ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Ub449 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre elevhälsa. Det är viktigt att varje skola har en fungerande elevhälsa för att kunna agera när en elev inte mår bra eller inte trivs i skolan. Den nya skollagen, som började gälla , säger att skolan måste ge eleverna tillgång till skolsköterska, skolläkare, kurator, psykolog och personal med kompetens för specialpedagogiska insatser. Skollagen lyfter fram elevhälsans hälsofrämjande och förebyggande roll. Varje skola avgör på vilket sätt dessa funktioner ska finnas tillgängliga på skolan. Vi kan konstatera att det skiljer sig mycket mellan skolor och hur de har valt att prioritera elevhälsan. En del skolor väljer att prioritera elevhälsan högre än andra, vilket innebär att det finns elever som får ett bättre stöd. Det finns ett tydligt och klart samband mellan lärande och hälsa. God hälsa bidrar till elevernas trivsel, vilket därmed ger bättre förutsättningar för inlärning. De elever som under sin skoltid drabbas av psykisk ohälsa och utanförskap får oftast sämre resultat i förhållande till sina kamrater. Det är därför viktigt att skolan satsar på en god elevhälsa. Vilken skola som eleverna väljer att gå i påverkar allt mer elevernas skolresultat. Skolor med många studiemotiverade och engagerade elever påverkar skolresultaten i en positiv riktning. Vi vill skapa en större likvärdighet i skolan för att förbättra skolresultaten och då är elevhälsan en viktig del i det arbetet. En översyn av elevhälsans hälsofrämjande och förebyggande roll bör ske.
mot · H102Ub453 · 2013-09-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rekrytering av yrkeslärare. År upprepar myndigheter, fack och arbetsgivare att vi riskerar att få brist på behöriga yrkeslärare på grund av att intresset är lågt och att högskolor inte hinner med att utbilda för att ersätta pensionsavgångar, så även . När regeringen nu satsar på lärlingsutbildningar och att tydligare koppla ihop gymnasieutbildning och arbetsmarknad behöver man se till att tillgången på yrkeslärare inte blir en flaskhals. Det behövs flera olika vägar in på lärarbanan för att locka yrkeskunniga och att möta de behov de har inför ett karriärbyte. Att hitta blivande yrkeslärare är inte enkelt, man ska inte bara hitta duktiga yrkeskunniga, man ska även hitta bra pedagoger samt någon som är intresserad av ett karriärbyte. Att byta karriär och yrke är ett stort steg och det har kostnader i att avstå från etablering på arbetsmarknaden, arbetskamrater och inkomster under utbildningen. Det finns problem som måste hanteras för att locka människor att sadla om; det inkomsttapp som sker när yrkeskunniga går från arbete till skolbänken är bara ett av dem men viktigt för dem med familj. Det behövs sänkta trösklar och fler vägar mellan arbetslivet och skolan. Man behöver t.ex. se över möjligheterna att yrkesarbetare kan få omskolning till yrkeslärare som en del av rehabiliteringsarbetet för att få dem tillbaka i arbetslivet med mindre belastning som att steget från lön till studielån blir mindre. Det kan också behöva övervägas att se över om fler möjligheter bör utvecklas för att kombinera arbete med tiden som behöver läggas på den pedagogiska utbildningen. Sist men inte minst bör man överväga att se över hur statusen i läraryrket, det gäller både yrkes- och ämneslärare, kan öka så att man lockar fler duktiga, drivna och kompetenta att söka sig till läraryrket.
mot · H102Ub455 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fri tentamensrätt. Alliansregeringens reformering av gymnasieskolan har medfört ökad valfrihet för landets gymnasielever. Mångfalden inom gymnasieskolan innebär att elever med olika preferenser och förutsättningar nu lättare kan hitta en utbildning som motsvarar deras behov och önskemål. För högskolestudenter erbjuds tyvärr inte samma mångfald. De som söker till svenska högskoleutbildningar kommer från olika bakgrunder och har olika förkunskaper med sig. Urvalsreglerna är stelbenta och motsvarar inte nödvändigtvis de sökandes förkunskaper varför många studenter måste gå grundutbildningar de egentligen inte har någon nytta av för att kunna få studera på den nivå de egentligen avser. Möjligheten för en student som anser sig ha tillräckliga kunskaper för att påbörja en kurs på en högre nivå än den grundläggande bör därför övervägas. Denne bör ges möjlighet att tentera ett ämne som han eller hon anser sig ha tillräckliga kunskaper i. Kostnaden för en utbildning som inte tillför mer kunskaper är för den enskilde studenten, liksom för högskolan, ett slöseri med såväl tid som pengar. Möjligheten att införa ett system med en tentamensrätt för alla vid teoretiska utbildningar vid statliga högskolor och universitet bör övervägas. Utskottet har tidigare konstaterat att kurser inom högskolan ofta innehåller andra obligatoriska moment än skriftlig tentamen som studenten måste fullfölja för att examineras. Ett system med en s.k. fri tentamensrätt innebär att en studieplats kan erbjudas till en student som behöver den istället för att upptas av en person med redan tillräckliga kunskaper. Det skulle också innebära att en student med tillräckliga kunskaper kan erhålla bevis på kunskaperna via en godkänd tentamen utan att för den skull tvingas till extra terminer av skuldsättning med studielån. Regeringen bör därför överväga att se över möjligheten att införa fri tentamensrätt vid teoretiska utbildningar vid statliga högskolor och universitet. i (M)
mot · H102Ub460 · 2013-09-27 00:00:00 — Eftergymnasial utbildning för den som gått i särskola tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att ge förslag till hur också den som gått i särskola ska få likvärdiga möjligheter att studera vidare efter sin gymnasietid. Livslångt lärande, möjligheten att vidareutbilda sig också efter gymnasiet, är viktigt. Också den som har en intellektuell funktionsnedsättning och därför gått i särskola borde ha den möjligheten. Lika viktigt som det är att de som har det lätt för sig har möjligheten att utvecklas efter sin förmåga och sitt intresse, lika viktigt är det att de som har en intellektuell funktionsnedsättning också får möjligheten att utvecklas efter sin förmåga och sitt intresse. Men har du gått i särskola så har du inte samma möjlighet. Det beror på vad kommunen vill erbjuda dig. Du har egentligen ingen egen valmöjlighet. Det här är så onödigt! Vi vet att det finns så många jobb som man kan utföra, oavsett vilka funktionsförutsättningar man har. Bara man får chansen att fortsätta att lära sig mer efter gymnasiet. Alla behövs i vårt samhälle. Alla har en plats i vårt samhälle. Det är en fråga om demokrati. Flera projekt och utbildningar försöker hitta modeller för en eftergymnasial utbildning för den som gått i särskola. Många goda exempel finns, som Kulturcentrum i , Vild Vacker Vuxen i , Hälsoinspiratörsprogrammet på och yrkeshögskoleutbildningen till kulturkommunikatör i . Utbildningen till kulturkommunikatör i ingår i ett pilotprojekt som Myndigheten för fick i regleringsbrevet i uppdrag att förbereda och genomföra, i syfte att förbättra tillgängligheten till yrkeshögskoleutbildningar för personer med funktionsnedsättning. Fem utbildningar valdes också ut för att ingå i detta projekt. Myndigheten har också valt att gå vidare med projektet med ytterligare utbildningar. Projektet är inte i första hand tänkt för studenter med intellektuell funktionsnedsättning, men det är en viktig målgrupp. Utfallet vad gäller deltagare med intellektuell funktionsnedsättning hade dock kunnat vara mycket bättre. Vad gäller studenter till dessa utbildningar som tidigare gått i gymnasiesärskolan har dock inte antagningsreglerna och möjligheterna för de studenterna varit helt klara. Det är också bara ett fåtal av de utbildningar som ingått i pilotprojektet som tagit emot studenter som gått i gymnasiesärskola. Det beror i första hand på det regelverk som finns vad gäller möjligheten till eftergymnasial utbildning för den som har gått i gymnasiesärskola. Livslång lärande, möjligheten att vidareutbilda sig också efter gymnasiet, är viktigt. Också den som har en intellektuell funktionsnedsättning och därför gått i särskola borde ha den möjligheten. Men har du gått i särskola så har du inte samma möjlighet. Du har egentligen ingen egen valmöjlighet. Per Lodenius (C)
mot · H102Ub461 · 2013-09-30 00:00:00 — Inackorderingstillägg från CSN till nationella idrottsutbildningar (NIU) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet att skapa neutrala villkor avseende CSN-stöd för inackordering till elever antagna vid nationella riksintag till idrottsutbildningar. Riksidrottsgymnasier, , är etablerat inom det svenska skolsystemet, med möjlighet för elever att kombinera idrott på hög nationell nivå med studier. finns även nationella idrottsutbildningar, NIU. Det finns stora likheter, men även skillnader. Framförallt gäller det antalet poäng som erbjuds i respektive specialidrott och antalet tränare som skall finnas i förhållande till elevunderlaget. Beroende på storleken och inriktningen på det specialidrottsförbund som står bakom, väljer de att satsa endera på , eller på NIU, eller bådadera. I stort sett handlar det om huruvida förbunden anser sig ha underlag för att nå internationell eller nationell elit, genom de satsningar som görs på särskilda utbildningsanordnare med koppling till specialidrotter. Exempelvis har en större bredd att erbjuda med både och NIU-gymnasier, medan enbart erbjuder NIU, bland annat genom en fristående gymnasieskola. Dessa fristående NIU-gymnasier har riksintag, vilket betyder att elever från hela kan söka och antas till dessa. Är inte anordnaren finns ingen skyldighet att bevilja interkommunala ersättningar till elever. Då NIU författningsmässigt är att betrakta som ett eget program så kan man inte jämföra dessa skolor med vanliga kommunala gymnasieskolor, ändå nekar CSN elever till dessa riksintag inackorderingsstöd eftersom de anordnas av fristående gymnasier. Dessa skillnader måste belysas och utjämnas. Detta bör ges regeringen till känna. Exempel från CSN: ansöker om inackorderingstillägg för att läsa på en fristående gymnasieskola. Han har kommit in på en nationellt godkänd idrottsutbildning (NIU) och ska läsa ekonomiprogrammet med inriktning juridik. kan inte få inackorderingstillägg då det nationella programmet och den nationella inriktningen finns på hemorten, inom två timmars restid från föräldrahemmet. Att kommit in på en utbildning med elitsatsning inom idrott är inget särskilt skäl för att få inackorderingstillägg.
mot · H102Ub464 · 2013-09-17 00:00:00 — Skolavslutningar i kyrkan och yttrandefrihet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riktlinjer för skolavslutningar i kyrkan som inte strider mot grundlagen. I betänkande 2012/13:UbU7 konstaterar utbildningsutskottet att det är möjligt att inom ramen för gällande reglering hålla skolavslutningar i en kyrka, om tonvikten ligger på traditioner, högtidlighet och den gemensamma samvaron och att det inte förekommer några religiösa inslag under skolavslutningen. Det senare enligt regelverk. Därmed prövar utbildningsutskottet inte den överordnade frågan om den grundlagsfästa yttrandefriheten. Också från regeringens sida har det med tydlighet uttryckts att skollagen är ämnad att tillåta skolavslutningar i kyrkan. Men har i den vägledning som utskottet hänvisar till i sitt betänkande satt på pränt att rektorn ska kontrollera innehållet i det prästerna ska säga under avslutningen: Det är viktigt att förskolechefen respektive rektorn har kontroll över avslutningens eller samlingens innehåll och utformning. Regeringsformen stadgar tvärtom att var och en (det vill säga också präster) gentemot det allmänna (såsom kommunen och dess tjänstemän – rektorer) är tillförsäkrad frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor. Alla är överens om att de skolor som vill kan ha en traditionell skolavslutning i kyrkan. Frågan som därefter måste ställas är om de präster som deltar i skolavslutningen ska censureras och yttrandefriheten inskränkas på det sätt förordar. En invändning skulle vara att inte uttalar att en präst ska få delta. Men i så fall utgår myndigheten ifrån verkligheten , och den nya skollagen tillkom efter det. Kyrkan är de facto skild från staten, och det är prästen som är värd för skolan som kommer som besökare. Alltså ligger det i sakens natur att en präst deltar i skolavslutningen och också talar vid avslutningen. Den prästen är då genom regeringsformen gentemot rektorn tillförsäkrad att inte behöva uppge innehållet i hans eller hennes bidrag till avslutningen. Han eller hon har också enligt grundlagen frihet att i tal uttrycka upplysningar samt tankar, åsikter och känslor. föreskrifter tycks alltså strida emot grundlagen och måste därför betraktas som ogiltiga. Uppdrag bör ges åt myndigheten att utforma nya riktlinjer, som ligger i linje med grundlagen. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102Ub471 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ledarskapsutbildning ska vara en integrerad del av lärarutbildningen. Skolan dras med stora problem när det gäller förmedlandet av kunskaper. rankas allt lägre i internationella jämförande studier. Vi anser att förmedlandet av kunskap till eleverna förutsätter att läraren är tydlig och besitter tillräcklig kompetens och tillräckliga kunskaper om sin roll som ledare och kunskapsförmedlare. Regeringen har tidigare genomfört en reform för att utveckla lärarutbildningen, men vi anser att det behövs ytterligare fokus på ledarutbildning inom läraryrket. En tydlig och kompetent ledare har lättare att styra en grupp. Kontrollen av gruppen är enligt vår mening även en förutsättning för att kunna verka i en sådan miljö som skolan och kunna förmedla kunskaper. En lärare som inte förmår agera som en ledare kommer aldrig att kunna få eleverna att ägna studierna i skolan något intresse. Något som brukar tas upp som ett föredöme i ledarskapsutbildningar är försvaret och de utbildningar som tillhandahålls av Försvarshögskolan. Den har allt från små kurser till långa kurser som berättigar till högskolepoäng. tycker vi, efter diskussioner med elever vid olika utbildningar, oss se att om man gör en jämförelse mellan exempelvis civilingenjörs- eller läkarutbildningar och lärarutbildningar är studietakten betydligt lägre vid den sistnämnda. Vi menar därför att eleverna vid lärarutbildningen kan, taget den lägre studietakten i beaktande, tillgodogöra sig en adekvat ledarskapsutbildning inom ramen för de högskolepoäng som utgör lärarutbildningen.
mot · H102Ub477 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda rätten till punktskrift. Varje människa bör ha ett läs- och skrivspråk för att kunna fungera på ett bra sätt i samhället och i vardagen. Har man inte det är möjligheterna till ett aktivt liv med arbete och fritid starkt begränsade. Tyvärr är det den vardagen som många gravt synskadade personer befinner sig i just . Möjligheten till att lära sig punktskrift är begränsad på grund av en oklar ansvarsfördelning inom samhället. Hälso- och sjukvården har genom syncentraler ansvaret för synskadades rehabilitering vilken omfattar många olika delar. De flesta syncentralerna kan ge en introduktion för att komma igång med punktskrift, men den mer omfattande undervisning och träning som behövs och som kan ta upp till att genomföra är inte möjlig genom syncentralernas försorg. Att skaffa sig ett nytt läs- och skrivspråk är knappast heller en hälso- och sjukvårdsfråga. Istället borde det vara en utbildningsfråga. Det finns inte någon lag som garanterar undervisning i punktskrift till en person som i vuxen ålder blivit synskadad. Det finns ingen självklar rätt och ingen självklar plats där man som synskadad kan få en längre sammanhängande undervisning med god kvalitet. Därför bör personer med grava synskador garanteras en god undervisning i punktskrift för att kunna vara aktiva och delta i samhällslivet. Detta är ett mål att eftersträva eftersom ställer sig bakom FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning där det bland annat klart framgår att man ska arbeta för att personer med synskador ska ha rätt att lära sig punktskrift. Som det ser ut uppfyller inte FN:s konvention vad beträffar rätten till att lära sig punktskrift. Förutsättningarna ser olika ut i landet. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · H102Ub479 · 2013-09-17 00:00:00 — Samarbete mellan och ett universitet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett samarbete mellan och ett universitet. Det finns goda möjligheter för att utvecklas till ett universitet. Det skulle förbättra för både studenter och personal och bidra till en högre kvalitet på utbildningarna. För att göra det möjligt krävs att inleder ett nära samarbete med ett universitet, exempelvis eller . En annan möjlig lösning är att i förlängningen skulle kunna bli en del av ett universitet. Det förekommer att studenter ibland väljer bort som förstahandsalternativ. Om högskolan istället vore en del av ett universitet skulle det bli mer attraktivt att bo och studera i . Antalet sökande till högskolan på ökade kraftigt när den där blev en del av . Det är en önskvärd utveckling även i . Länet behöver utbildningar av hög kvalitet som bidrar till länets och utveckling samt lockar till sig de bästa lärarna, forskarna och studenterna i . Det vore därför önskvärt med en översyn om ett framtida samarbete mellan och ett universitet.
mot · H102Ub480 · 2013-09-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avskrivning av studieskuld. Företag, framför allt de som är verksamma utanför storstäderna, upplever ibland svårigheter att hitta personal med rätt kompetens vid nyrekryteringar. Detta är en följd av att människor väljer att flytta in till storstäder istället för att stanna kvar och arbeta på mindre orter. Det försvårar företagens rekryteringsprocesser som upplever det problematiskt att kompetensen finns i storstäderna, och det finns behov av incitament att flytta från storstäderna till arbeten utanför storstäderna. har utformat en modell som ger möjligheter till avskrivning på studieskulden beroende på var i landet man väljer att arbeta och bosätta sig. Enligt den norska modellen kan personer som är bosatta och yrkesverksamma i vissa angivna kommuner få delar av sina studieskulder efterskänkta av staten. Låntagare kan ansöka om att få lånet avskrivet till dess att lånet är avbetalat. har undersökt den norska modellen och skriver i en promemoria att bland annat efterskänkning av studieskuld haft betydelse för benägenheten att flytta till och bo kvar i angivna kommuner, när det gäller personer i åldern 18–. Det vore mot bakgrund av ovanstående önskvärt att överväga möjligheterna för avskrivning av studieskulden beroende på var i man bor och arbetar. På så vis skulle unga personer som avslutat sin utbildning bli mer benägna att bo och arbeta på mindre orter och på landsbygden.
mot · H102Ub481 · 2013-09-17 00:00:00 — Entreprenörskap som en del av vårdutbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inkludera entreprenörskap och företagande i vårdutbildningar på högskolor och universitet. Tack vare alliansregeringens politik, som skapat förutsättningar för fler alternativ bland annat inom vårdsektorn, har fler privata företag inom hälso- och sjukvården fått möjlighet att etablera sig i . Det är en positiv utveckling, både för patienter och för anställda. Den enskilde patienten som söker kontakt med sjukvården får tack vare fler företag ett ökat utbud och en ökad valfrihet. Dessutom får medarbetarna inom hälso- och sjukvården fler arbetsgivare att välja mellan. Det skapar en bättre arbetsmiljö även hos de traditionellt stora arbetsgivarna eftersom nya förebilder och konkurrenter växer fram. Den nya utvecklingen innebär att befintliga utbildningar inom hälso- och sjukvården på universitet och högskolor behöver anpassas till de nya förutsättningarna. Ett viktigt inslag i utbildningen bör därför vara att studenterna får en systematisk insikt i entreprenörskap inom dessa utbildningar. Det talas fortfarande om landstingsutbildningar på vissa högskolor, men finns många olika arbetsgivare och dessutom goda möjligheter för nyutexaminerade att starta eget. Regeringen bör mot bakgrund av ovanstående överväga att se över möjligheten att ge i uppdrag att anpassa utbildningarna inom traditionella vårdyrken så att entreprenörskap och företagande blir naturliga inslag.
mot · H102Ub482 · 2013-09-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svenska för invandrare (sfi) och . Utrikesfödda företagare är en viktig resurs i som skapar jobb i landet och i . Ungefär 1 600 företagare har valt att flytta till och starta eget företag i länet. Tack vare de utrikesfödda företagarna skapas över 1 300 jobb i . Småföretagande är ett av de bästa sätten att integreras i det svenska samhället, oavsett om man blir egenföretagare eller börjar som anställd. Debatten om invandring tenderar ibland att vara uppbyggd på felaktiga argument som baseras på myter och fördomar. Fokus borde istället ligga på alla entreprenörer som väljer att flytta till , starta företag och därmed också skapa jobb i och i . Enligt rapporten från går över 8 300 utrikesfödda personer till jobbet i och bidrar därmed till välfärden. I ett rundabordssamtal som hölls med utrikesfödda företagare i framkom många synpunkter och förslag till hur det kan bli enklare att starta och driva företag i . Man var överens om att det viktigaste är att lära sig det svenska språket och den svenska kulturen. Det lyftes fram ett särskilt önskemål om att det bör finnas möjlighet att läsa sfi på kvällstid och och på så vis kunna kombinera det med att vara egenföretagare eller anställd. Det vore därför önskvärt om regeringen övervägde att se över möjligheten att ställa krav på kommunerna att bedriva sfi-undervisning och .
mot · H102Ub485 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trafikundervisning och ökad trafiksäkerhet i skolan. Trafikkunskaper blir allt viktigare i vårt samhälle. Trafiken intensifieras oavsett om man åker bil, cyklar eller går. Också många bostadsområden får ökad biltrafik. Det skapar en otrygghet för de barn som använder allmänna vägar och gator för att ta sig till skolan och till fritidsaktiviteter. Barn i måste få goda kunskaper i hur man agerar i trafiken. Många barn får bilskjuts av föräldrar till skolan och kommer därför inte i kontakt med trafiken. De får visserligen en tryggare väg till skolan, men de lär sig inte mycket om hur man agerar i trafiken. Statistiken visar att antalet singelolyckor ökar. Trafikundervisning behövs, speciellt i , där man kan integrera trafikundervisningen i all annan undervisning. Därmed finns den med som ett naturligt inslag i hela skoldagen. Polisen som borde vara en naturlig aktör och resurs i detta arbete har inga resurser för att medverka i skolans trafikundervisning, vilket borde ses över. Ett viktigt hjälpmedel för skolor är att ha en plan för kunskapsområdet trafik, liksom man varje läsår utvärderar vad som gjorts inom området. I denna utvärdering bör även trafiksäkerheten kring skolorna tas upp. i (S)