsefulla och har drivits fram av en levande debatt i dessa frågor där enskilda människor och läkare spelat en betydande roll liksom även seriösa organisationer som t ex Rätten till vår död (RTVD). Opinionsundersökningar visar på en stark folkmajoritet för att utreda möjligheter för individen att själv påverka sitt öde i svåra situationer enligt ovan. Dessa frågor är svåra och grannlaga, självfallet måste steg i den riktning jag talar för utredas mycket noga och naturligtvis måste regelverken vara väl genomtänkta och specificerade. Jag tror att det som blockerar denna fråga bl a är djupa laddningar från vårt förflutna, där religioner talar om livets okränkbarhet och där självmord länge ansågs vara en dödssynd som straffades med begravning utanför kyrkogårdsmuren. Det är märkligt att det är tillåtet med abort under bestämda förutsättningar, vilket jag är för, medan det är absolut omöjligt att efter egen stark vilja i situationer enligt ovan kunna dö . bör ge regeringen tillkänna att låta se över frågan om en rätt och möjlighet för en människa att själv bestämma över sitt öde vid svåra lidanden i livets slutskede.
mot · H102So402 · 2013-09-27 00:00:00 — Rätt till skydd och stöd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvinnojourer i hela landet. drabbas många tusentals personer, främst kvinnor, av misshandel av sin partner. I de flesta fall har denna misshandel pågått . Sjukvården tar hand om de rent fysiska skadorna från misshandeln. När en kvinna och hennes barn försöker frigöra sig och ta sig ur misshandelssituationen så är det mycket osäkert vilken hjälp de kan få. Det beror till stor del på vilken kommun de är bosatta i. är misshandlade kvinnor och deras barn oftast hänvisade till ideella kvinnojourer. Kommunerna stöttar vanligen med en pott pengar tillsammans med ett anslag per boende. Anslagen varierar mycket från kommun till kommun och är oftast kortsiktigt utformade. Kvinnojourerna har därför svårt att planera sin verksamhet långsiktigt, vilket är en förutsättning för att kvinnor och barn ska få det stöd de har rätt till enligt socialtjänstlagen. Kvinnojourerna gör stor nytta men möjligheten till hjälp får inte avgöras av hur många ideella krafter det finns i hemkommunen. Detta är en oerhört viktig samhällsfråga som behöver lyftas upp på nationell nivå. Varje slagen kvinna bör ha rätt att få omedelbar hjälp och skydd. Det ska vara en grundläggande rättighet för dessa kvinnor och deras barn och den ska omfatta hela landet. Vi menar därför att möjligheten att få stöd och hjälp ska bli en nationell rättighet som är likartad i hela landet.
mot · H102So407 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omgående införa en obligatorisk läkemedelsförsäkring. Den borgerliga regeringens privatisering av apoteksverksamheten ställer nu stora krav på att alla läkemedel omfattas av läkemedelsförsäkringen. Om en läkare ordinerar en medicin och det finns ett fullt likvärdigt preparat som är billigare, ska lämna ut detta. Vill patienten följa läkarens ordination och köpa den medicinen får man själv betala mellanskillnaden. Prisskillnaden ingår inte i högkostnadsskyddet. Eftersom en del mediciner inte omfattas av läkemedelsförsäkringen, saknar patienten ersättningsskydd om medicinen ger skadliga effekter. Varken apotek eller läkare har skyldighet att ge information om att försäkringsskydd saknas. Läkemedel kan vara skadliga för enskilda människor och kan leda till svåra och livslånga komplikationer, samt nedsatt arbetsförmåga och ett ekonomiskt lidande. infördes en läkemedelsförsäkring. Från försäkringen kan man få ersättning om man blir skadad av medicin. Nästan alla bolag som säljer medicin i omfattas av läkemedelsförsäkringen, som ägs gemensamt av de anslutna bolagen. Men det kostar pengar, och det finns bolag som låter bli. Regeringen har utrett frågan, men inte kommit med något förslag. Detta är anmärkningsvärt eftersom allt fler riskerar att drabbas när man erbjuds billigare medicin på läkemedelsmarknaden. En lagstiftning måste nu fram som omöjliggör för läkemedelsäljande bolag att inte vara anslutna till läkemedelsförsäkringen. Dessutom ska apoteken och läkarna fram till att lagstiftningen träder i kraft vara skyldiga att upplysa patienterna om en medicin omfattas av försäkringen eller inte.
mot · H102So412 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av nya metoder för att upptäcka bröstcancer hos kvinnor. Mammografi, röntgenundersökning av kvinnors bröst, genomförs genom landstingens försorg. Kvinnor i en viss åldersgrupp kallas till återkommande kontroller för att man tidigt ska kunna upptäcka bröstcancer. Dessa undersökningar har visat sig vara till stor hjälp när det gäller tidig upptäckt så att man kan sätta in åtgärder på ett tidigt stadium, vilket naturligtvis är till stor nytta för patienten. Men det har visat sig att mammografin inte hittar alla tumörförändringar. Användning av ultraljud spårar avsevärt fler än sedvanlig mammografi. Utrustningen finns redan på sjukhusen, varför kostnaden bör bli låg. Det finns även andra tekniker, exempelvis undersökning med magnetkamera (MR). Denna teknik är ännu alltför oprövad, varför det behövs mer forskning. Att skapa nya tekniker för att i ett tidigare skede hitta tumörer i brösten skulle innebära att allt fler tumörer upptäcks och att fler cancerdrabbade kan få adekvat behandling i ett tidigt skede. Det är angeläget att såväl beprövade metoder, exempelvis ultraljud, som nya metoder, exempelvis magnetkamera, kompletterar mammografiundersökningarna i syfte att i större utsträckning upptäcka bröstcancer hos kvinnor i ett tidigt skede.
mot · H102So416 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör låta utreda frågan om hur byråkratin kring turisters vårdbehov skulle kunna underlättas. Som turist har man rätt till vård i men priset kan variera. I händelse av att en person som är medborgare i ett land utanför EU även behöver visum, ställs den personen ibland inför olika krav. Ett av dem är formulerat på följande sätt: en individuell medicinsk reseförsäkring som täcker de kostnader som kan uppstå i samband med akut läkarhjälp, brådskande sjukhusvård eller transport till hemlandet av medicinska skäl. En person som kommer från ett EU-land behöver exempelvis vid ett akut vårdbehov visa upp ett giltigt alternativt ett intyg om innehav av , om något sådant inte finns förväntas personen betala fullt pris. Om vården som givits bedöms som nödvändig av personens försäkringsbolag i hemlandet kan ersättning ges, men för att försäkringsbolaget ska godkänna en ersättning kräver de både journalanteckning och kvitto på engelska. Problemet som uppstår är att i får patienten bara ett enkelt kvitto (på svenska). En journalanteckning lämnas inte ut på plats, utan den måste beställas via telefon. När den sedan kommer är den författad på svenska och patienten får bekosta översättningen själv. Kostnaden för översättning är inte heller något som brukar täckas av försäkringsbolaget, de betalar bara själva vårdkostnaden. Den byråkrati som präglar den ekonomiska hanteringen av vårdinsatser för turister är självklart delvis avhängig de försäkringsbolag som svarar för reseförsäkringar i olika länder. Det är svårt att bedöma hur omfattande problemen är med exempelvis journalföringen, men det vore inte orimligt att journalanteckningar för turister skulle kunna ske på engelska. Frågan behöver undersökas ytterligare, vilket bör ge regeringen tillkänna.