ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102C403 · 2013-10-01 00:00:00 — Skärpta regler för telefonförsäljning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka konsumenternas skydd i samband med telefonförsäljning. Det har vidtagits ett flertal åtgärder för att rensa upp i telefonförsäljningsbranschen. Marknadsföringslagen innehåller bestämmelser om aggressiv marknadsföring. Olika branschorganisationer har kommit överens om etiska riktlinjer. ger möjlighet att säga nej till telefonförsäljning men fungerar inte för företag och mobiltelefoner. Trots försök att bringa ordning inom branschen hör man alltför ofta talas om fall där konsumenten inte förstått att de bytt elleverantör eller köpt ett mobilabonnemang de absolut inte behöver eller vill ha. Telefonförsäljning skapar förvirring och oklarheter hos många konsumenter. Många anhöriga vittnar om hur deras äldre släktingar fallit offer för en otillbörligt aggressiv marknadsföring. Inte minst beror detta på att avtalet ingås snabbt vid ett enda telefonsamtal. Om du råkar säga ja vid fel moment under samtalet kan du mot din vilja ha ingått ett avtal. Man borde kunna komma långt med att kräva skriftliga undertecknade avtal istället för att hänvisa till telefoninspelningar som tydligen ska räcka till för att utgöra bindande avtal. börjar det dessutom utvecklas en bransch med idén att hjälpa folk att ta sig ur dessa telefonavtal – det ska väl ändå inte behövas med en fungerande konsumentlagstiftning. Man kan ibland ställa sig frågan varför branschen inte tror konsumenterna om att själva kunna leta upp och välja de leverantörer som var och en vill ha utifrån sina behov. Det måste finnas möjligheter att få slut på denna ibland direkt missvisande marknadsföring. Rätten att ångra sig måste bli tydligare och skriftlig information måste ges innan avtal blir bindande.
mot · H102C404 · 2013-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att namngemenskap har ett stort värde när det gäller att markera samhörighet i en familj. Namngemenskap har ett stort värde när det gäller att markera samhörighet i en familj. är det ett obligatoriskt krav på anmälan av efternamn, i samband med vigsel. En parlamentarisk utredning föreslår att det ändras så att blivande makar behåller sina olika namn om de inte anmäler annat. Det är rimligt att utgå från att när man ingår äktenskap vill man fördjupa sin gemenskap, namngemenskapen bör rimligen kunna antas vara det man vill. Likaså kan det finnas ett värde i att barnen delar namngemenskapen med övriga familjemedlemmar. föreslås att föräldrar ska välja barnets efternamn. Likaså föreslås att hindret mot byte till den andre makens efternamn om detta namn förvärvats genom ett tidigare äktenskap tas bort. Det är i dagens ordning ett absolut förbud som inte går att kringgå av samtycke av tidigare parter. Släkt- och familjesammanhållningen är fortfarande viktig och bör stödjas, känslan för den egna familjen och släkten är betydelsefull. Den nu gällande ordningen gynnar familjens sammanhållning väl. Det är fritt för alla att välja den enes, eller andres namn, ett nytt namn eller behålla tidigare namn. Men utgångspunkten även ska vara att de som gifter sig också vill markera samhörighet. Det finns således ingen anledning att ändra nu gällande ordning i detta avseende så som utredningen föreslår. Detta bör ges regeringen till känna. Skånberg (KD)
mot · H102C406 · 2013-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att modernisera och liberalisera löneutmätningsreglerna. Utmätning i lön, som inkluderar utmätning av pension, sjukpenning, föräldrapenning och arbetslöshetsersättning, drar in till fordringsägarna över 200 miljoner . Detta motsvarar ungefär en tredjedel av kronofogdens samlade indrivning. En löneutmätning pågår kontinuerligt tills skulderna blivit betalda. Detta har medfört att över hälften av de personer som har löneutmätning har haft detta . Var sjätte gäldenär har haft löneutmätning . Detta att löneutmätningen pågår år har medfört att berörda personer kommit att kallas evighetsgäldenärer. Det är inte ovanligt att skulderna växer trots löneutmätningen. De innehållna beloppen räcker helt enkelt inte till för att ens täcka dröjsmålsräntorna. Inom OECD-området har vi i de strängaste verkställighetsreglerna gentemot skuldsatta. Varför det har blivit så har väl enbart historiska förklaringar. I kan t.ex enbart skatteskulder drivas in genom löneutmätning. I finns rätt till s.k. fria månader när utmätningen pågått oavbrutet . Det behövs en översyn av reglerna också av den anledningen att löneutmätning inte tar hänsyn till vilket ansvar den som ursprungligen beviljat krediten har. En utgångspunkt när reglerna fastställdes var att förbehållsbeloppet vid löneutmätning skulle ligga på en högre nivå än för socialbidrag. Skillnaderna är mycket små och det kan t.o.m. hända att förbehållsbeloppet blir lägre än socialbidragsnormen. En annan orimlighet i dagens är att beräkningen av förbehållsbeloppet görs med hänsynstagande till en makes eller sambos ekonomiska förhållanden, vilket rent praktiskt får till följd att en make eller sambo får vara med och betala skulderna. Detta är väl sista reminiscensen av vår sambeskattning och borde varit utfasad för länge sedan. har lagt fram en rapport till regeringen löneutmätning (Rapport 2009:3), som innehåller flera olika angelägna förslag till förändringar. I stort kan sägas att dessa förändringar utgör förenklingar av utmätningsförfarandet och innebär en mindre betungande situation för gäldenärerna. Förslagen har remissbehandlats. Ett fyrtiotal remissyttranden inkom och den alldeles övervägande delen av remissinstanserna var positiva till de framlagda förslagen. Endast ett fåtal var direkt emot förändringarna. Regeringen var uppenbarligen först inne på linjen att lagstifta i enlighet med förslag och aviserade detta . Tyvärr ändrade sig regeringen och avstod från lagändringar, i vart fall tills vidare. För såväl arbetssituation som i synnerhet för alla de skuldsatta som kontinuerligt är föremål för löneutmätning är det angeläget att regeringen återupptar detta arbete och lägger fram förslag till modernisering och liberalisering av löneutmätningsreglerna i enlighet med vad som föreslagits av .
mot · H102C408 · 2013-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upprätta ett bostadsrättsregister. av alla lägenheter i flerbostadshus är bostadsrätter, vilket blir närmare 1 miljon bostadsrätter. Antalet bostadsrättsföreningar uppgår till omkring 28 000. såldes drygt 92 000 bostadsrätter till ett värde av . Snittpriset för en bostadsrätt uppgick då till ca . De flesta bostadsrätter är belånade och den totala skulden kan beräknas uppgå till kanske . Såväl värdena som belåningarna ökar fortlöpande. Bostadsrätterna representerar således ett mycket betydande värde och utgör pant för avsevärda lånebelopp. De har med andra ord stor betydelse för samhällsekonomin. Det finns inte något centralt register över bostadsrätterna. I stället är det den lokala bostadsrättsföreningen ansvar att föra en förteckning över de lägenheter som är upplåtna med bostadsrätt. Denna förteckning utgör också grunden för uppgifter om pantsättning av bostadsrätten. Frågan om införande av ett statligt register över bostadsrätterna har varit aktuell . upprättades en departementspromemoria Bostadsrättsregister – några modeller för registrering av bostadsrätter (Ds 2007:12). Såväl som , , bostadsrättsorganisationen , som har fortlöpande framfört till regeringen sina önskemål om att ett statligt register inrättas över bostadsrätterna. Fördelarna med ett statligt centralt register, förslagsvis administrerat av Lantmäteriet, är framför allt tillförlitliga uppgifter om ägare och pantsättningar samt en betydligt snabbare hantering av ägarbyten och pantsättningar. Ett sådant register skulle också avsevärt försvåra de bedrägerier som förekommer främst med pantsättning av en bostadsrätt. Likheterna mellan en bostadsrätt och en villafastighet är mycket stora när det gäller såväl ägarbyten som pantsättning. Ett register bör därför var uppbyggt på ungefär samma sätt som dagens inskrivningsregister med lagfart och inteckning. Precis som gäller för villafastigheter bör alla kostnader för hållande av ett register bekostas av bostadsrättsägarna genom avgifter vid ägarbyten och pantsättningar. har ånyo uppdagats att bedragare belånat bostadsrätter utan ägarnas vetskap. Bristen på ett centralt register underlättar sådana bedrägerier.
mot · H102C409 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa möjligheter till medling i tvister om vårdnad, umgänge och boende. Med anledning av det höga antal skilsmässor och separationer som sker har antalet vårdnadstvister ökat, trots en lagreform 2006 som var till för att minska antalet tvister. I gällande rapporter och granskningar av familjerätterna har brister påvisats vad gäller resurser och kunskap kring riskbedömningar och barnpsykologi när man gör en utredning. Bristerna medför att barn tenderar bli extra utsatta när föräldrar inte kan komma överens och att myndigheten i stor mån väljer att anta den ena förälderns utsaga kring barnets mående, vilja och önskan. Därmed kringgås barnperspektivet. Vårdnadstvister som går så långt som till en huvudförhandling leder endast till en skarp polarisering mellan parterna. Troligt är att allt flera ifrågasätter samhällets hantering av föräldrars konflikter då de i många fall upplevs förvärra situationen. Att domstolsprocesser inte löser föräldrars konflikter är väl känt då risken ökar att föräldrar i kris får vapen och incitament att skada varandra på en arena där man spelar upp konflikten. Den nuvarande metoden går ut på att vinna en strid genom att försöka bevisa den andra förälderns oduglighet, vilket uppenbarligen uppmuntrar till smutskastning. I många fall kan man anta att barnen blir åskådare till den eskalerande konflikten. Utifrån nuvarande situation, som innebär att ungefär vart tionde barn är med om att föräldrar strider om vårdnaden, vill vi ge föräldrar ett alternativ med medlare som obligatoriskt erbjuds av domstolarna. En medlare av vår modell bör vara en lagfaren person som erbjuds i alla s.k. FB-mål. Vi vill med detta förslag ge ett starkt verktyg till föräldrarna att komma överens, vilket säkrar barnperspektivet i form av minskade trauman. Att medlaren ska ha någon form av sekretess är en förutsättning för förtroendefulla samtal samt att det ökar möjligheterna till förlikning. Nuvarande modell är enligt vår mening inte förenligt med barnets bästa. Det kan omöjligen gynna barnet att föräldrarnas förhållande förvärras och parternas position kring tvistefrågan polariseras. Ju tidigare parterna kan komma överens desto bättre. Det bästa vore om parterna kom överens redan i samband med separationen, det näst bästa vore om parterna kunde lösa frågan hos familjerätten, men i de fall inget av alternativen nås är det alltid bättre att parterna når en samförståndslösning genom medling och förlikning än att domstolen slutligen avgör frågan. Jag anser därför att regeringen ska låta utreda ökade möjligheter till alternativa tvistelösningar för att på bättre sätt tillvarata barnens bästa kring vårdnadsstrider.
mot · H102C412 · 2013-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av insatser för att utveckla klimatsmarta miljonprogramområden. har alla förutsättningar att ta ledningen för en klimatsmart utveckling. är gröna huvudstad och det är en god början. Särskilda satsningar görs på att utveckla klimatsmarta stadsdelar, vilket är utomordentligt och manar till efterföljd. Bygg- och fastighetssektorns totala utsläpp av växthusgaser i form av koldioxid, lustgas och metan motsvarade av samhällets totala växthusgasutsläpp . Då belastas inte siffran av utsläppen från de verksamheter som beskrivs i byggnaderna. Det är de befintliga byggnaderna som är helt avgörande för bostadsmarknaden. När det gäller flerbostadshusen så har huvuddelen av dessa byggts efter 2:a världskriget och de riktigt stora tillskotten kom . har ca 24 000 lägenheter tillkommit genom ombyggnad som ca 20 000 lägenheter försvunnit. Nettotillskottet är lågt. av de byggnader som förväntas finnas är redan byggda . Det är uppenbart att det finns omfattande behov av åtgärder i det äldre bostadsbeståndet för att nå klimatmålen. När det gäller flerbostadshusen så gäller det främst i de s k miljonprogramområdena i . Det finns betydande utrymme för energieffektivisering men också för att utveckla klimatsmartare stadsbygd utan att bygga nya stadsdelar. Här ligger också den stora utmaningen både i och globalt – att omvandla det redan byggda, befintliga städer och samhällen. Inte bara de boende och klimatet skulle må väl av en tydlig satsning på att rusta upp miljonprogramområdena i t ex . Även skulle må väl av detta då det skulle stimulera teknikutveckling, företagsamhet och därmed arbetslinjen. Här finns förutsättningar för en betydande exportmarknad. Det finns utrymme för nya studiebesök i den miljövänliga och klimatsmart byggda regionens förorter. mår bra av konkurrens och den spännande utmaningen är att utveckla system i den redan bebyggda miljön. Svårare än att bygga nytt, men avgörande för att nå de övergripande klimatmålen i , i , och världen. För att stimulera en utveckling av klimatsmartare bebyggelse och klimatrusta våra miljonprogramområden bör särskilda finansieringsmöjligheter introduceras. Här finns i gjorda utredningar exempel som kan utgöra bas för sådana insatser. Självklart finns här ett ansvar för fastighetsägarna och för hyresgästerna. Men för att utveckla det ordinarie underhållet till klimatsmart byggande bör särskilda stimulanser prövas.
mot · H102C413 · 2013-10-02 00:00:00 — Jämställdhet i statliga styrelser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att eftersträva jämställda styrelser i statliga organisationer och företag. har all anledning att vara stolt över den sekellånga kampen för jämställdhet. Vi har dock en lång väg kvar innan kan sägas vara ett helt jämställt samhälle. Inte minst när det gäller höga chefs- och styrelseposter är kvinnor alltjämt kraftigt underrepresenterade. Ett vanligt återkommande krav är att lagstiftningsvägen ska tvinga fram jämställd representation i bolagsstyrelser. Detta vore dock ett allvarligt ingrepp i äganderätten och ett bolags ägares rätt att fritt utse vilka som ska representera dem. Det är därför fel väg att gå. Svenska staten är en storägare i svenskt näringsliv. Utöver detta finns en mängd statliga styrelser. Till skillnad från lagstiftningsmakten är aktiv ägarstyrning helt rätt sätt att använda på resan mot ett mer jämställt samhälle. Svenska staten bör på ett tydligare sätt prioritera detta med målet att samtliga styrelser där staten har ett avgörande inflytande har en jämn könsfördelning. En lämplig definition på detta vore att båda könen är representerade inom spektrumet 40–.
mot · H102C414 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fiskens vandringsvägar förbi vattenkraftverk. I den svenska vattenkraften har vi en av landets viktigaste naturresurser. De svenska älvarna skapar stora värden och bidrar till en trygg energiförsörjning för bostäder och industri. Älvarna tjänar dock fler syften än att trygga energiförsörjningen. De är också fantastiska resurser för boende, turism, friluftsliv och fiske. Tyvärr skedde utbyggnaden av den svenska vattenkraften på många håll på ett sådant sätt att övriga värden fick stå tillbaka för energiproduktionen. En aspekt på detta är den uppenbara bristen på vandringsvägar för fisk förbi många av kraftverken. När nu den svenska vattenkraften står inför stora investeringar är det rätt läge att se över de vattendomar som reglerar den svenska vattenkraftens verksamheter. I detta arbete måste fiskens vandringsvägar prioriteras, i balans med behovet av utvecklad förnyelsebar energi från vattenkraften. Detta är inte minst viktigt för att bevara och i vissa stycken återställa den biologiska mångfalden i dessa miljöer. Svensk vattenkraftsproduktion får inte ske på ett sådant sätt att fiskarter riskerar att försvinna från miljöer där de funnits . I en sådan översyn är det också viktigt att se över vattenkraftens inverkan på älvbankerna och att de ökade kraven på flexibilitet när vattenkraftverken producerar energi inte får konsekvenser i form av erosion och andra skador på älvarnas närmiljöer. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · H102C417 · 2013-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta lagstadga sista förfallodatum som sista betalningsdag. Inkassoföretag men även vissa företag och organisationer tillämpar fakturors förfallodatum som detsamma som sista mottagningsdag till sina konton. Då olika företag och organisationer tillämpar lite olika syn på detta riskerar det att skapa förvirring hos konsumenterna, med i vissa fall fördyrande, irriterande och onödiga betalningsförelägganden som följd. För att förtydliga och förenkla för konsumenterna bör därför sista förfallodatum göras entydigt med sista betalningsdag. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102C418 · 2013-10-03 00:00:00 — Ombildande av hyresrätter till ägandelägenheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör bli lättare att ombilda hyresrätter till ägandelägenheter. Äganderätt innebär att man själv äger sin bostad. är det möjligt att bygga nya flerbostadshus med ägarlägenheter eller att bygga om byggnader som inte är bostadshus till ägarlägenheter. Denna boendeform innebär att man äger sin egen lägenhet, inte bara rätten att använda bostaden, som i bostadsrätt. Det innebär att man till exempel kan sälja, pantsätta eller utan tillstånd hyra ut den, precis som ett egnahem. Som ägare till en ägarlägenhet bestämmer man själv över sin egen bostad. Det innebär att man till exempel självständigt kan överlåta, pantsätta eller hyra ut lägenheten på samma sätt som ett småhus. I är det mycket vanligt att man äger sina egna lägenheter. För många som bor i hyresrätt är tanken mycket lockande att äga sin egen lägenhet. Men som reglerna ser ut och som nämnts ovan, är det inte möjligt att ombilda hyresrätter till ägandelägenheter. Förutsättningen för att vi ska få till mer boende i , i synnerhet i storstadsregionerna är att kapital frigörs för nyinvesteringar. Detta kan möjliggöras om privatpersoner får rätt att köpa sina hyresrätter. Detta frisätter kapital som senare kan investeras i nya fastighetsbestånd. är hyresfastigheter som ägs av privatpersoner endast möjliga att ombilda till BRF-föreningar, men då ska alla lägenheter erbjudas till försäljning. Genom äganderättsombildning borde fastighetsägaren själv få avgöra hur mycket som ska säljas och kan behålla ett bestånd med hyreslägenheter om denne så önskar. är situationen i till exempel sådan att alltfler hyresfastigheter omvandlas till bostadsrätter, vilket gör att det är allt svårare att hitta en hyresrätt. Detta sker p.g.a. kravet att erbjuda alla fastighetens lägenheter till försäljning. På ägandelägenheter finns dessutom en mer flexibel uthyrningsmöjlighet än bostadsrätten, trots lagändringar om att förenkla andrahandsuthyrning av bostadsrätten i form av höjda skatteavdrag etc. Detta kommer möjliggöra att äganderätter även kan ses som potentiella hyresrätter . står ut i jämförelse med andra europeiska länder med bostadsrättslägenheten som bostadsform, där man som boende investerar åtskilligt av sitt kapital i sin lägenhet men där man inte har äganderätt eller reellt inflytande över den. behöver fler bostäder, en spridning av olika bostadsformer och där kommer äganderätten in i bilden som ett modernt alternativ till bostadsrätten. Hyresrätter bör lättare kunna omvandlas till ägandelägenheter och regeringen bör ges detta tillkänna.
mot · H102C420 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över regleringen och hanteringen av faderskapserkännandet och dess relation till gemensam vårdnad för att uppnå en modernare och mer jämställd hantering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att frysa den individuella delen i föräldraförsäkringen i avvaktan på ett definitivt besked i händelse av vårdnadstvist.1 1 Yrkande 2 hänvisat till SfU. Från tid till annan uppmärksammas fall där pappor nekas delaktighet i sina barns uppväxt. I det fall modern är ogift vid barnets födsel måste socialnämnden försöka utreda och fastställa det juridiska faderskapet. Ett fastställt faderskap och föräldraskap ska som skriver, säkra barnets rätt till sitt biologiska ursprung, men också rätten till försörjning och arv. Om det efter socialnämndens utredning med tillräcklig säkerhet går att bedöma vem som är far till barnet kan faderskapet fastställas. Denna bekräftelse ska vara skriftlig och godkännas av mamman och socialnämnden. I samband med detta kan också en ansökan om gemensam vårdnad göras. Många är de fäder som bekräftat sitt faderskap och vill vara med och ta ansvar för sina barns väl och ve. I de fall då mamman inte vill gå med på gemensam vårdnad tvingas pappan, med dagens logik och lagstiftning, att gå till domstol för att få rätten att bistå med mer än enbart pengar prövad. Detta kan dessutom innebära att mamman under en sådan vårdnadstvist kan hinna ta ut samtliga föräldraledighetsdagar, vilket innebär att barnet riskerar att förlora tid med den andra föräldern, då det inte finns för den andra föräldern att ta ut. I den här delen skulle en lösning naturligtvis kunna vara att den individuella delen fryses fram till dess att domstolen lämnat ett definitivt besked. Mer rimligt vore dock att en bekräftelse av faderskapet direkt skulle kunna innebära gemensam vårdnad och om något talar däremot får den saken i så fall prövas. Det moderna samhället som välkomnar och arbetar för jämställdhet mellan könen måste också välkomna en förändring på detta område och detta bör ge regeringen tillkänna.