mot · H102Ju383 · 2013-10-01 00:00:00 — Ekonomisk brottslighet och skattebrott tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över straffsatser och ekonomiska återkrav för ekonomisk brottslighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över straff och straffsatser för olika typer av medhjälp och medhjälpare i ekonomisk brottslighet. Ekonomisk brottslighet, också kallat ekobrott, är ett samlingsbegrepp som innehåller många typer av brott. De två vanligaste ekobrotten är skattebrott och bokföringsbrott, enligt (Brå). Brå har i en rapport beskrivit storskaliga skattebrott. Till ekonomisk brottslighet räknas till exempel bokföringsbrott, olika typer av skattebrott, förskingring, insiderbrott, trolöshet mot huvudman och mutbrott. De flesta misstänkta är medelålders män. Brotten begås oftast inom en näringsverksamhet. anmäldes cirka16 000 brott mot skattebrottslagen (inklusive grovt skattebrott), 11 000 bokföringsbrott och 3 000 förskingringsbrott, enligt . De två vanligaste ekobrottskategorierna är skattebrott och bokföringsbrott, vilka oftast upptäcks och anmäls av och av konkursförvaltare. Här har antalet inkomna brottsmisstankar i stort sett ökat . Oredovisade intäkter och svartarbete är vanliga exempel på ekobrott som ofta förekommer i branscher där man hanterar mycket kontanter, exempelvis restaurang-, taxi- och frisörbranschen. Även inom byggbranschen har ekonomisk brottslighet uppmärksammats, bland annat då det gäller handel med svart arbetskraft. Omkring 400 personer lagfördes för brott mot skattebrottslagen som huvudbrott, enligt Brå. Dessutom lagfördes cirka 1 700 personer för olika borgenärsbrott som huvudbrott, nästan uteslutande bokföringsbrott. Närmare 750 personer lagfördes med förskingring och annan trolöshet som huvudbrott. Vid borgenärsbrott är det vanligast att personen meddelas strafföreläggande eller döms till villkorlig dom, medan det vid grovt skattebrott är vanligast att man döms till fängelse. ändrade sin tolkning av den enskildes skydd mot att en och samma gärning prövas i två olika förfaranden. Regeringen har slarvat med att göra något utifrån detta och till slut tröttnade och slog fast att en person som har påförts skattetillägg i skatteförfarandet inte får åtalas för ett skattebrott som avser samma oriktiga uppgift. Enligt Högsta domstolens nya beslut är det möjligt att i ett sådant fall ta upp ett mål om skattebrott på nytt enligt reglerna för resning. Skattebrottsdömda friges nu som en konsekvens av detta och de kan också få skadestånd. Regeringens passivitet och väntan har inte minst därför varit mycket olycklig. Ekobrotten får inte bli mer lönsamma eller uppfattas som mindre riskfyllda. krävs att regeringen snabbt kommer med förslag kring hur straffsatser och ekonomiska återkrav för ekonomisk brottslighet kan justeras så att det nu inte blir straffrättsligt lindrigare och ekonomiskt billigare att begå ekobrott jämfört med tidigare. Brårapporten beskriver olika medhjälpare till organisatören av storskaliga skattebrott. De spänner över allt från adel till bönder och soldater. Rådgivare inom ekonomi och juridik behövs. är dessa personer som förlorat sin auktorisation på grund av uppdrag i gråzonen och som sedan blivit alltmer involverade i skattebrott. Bolagsförmedlare eller mäklare behövs för skattebrottslighet med hjälp av bolag. Insider på stora seriösa bolag behövs för att dölja svart arbetskraft och än viktigare är kontakter med personer som arbetar inom legal finansiell verksamhet. Sedan finns en uppsjö av bönder och soldater i form av så kallade gångare som hjälper till att tvätta kontanter, målvakter och bulvaner, utfärdare av falska fakturor, indrivare etc. Vi menar att de brottsbekämpande myndigheterna måste öka sina insatser mot alla dessa kategorier men främst mot dess adel, dvs. ekonomiska och juridiska rådgivare, bolagsförmedlare eller mäklare samt insider. Straff och straffsatserna för inte minst dessa behöver också ses över. Karenstider bör kanske också övervägas för rådgivarna för att dessa ska få lov att återgå i sina professioner/sin yrkesutövning. Detta för att höja kostnaden för att delta i ekonomisk brottslighet och skattefusk.