ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102XS19223 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om väntetider hos BUP. Våra barn är det bästa vi har. Barnen är vår framtid. Ofta är det påståenden som vi alla säger och menar, men tyvärr finns det ett stort antal unga , som inte har det bra. Många barn och ungdomar lever i en kaotisk och otrygg tillvaro. Familjer splittras, barn kommer i kläm och skolan kan för många vara en hård och pressande tillvaro. Dessutom ökar barnfattigdomen med allt som detta för med sig av negativ utveckling för den unge. Att snabbt, effektivt och professionellt stötta och hjälpa barn och ungdomar med behov av råd, vägledning och extra vuxenstöd är en viktig samhällsfunktion som inte får fallera. Ju förr insatser sätts in ju bättre resultat kan både samhället men främst den enskilde individen tillgodoräkna sig. Från olika håll ställs krav på att våra barn och unga ska vara perfekta och högpresterande. Detta leder tyvärr alltför ofta till psykiska problem, och många barn och ungdomar behöver stöd och hjälp från bland annat BUP för att klara sin livssituation. Speciellt efter sommarmånaderna är nyanmälningarna till BUP-mottagningarna extra många. Trycket på Barn- och Ungdomspsykiatrin blir då extra stort. På flera håll i landet tvingas man konstatera, att många psykiskt störda och sjuka barn och ungdomar tvingas vänta än för att överhuvudtaget komma i kontakt med BUP, och än längre för att få vård. Detta är naturligtvis inte acceptabelt, eftersom den som drabbats av psykiska problem och ohälsa snabbt behöver hjälp och vård för att tillståndet inte ytterligare skall förvärras. Många ungdomar med psykiska problem får dessutom ett självdestruktivt beteende. De utsätter sig för olika typer av fara, de skär sig, de börjar missbruka droger och framförallt unga flickor drabbas inte sällan av ätstörningar för att nämna några exempel. Ju längre väntan på hjälp ju större och svårare blir oftast problematiken som skolgången blir lidande. Det är också viktigt att föräldrar till barn och ungdomar med problem får stöd och vägledning av professionell personal för att på ett bra sätt kunna hjälpa sina barn. Att snabbt få en första kontakt med BUP är bra och nödvändigt, men det är dessutom oerhört viktigt att den första kontakten, då behov finns, följs upp med flera möten eller med annan typ av vård, som bedöms lämplig. Samarbete mellan BUP, skola och socialtjänst är också viktigt, för att olika aktörer på ett bra sätt gemensamt skall kunna vara en resurs för den hjälpsökande. är det dessvärre alltför många barn och ungdomar som hamnar mellan stolarna, något som med alla till buds stående medel måste undvikas. BUP är en nödvändig och viktig resurs för många . Det är därför av största vikt att regeringen ser över och tillskapar goda förutsättningar för BUP-verksamheten i hela landet.
mot · H102XS2038 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gymnasieskolan. En av de stora förändringarna i den nya gymnasieskolan är att inte alla gymnasieprogram längre är högskoleförberedande. Det innebär att valet av gymnasieprogram blir allt viktigare, särskilt med tanke på att regeringen tidigare kraftigt har minskat antalet platser i komvux. De som väljer att söka till ett yrkesprogram ska vara godkända i åtta ämnen och sökande till ett högskoleförberedande program ska vara godkända i tolv ämnen. Detta innebär att en elev måste veta redan i årskurs sex om han eller hon kommer att söka till ett högskoleförberedande program, eftersom det då krävs att man väljer rätt antal språk för årskurs sju. Det är inte rimligt att man som femtonåring ska behöva välja hela sin framtid. Det måste även finnas praktiska och teoretiska program, då det alltid kommer att finnas elever som inte väljer att gå vidare till högskolan. Men, alla ska ha möjlighet att gå vidare till högskolan om man väljer att studera vidare senare i livet. Därför ska alla gymnasieprogram även fortsatt ge grundläggande behörighet till högskolan, och alla gymnasieprogram ska leda fram till en gemensam gymnasieexamen. Även den som har tänkt studera vid högskola ska ha möjlighet att börja jobba direkt efter gymnasiet. Därför bör en arbetsförberedande utbildning med arbetsrätt ingå i den obligatoriska gymnasieutbildningen. Gymnasieskolan bör vara obligatorisk . Arbetslösheten för unga som inte har en slutförd gymnasieutbildning är mer än dubbelt så hög som för dem som har en gymnasieexamen. Unga som saknar en gymnasieutbildning löper stor risk att inte kunna försörja sig själva. För att attrahera fler elever till yrkesprogrammen ska de leda till högskolebehörighet. Kvaliteten i utbildningen behöver höjas och alla yrkesprogram behöver utvecklas till yrkescollege med befintliga teknikcollege och vård- och omsorgscollege som förebild. Ungdomarna ska erbjudas en utbildning som kan leda vidare till högre studier och som ger dem redskap till att var aktiva samhällsmedborgare. Elevdemokratin och elevinflytandet är en viktig del av gymnasieskolan och elevernas möjlighet att påverka undervisningen och arbetsmiljön. Här ingår bl.a. elevers rätt att utvärdera lärare. Det ska även finnas möjlighet att ha elevmajoritet i de lokala skolstyrelserna. I framtidens gymnasieskola är jämställdhetsperspektivet viktigt och målet måste vara att utbildningarna blir mer jämställda. Därför bör studie- och yrkesvägledare både på högstadiet och i gymnasiet utbildas så att de bättre kan uppmuntra eleverna till programval som bryter genusnormer.
mot · H102XS2101 · 2013-10-01 00:00:00 — Behovet av ökat stöd till den svenska hästforskningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av statlig medfinansiering av svensk hästforskning. Regeringens budgetproposition innebar att det statliga stödet om för den svenska hästforskningen avskaffades. Konsekvensen av detta beslut blev att det års utlysning, som ägde rum , enbart fanns från ATG och Agria i säkra sökbara medel. Frågan om statens indragning av forskningsmedel, som utgått via Formas, skapade debatt och oro inom branschen och tvingade regeringen att byta hållning i frågan. Uppdrag lämnades till Formas att även fortsättningsvis bidra till den svenska hästforskningen. Ett avtal har slutits för mellan Stiftelsen och Formas som innebär att Formas bidrar med . Regeringen har därmed återfört en tredjedel av de resurser man inledningsvis avsåg att dra in. Näringen, genom ATG och Agria, bidrar med samma avtalslängd, med . Det är väl känt att hästnäringen blir en allt mer betydelsefull näring i som omsätter och genererar en stor efterfrågan på varor och tjänster. Allt fler är sysselsatta inom näringen och enligt är ca 30 000 anställda i branschen. Den tidigare och pågående forskningen, som fått sitt statliga stöd till forskningen kraftigt neddraget, spänner över ett brett fält. Det handlar om bland annat hästens välbefinnande, reproduktion och avel, antibiotikaresistens och arbetsmiljöfrågor. Men också om tillväxt och företagande för att bidra till branschens mognad. Mot denna bakgrund är det olyckligt att det statliga stödet till hästforskningen kraftigt reducerats.
mot · H102XS2108 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheten för basanslag till Rovdjurscentrum. Rovdjurscentret De 5 stora är en viktig aktör för att sprida kunskap om våra rovdjur i när allt färre lever nära djur och natur i dagens samhälle. Vi som lever i områden där vi har vissa av rovdjuren nära vet att den närvaron väcker behov, känslor och mer kunskap om dessa våra stora rovdjur. Där har såväl Grönklitt som De 5 stora i en unik möjlighet att sprida relevant och viktig information. Rovdjurscentret har en bred utbildningsverksamhet som vänder sig till allmänheten. En översyn bör ske för att se till att Rovdjurscentret De 5 stora även i fortsättningen kan bedriva sin verksamhet under trygga ekonomiska former. För att säkra möjligheten till den relevanta informationen och kunskapsöverföringen som behövs kan regeringen i exempelvis regleringsbrev till påtala nödvändigheten av undersöka möjligheten för basanslag till rovdjurscentret.
mot · H102XS2116 · 2013-10-01 00:00:00 — Lekpedagoger för traumatiserade barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning av lekpedagoger. Lekpedagoger har tidigare utbildats vid och . Den lekpedagogiska metoden bygger på teorier av bland andra Vygotskij, Winnicott och . Att hjälpa krigstraumatiserade barn till ett funktionellt liv är viktigt. Där är leken en hjälp och ett stöd för att bearbeta tidigare upplevelser i sin egen takt. Traumatiserade barn som kommer till förskolan och skolan påvisar påfallande ofta inlärningssvårigheter kopplade till den stress som är att härleda till tidigare upplevelser. För dessa barn kan leken tillsammans med en trygg vuxen utbildad i lekpedagogik hjälpa dem att hantera den stress de upplever och bli mer mottagliga att ta till sig den undervisning de får i förskola och skola. Med hjälp av pedagogerna så kan leken utvecklas och expandera så att nivån höjs och ökade krav. Därmed kan barnen utmanas så att de klarar av en högre svårighetsgrad. Leken är en viktig del i skriv- och språkinlärning. Därför behöver lärarhögskolorna utbilda pedagogerna också i lekpedagogik för att kunna hjälpa krigstraumatiserade barn. i (S)
mot · H102XS2172 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av djurplågeribrottet i djurskyddslagen. Vi måste ta våldet mot djur på allvar. För djurens skull men också för det starka samband det finns mellan våld mot djur och våld mot människor. I media rapporteras alltför ofta om olika brott mot husdjur, som katter och kaniner, där förövare under råa och plågsamma former utövar våld som leder till att djuren avlider. Djurplågeri är vanligare än vad många tror visar forskning. Flera studier visar också ett starkt samband mellan våld mot djur och våld mot människor och den främsta orsaken är brist på empati. Antalet sällskapsdjur ökar i och det är någonting positivt. Men med det ökar också problemen. Ett sådant är att allt fler personer köper en katt eller hund med enda avsikt att misshandla den. Detta är något som bland annat uppmärksammat. Skadorna dokumenteras på djursjukhusen dit de sargade djuren förs. visar skadorna på en långvarig och mycket allvarlig misshandel och tortyr. I har före detta länspolismästare tillsatt djurpoliser i alla åtta distrikten där de har vidareutbildats i frågan. De djur som tas om hand av polismyndigheten placeras på Hundstallet. Vi har en god djurskyddslagstiftning i vårt land men far allt fler sällskapsdjur illa. Misshandel och regelmässig tortyr har ökat drastiskt. finns bara brottet djurplågeri, som kan ge högst fängelse, i . Det finns skäl att se över djurplågeribrottet, fundera över om det inte ska föras in brottet grovt djurplågeri, samt överväga att flytta över djurplågeribrottet till djurskyddslagen. Detta har också föreslagits i (SOU 2011:75).
mot · H102XS2173 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur tidiga insatser för barn med behov av särskilt stöd kan stärkas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kompetensutveckling av lärare och rektorer. Den nya skollagen, som omfattar alla skolformer, såsom förskola, grundskola och gymnasieskola, har trätt i kraft, men skolan, lärare och rektorer är i visa fall dåligt rustade för att möta de behov som finns. För att kunna bedriva bästa möjliga undervisning behöver rektorer och lärare få kompetensutveckling och tillgång till aktuell forskning i sina ämnen som handlar om klassrumssituationen, undervisningsmetoder, behov av att tidigt sätta in särskilt stöd till svaga elever. För att få genomslag i verksamheten behövs bland annat kortare avstånd mellan relevant forskning och undervisning i klassrummen. Det är framför allt angeläget att överbrygga gapet som finns mellan teoretisk forskning och praktisk kunskap i skolan. Många kompetensutvecklingsdagar för lärare i kommunen baseras inte i tillräcklig grad på de behov som finns gällande kunskapsutveckling och måluppfyllelsen i klassens verksamhet. Det nya betygssystemet, till exempel, ställer annorlunda krav på lärarnas bedömning av elevernas kunskapsutveckling, vilket innebär att skollagen ställer skarpare krav på kommunen samt stärker elevernas rätt till bra undervisning. Barn med funktionshinder riskerar att hamna i kläm. Skolinspektionen har presenterat sin rapport elever samma undervisning. Resultaten visar på att av skolorna inte klarar att anpassa undervisningen efter elevernas behov. Därmed misslyckas ett stort antal elever med att nå målen och utvecklas. Ska den nya skollagen innebära att alla elever ska kunna utvecklas så långt som möjligt så anser vi det nödvändigt med ett förtydligande om att elever som har inlärningsproblem eller en funktionsnedsättning ska ha tidigt och rätt stöd. För att stödet ska bli en rättighet som också garanteras i lag krävs ett tillägg till skollagens 3 kap. 10 §. Ett antal elever är i behov av särskilt stöd för att de har svårigheter att nå kunskapsmålen i vissa ämnen. Frågan har på många sätt belysts och en samlad funktionshinderrörelse har protesterat mot såväl formuleringen som mot hur frågan hanterats. Formuleringen och skolors möjlighet att tolka texten i 10 § är ett dråpslag för de elever som får kämpa sig igenom skolåren. Inte sällan får elever och föräldrar slåss eller kämpa för rätten till stöd och likabehandling som borde vara självklart. Det finns ett behov av att se över hur tidiga insatser för barn med behov av särskilt stöd kan stärkas.Att nu själva skollagens formuleringar kan innebära begränsningar i elevers rätt till stöd, skapar ett tydligt och helt onödigt underläge. Skolans kompensatoriska uppdrag bör förtydligas i skollagen för att undanröja tolkningsutrymmen. i (S)
mot · H102XS2177 · 2013-10-01 00:00:00 — Bättre studievillkor högre utbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra villkoren för eftergymnasial utbildning. Många av dagens studenter lever under eller på fattigdomsgränsen. De skulle definitivt göra det om de inte jobbade extra. gör nästan alla studenter det för att klara sin tillvaro som de studerar. Det ogynnsamma studiemedelssystemet gör det riskfyllt att studera för studenter som inte har föräldrar som har en god ekonomi. Heltidsstudier är bara förbehållet några få eftersom de som kan studera utan att arbeta extra är väldigt få. Därmed sjunker kunskapsnivån hos studenterna. Studenter från studieovana hem och studenter med barn drabbas hårt av detta. Kraven på arbetsmarknaden stiger och arbetsgivarna letar efter personer med rätt kompetens. När var femte rekryteringsförsök misslyckas måste vi se till att fler unga kan studera så att de har rätt kompetens för jobben. Efterfrågan på högutbildade på arbetsmarknaden ökar. Det växer fram fler och fler kvalificerade jobb som kräver en kvalificerad utbildning. Det är en positiv utveckling som vi ska bejaka och förstärka. Om man menar allvar med det livslånga lärandet, om man menar allvar med att utbildning ska vara klassutjämnande, då är det att se över de ekonomiska och sociala villkoren för eftergymnasial utbildning så att de gynnar effektiva studier.
mot · H102XS2183 · 2013-10-01 00:00:00 — En skola som främjar jämställdhet och likvärdiga livschanser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en skola som främjar jämställdhet och likvärdiga livschanser. Resultaten i den svenska skolan har sjunkit . minskar andelen elever som går ut med behörighet för gymnasiet. Denna negativa resultatutveckling sker som segregationen ökar och skolornas kvalitet blir allt mer ojämn. Detta är en utveckling som inte kan fortsätta. En sammanhållen och likvärdig skola med höga förväntningar på alla elever, utan tidig sortering och stängda dörrar, är grunden för att skapa en likvärdig skola med goda resultat. Därtill krävs stärkta insatser för en jämställd skola med lika möjligheter för flickor och pojkar. Delegationen för jämställdhet i skolan rapporterade att svensk skola brister i jämställdhet i flera viktiga avseenden. En god och väl fungerande utbildning är av särskild betydelse för flickors livschanser, eftersom unga kvinnor går ut på en arbetsmarknad där de redan från början är diskriminerade och har sämre möjlighet till en god karriär och en bra löneutveckling än män. Goda formella utbildningsmeriter är i ljuset av den ojämställda arbetsmarknaden av synnerligen stor betydelse för att stärka kvinnors ställning och för att främja kvinnors möjlighet att självständigt forma sina liv. Flickor har generellt sätt bättre resultat i skolan än pojkar, men inte alla flickor lyckas väl i skolan, och sjunkande skolresultat i kombination med växande skillnader mellan olika skolor riskerar att ytterligare försämra situationen för de flickor, som är i allra störst behov av stöd i sin skolutbildning. Det är också oroväckande att flickor mår sämre i skolan än pojkar och att flickor oftare än pojkar utsätts för trakasserier. Det faktum att både pojkar och flickor i skolan hindras av traditionella könsroller är därtill ett stort problem, i ljuset av de låga löner och dåliga arbetsvillkor som råder inom traditionella kvinnoyrken. Den svenska skolan måste både ha kapacitet att ge alla elever optimalt stöd i sin sociala och kunskapsmässiga utveckling och även bättre kapacitet att bryta traditionella könsnormer. Detta krävs för att alla barn ska ges likvärdiga livschanser och för att ska kunna uppnå de jämställdhetsmål som har beslutat om.
mot · H102XS2191 · 2013-10-01 00:00:00 — Förändra statsbidraget till gymnasieskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över statsbidraget till gymnasieskolan så att överåriga elever omfattas av bidraget. Staten lämnar bidrag för gymnasieskolan till kommunerna. Bidraget lämnas för elever som är upp till . Många elever som har utländsk bakgrund hinner av förklarliga skäl inte läsa färdigt gymnasieskolan före man fyllt 19. Istället får man förlängd studietid så att man kan bli både 20 och innan man hunnit ifatt med sina kunskaper och kan få ett färdigt gymnasiebetyg. Det blir då den kommun man bor i som får ta kostnaden för detta. Det är för mig självklart att man ska få gå färdigt skolan och få sitt gymnasiebetyg. Det är viktigt för möjligheten att få arbete och till integration. Jag menar att staten borde se över detta system och lämna statsbidrag för den tid dessa elever behöver för att få godkända gymnasiebetyg.
mot · H102XS2219 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning i trikinundersökning. I finns det två viltarter som kan bära på trikiner och är intressanta ur ett födoperspektiv, nämligen björn och vildsvin. Trikiner är en zoonos som kan infektera människor men sjukdomsfall är mycket ovanliga. Förekomst av trikiner hos vildsvin och björn är ovanligt men det förekommer ett fåtal fall . Trikiner är lätta att hitta och görs via laboratorietest. finns det ett flertal laboratorier i som genomför dessa test. Kött som visat sig smittat av trikiner han ätas om det upphettas till , vid vilket trikinerna dör. Det är väldigt enkelt att ta de prover som behövs för att testa om det finns trikiner i björn eller vildsvin. Det genomförs genom att det tas en bit av muskulaturen från frambenet som sedan paketeras och skickas vidare till analys vid ett laboratorium. Svar erhålles i de flesta fall . Det finns instruktionsvideor och bildspel för att visa hur provet ska tas. Om kött från vildsvin eller björn ska saluföras eller t.o.m. skänkas bort måste kroppen passera en vilthanteringsanläggning. Det innebär ofta en längre transportsträcka och extrakostnader. Med tanke på det förenklade förfarandesättet för provtagning anser bland annat båda jägarorganisationerna att det är motiverat med krav på att köttet ska passera vilthanteringsanläggning. Vi föreslår att utbildning i provtagning inför trikintester inför som en del i jägarexamen samt som en del i viltundersökarutbildningen. Den person som genomgått utbildningen ska även ha rätt att saluföra eller skänka bort mindre mängder björn- och vildsvinskött.
mot · H102XS2224 · 2013-10-01 00:00:00 — Lärande för hållbar utveckling i all utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att stimulera arbetet med lärande för hållbar utveckling inom all utbildning. 2005 till 2014 är FN:s årtionde för utbildning för hållbar utveckling, och leder arbetet inom FN-familjen. Målet med årtiondet är att allt lärande (i utbildningssystemen eller utanför) och all utbildning ska ge kunskaper som stödjer en omställning av samhället och hitta lösningar på världens ekonomiska, sociala och miljömässiga utmaningar. I ska arbetet för hållbar utveckling genomsyra såväl förskolans som skolans arbete. Det har fastslagits i flera läroplaner och styrdokument. Och arbetet hastar. Människans påverkan på naturen och oförmågan att skapa hållbara livsbetingelser socialt och ekonomiskt är tydliga . Huvudmän, skolor och lärare behöver bättre förutsättningar att arbeta med elevernas lärande för hållbarhet. Det ska gälla i all utbildning, för att ta vara på människors utvecklingsvilja inte bara . i (S)
mot · H102XS2233 · 2013-10-01 00:00:00 — Utomhuspedagogik på alla lärarutbildningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det i alla lärarutbildningar ska ingå utbildning i utomhuspedagogik. är det väl känt att många barn rör sig för lite och därmed drabbas av övervikt. Ett annat problem är att alltför många barn inte når målen i skolans undervisning. Skolor har olika metoder för att bemöta dessa problem, men de skulle faktiskt kunna motverkas med ett och samma recept. Det handlar om undervisning utomhus, så kallad utomhuspedagogik. Det är fullt möjligt att bedriva spännande undervisning utomhus för alla åldersgrupper, för de lärare som känner att de har redskapen. Nyckeln är att ge lärare redskapen för att kunna göra detta. Om alla som ska arbeta med undervisning av våra barn har dessa och använder dem finns mycket att vinna, sett både till kunskap och hälsa. Här är några exempel hämtade från , utgiven av och . Den sammanfattar forskning på området och beskriver resultaten så här: Alla, särskilt små barn, tillägnar sig kunskaper och erfarenheter om omvärlden genom att använda sina sinnen se, känna, smaka, lyssna och lukta på allt. Naturen ger fler sinnesupplevelser än inomhusmiljön. När man använder alla sinnen i lärandet stannar kunskapen kvar längre man minns vad man lärt sig. Barn som går på förskolor med mycket utevistelse är friskare än barn på vanliga förskolor, och tillfrisknar fortare efter sjukdom. Forskarna förklarar utebarnens bättre hälsa med den friska luften, att det blir mindre trängsel och att smittspridningen minskar. Barns lek i skogen har också genuseffekter. Uteleken är mera jämställd och mindre könsstereotyp. Leken blir friare skogens material är inte låst vid vissa könsspecifika egenskaper på samma sätt som dockorna i dockvrån eller bilarna i parkeringshuset inomhus. Flickor och pojkar leker mer tillsammans utomhus än inomhus. Att röra sig fysiskt är en viktig friskfaktor. Att vara fysiskt aktiv rekommenderas både till barn och vuxna. Naturen erbjuder plats och barn som är mycket utomhus rör sig också mer. Hyperaktiva barn med uppmärksamhetsstörning (ADHD) har visat sig fungera bättre efter vistelse, lek och promenader i naturen. Ju mer naturlik lekmiljö, desto lindrigare blev graden av uppmärksamhetsstörning. Genom att gå i ojämn terräng tränas balansen hos människor i alla åldrar. I en studie av två svenska förskolor visade det sig att de barn som vistades på en naturrik förskolegård var friskare, mer motoriskt utvecklade och hade bättre förmåga att koncentrera sig än de barn som vistades på en enklare och mer naturfattig innerstadsgård. Med bakgrund av detta anser jag att det i alla lärarutbildningar ska ingå utbildning i utomhuspedagogik.