ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Ub537 · 2013-10-04 00:00:00 — Säkerställ en hög nivå på musiklärarutbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lärarnas musikutbildning ska säkerställas med en hög nivå för framtiden. Intresset för att bli lärare i estetämnena på högstadiet är överlag mycket dåligt, och musikämnet verkar stå för den mest extrema minskningen jämfört med tidigare. väljer att inte erbjuda 7–9-utbildningen /14 med hänvisning till det dåliga söktrycket. Orsaken till det vikande intresset för 7–9-utbildningen kan bl.a. sökas i den nya lärarutbildningen. Inom bara kommer vi att stå inför en akut brist på musiklärare med djup ämneskunskap på grundskole- men även gymnasienivå. Ett skäl till att mycket färre söker till musiklärarutbildningen beror på beslutet att ta bort estetiska ämnen (bl.a. musik) som gymnasiegemensamma ämnen i gymnasieskolan. Detta beslut har sänt signaler att musik och andra estetiska ämnen inte är viktiga och kanske inget att satsa på som yrkeskarriär. Detta kan innebära att den kvalitet svensk musikundervisning hållit , tack vare gedigen lärarutbildning försvagas, och rekrytering till estetiska program och återväxten i svenskt musikliv försvagas. Forskning visar dessutom att bra musikundervisning förbättrar elevernas resultat även i övriga ämnen, stimulerar ett kreativt förhållningssätt och ger goda förutsättningar för deltagande i samhällets kulturliv. Dessutom är det svenska musikundret i fara. Vår framgångsrika musikexport har byggt på bra musikundervisning i skolan i kombination med kulturskolorna, där alla barn oavsett bakgrund givits möjlighet att utveckla sina musikaliska färdigheter. i (S) Per (S)
mot · H102Ub539 · 2013-10-04 00:00:00 — Kompensation till elever som felaktigt placerats i särskola tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna till kompensation till elever som felaktigt har placerats i särskolan. har haft regeringens uppdrag att granska kvaliteten i de utredningar som görs inför mottagande i särskola. Granskningen visade att kommunernas utredningar och handläggning inför mottagande i särskolan har brister och är rättsosäker. Kommunerna har ofta inte ett tillräckligt bra underlag för att kunna bedöma om ett barn ska tas emot i särskolan. Detta är oerhört allvarligt eftersom ett beslut om att placera ett barn i särskolan kan få mycket stora konsekvenser för barnets framtid. Ett felaktigt beslut innebär att de berörda eleverna har fråntagits sina valmöjligheter eftersom det i princip saknas fortsatta utbildningsvägar. Ett flertal fall där elever felaktigt har placerats i särskola har uppdagats. I av de granskade ärendena saknas en tydlig bedömning av om barnet har förutsättningar att nå kunskapsmålen för , vilket är det grundläggande syftet med utredningen. Ofta saknas också en bedömning av de stödinsatser som genomförts i . Det fanns också stora brister i informationen till föräldrarna. De medicinska utredningarna brast i kvaliteten i av ärendena och det saknades medicinska utredningar i av de granskade ärendena. Det fanns exempel på att läkare och psykologer inte fastställt en diagnos utan i stället föreslagit en skolform. Vi anser att det är rimligt att eleverna ska ges kompensation i de fall det visat sig att de felaktigt har placerats i särskola. Detta anser även Skolinspektionen. Det kan lämpligen ske genom att eleverna, utan egna ekonomiska kostnader, får studera på komvux så att fullständiga avgångsbetyg kan uppnås. Lösningar för kompensation till elever som felaktigt placerats i särskolan bör därför utredas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102Ub540 · 2013-10-03 00:00:00 — Nationell grundutbildning inom psykiatrin med lokal tillgänglighet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en nationell grundutbildning inom psykiatri med lokal tillgänglighet. Det dagliga ansvaret för den psykiatriska omsorgen, gällande boende med stöd och sysselsättning, ligger hos kommunerna. har utbildningsinsatser prioriterats för anställda inom området men ändå återstår ett stort utbildningsbehov. Vård- och omsorgsprogrammet på gymnasiet bidrar till en insikt i arbetet inom psykiatrin men erbjuder inte den fördjupning som borde vara ett krav för att få arbeta med personer med psykisk funktionsnedsättning. Många upplever den ojämlika utbildningsnivån hos anställda inom psykiatriska verksamheter som problematisk och det är viktigt att hitta ett sätt som kan höja kompetensen inom psykiatrin. Fler och fler barn och även vuxna får en diagnos inom det neuropsykiatriska området, som till exempel Asperger, adhd eller ADD och inte sällan finns personlig assistans till personer med dessa diagnoser för hjälp i vardagen. Personliga assistenter är en eftersatt personalgrupp med stora utbildningsbehov för sina målgrupper; ofta finns ingen vårdutbildning alls som grund för arbetet. Inom vården finns en rad olika utbildningar som har relativt kort utbildning. Det går att fortbilda sig som färdigutbildad sjuksköterska. Psykiatrisköterska är en ettårig specialistutbildning. Behandlingsassistent eller behandlingspedagog är också en ettårig utbildning som ges på folkhögskolor och yrkeshögskolor. Liknande bör också införas inom psykiatrin. är i stort behov av mer specialiserad kompetens på området. Det är viktigt att psykiatrin blir ett särskilt ämne och yrkesområde för att på bästa sätt kunna hjälpa och hantera människor med psykisk funktionsnedsättning. Många av kommunernas anställda inom vård och omsorg har ofta svårt att vara borta från sitt arbete på grund av brist på vikarier, därför behövs en nära möjlighet till grundutbildning inom psykiatrin. finns även många utbildningar att tillgå över internet, något som också kan underlätta för den som arbetar som studierna pågår. Jag vill därför utreda möjligheten för lokala lärcentrum att erbjuda en nationell grundutbildning inom psykiatrin. Dessa lärcentrum bör även ha möjlighet att erbjuda extra inslag för lokala och regionala behov, till exempel kunskap inom rättspsykiatri. Det ska också vara tillgängligt genom alternativa undervisningsformer som bland annat ger möjligheten att läsa på distans. Detta är viktigt för att säkerställa personalens kompetens inom olika vårdyrken. För att ännu bättre förverkliga regeringens intentioner med satsningarna inom den psykiatriska vården bör regeringen utreda möjligheten att införa en nationell grundutbildning som kan erbjudas lokalt.
mot · H102Ub541 · 2013-10-03 00:00:00 — Barngruppers storlek i förskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag på hur barngruppers storlek i förskolan kan minska. Stora barngrupper i förskolan gynnar inte barns utveckling. Vi har sett en ökning av antalet barn per utbildad anställd i förskolan, vilket missgynnar barnens utveckling. Stora barngrupper medför dessutom en försämrad arbetsmiljö för de anställda i förskolan. Mer resurser behövs för att trygga barnens tillvaro och då särskilt de mindre barnen. Det sundaste i detta läge vore att staten skjuter till pengar och stöttar kommunerna i sina ansträngningar att höja kvaliteten i förskolan. Dessutom brottas kommunerna med generationsväxling nu när 40-talistgenerationen pensionerar sig. När arbetslösheten är såg hög som borde det inte vara ett problem, men det är det. Fler måste välja att utbilda sig till förskolelärare om visionen om en bra förskola för alla ska kunna genomföras. En bättre löneutveckling och bättre arbetsmiljö är en förutsättning för detta. Barn oavsett var de bor i vårt land ska självklart ges samma goda förutsättningar till en trygg och god start i livet. Alla föräldrar och vårdnadshavare ska känna att de lämnar sina barn till en trygg, omsorgsfull, personaltät och pedagogiskt lärande miljö i alla avseenden.
mot · H102Ub544 · 2013-10-01 00:00:00 — Alla barns rätt till förskola tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om alla barns rätt till förskola på heltid. Barnens behov av förskola minskar inte när föräldrarna är arbetslösa eller föräldralediga. Behovet av att delta i förskolans verksamhet kan i stället öka. Barnen behöver träffa sina lekkamrater och få ta del av förskolans verksamhet för att utvecklas. Svårigheter att planera förskolans verksamhet kan uppstå när antalet barn fördelas ojämt . Det är därför bättre om barnen erbjuds möjlighet att delta på samma villkor oavsett föräldrarnas sysselsättning. Det är barnens behov som bör sättas i främsta rummet i stället för föräldrarnas grad av sysselsättning. En gradvis förändring bör ske så att alla barn erbjuds förskola på heltid.
mot · H102Ub545 · 2013-10-01 00:00:00 — Matematikundervisning i grund- och gymnasieskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka intresset för matematikundervisningen i grund- och gymnasieskolan. Undersökningar visar att skolelevernas matematikkunskaper har försämrats och att många elever anser att matematik är svårt. Detta är oroväckande och vi menar att statusen för matematik som skolämne måste förbättras. Det är viktigt att skolan fångar upp elevernas lust till lärande så att eleverna får möjlighet att utvecklas i sin egen takt och tycker att det är roligt att lära mer. En avgörande faktor är att undervisande lärare får relevant fortbildning. Lärarna måste kontinuerligt fortbilda sig för att hålla sina kunskaper aktuella och ta till sig nya undervisningsmetoder samt ta del av aktuell forskning. Det går att höja elevernas matematikkunskapsnivåer med rätt pedagogik och en positiv inställning från undervisande lärare. I Sala kommun har Ängshagenskolan med elever i årskurserna 4–6 arbetat med att förändra matematikundervisningen, vilket har gett positiva resultat. Intresset för matematik måste väckas på ett tidigt stadium, helst redan i förskolan. Genom lekar kan matematikundervisningen ta sin början. Inom många förskolor används så kallade matematikverkstäder, dessa verkstäder är ett värdefullt verktyg för lärarna i deras dagliga undervisning och bidrar till att undervisningen blir mer spännande då fokus sätts på problemlösning. Matematikundervisningen vävs naturligt in i elevernas vardag. Inom finns det ett behov av att elever med utländsk bakgrund i ett tidigt skede får möjlighet att tillgodogöra sig matematikundervisningen på sitt modersmål. Detta för att öka förståelsen så att eleverna hittar nyckeln för att lösa matematikens problem. Elever med utländsk bakgrund är överrepresenterade i den grupp som har svårigheter med matematiken. Möjligheterna att utöka matematikundervisningen på modersmål bör stimuleras. För att öka intresset ytterligare för matematikundervisningen är det viktigt att koppla undervisningen till elevernas livssituation och framtida yrkesval. Vi anser att matematikundervisningen inom gymnasieskolan kan anpassas utifrån elevernas studieval och de krav som arbetslivet ställer som behörigheten till högskolan säkerställs. Därför borde kursplanerna för matematikundervisningen i grund- och gymnasieskolan ses över då det finns ett behov av att undervisningen blir mer individualiserad än . Större hänsyn måste tas till varje elevs förmåga och förutsättningar. ska komma väl ut i internationella jämförelser och vara bland de tio främsta länderna i matematik.
mot · H102Ub547 · 2013-10-01 00:00:00 — Om skolans ansvar för demokratin tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolans ansvar för att förmedla kunskaper till eleverna om demokratiska värden och därmed stärka elevinflytandet. För att grundläggande demokratiska värden och respekten för mänskliga rättigheter som vårt samhälle vilar på ska föras vidare och upprätthållas är det viktigt att skolan förmedlar vad demokratin går ut på till alla barn och ungdomar. Studier visar tydligt att de som inte avser att rösta i allmänna val är de som inte heller anser sig ha fått kunskap genom skolan om demokratins värde och vikten av att använda sina demokratiska rättigheter. Det räcker dock inte med teoretisk undervisning i samhällskunskapen om vad demokrati betyder. I skolan behöver barn och ungdomar också få möjlighet att diskutera och praktisera demokrati i olika former. Demokrati kan praktiseras genom att skolan har ett aktivt elevråd, där elever kan delta i diskussioner och beslut. Elever som är delaktiga och får ta ansvar skapar också en positiv, tryggare skola och en bra studiemiljö. Formerna och upplägget för undervisningen är i första hand en angelägenhet för lärare och skolledning, helst i samråd med eleverna. Att ungdomar inser värdet av demokrati och upplever att de kan påverka samhället genom sitt valdeltagande är dock en angelägenhet för hela vårt demokratiska samhälle, och här har skolan ett stort ansvar. Medvetna medborgare är en av demokratins grundförutsättningar. Detta är en av framtidens största utmaningar. Lyckas vi inte riskerar vi att få ett demokratiskt underskott i samhället. Inflytande, delaktighet och demokrati måste därför vara en naturlig del i skolans arbete redan från första skolåret och intensifieras under gymnasieåren. På gymnasienivå är det viktigt att öppna för lokala styrelse med elevmajoritet. Skolan måste också öppna sig mer mot det omkringliggande samhället, inte minst mot föreningar, politiska partier och deras ungdomsorganisationer.
mot · H102Ub550 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell strategi för en förbättrad tillgång till digitala hjälpmedel i skolorna. har listat åtta nyckelkompetenser för ett livslångt lärande. En av dessa är digital kompetens. Digital kompetens är ett vitt begrepp som innefattar flera olika delar, från att ha kunskaper i hur man hanterar datorer, mobiltelefoner och programvaror till att utveckla en kritisk och reflekterande attityd till informations- och kunskapsteknologi. är ett av världens mest teknikutvecklade länder. Däremot har halkat efter jämfört med andra länder när det gäller utvecklandet av lärande med stöd av digital teknik. Det är hög tid att vi tar detta på allvar och verkligen intensifierar våra ansträngningar, annars kommer unga att hamna på efterkälken. Staten har ett ansvar och detta måste tydliggöras i en nationell it-strategi för skolan. Datorer, läsplattor och smarta telefoner är viktiga verktyg att använda i undervisningen. Skolan har ett uppdrag att överbrygga digitala klyftor eftersom det fortfarande finns grupper som inte har tillgång till eller goda förutsättningar att använda den nya tekniken. Ett av de stora skälen till att skolan i bred mening inte har tagit till sig nyttan av modern teknik är den bristande tillgängligheten. Även om de flesta svenska barn och ungdomar är användare av den nya tekniken finns det undantag. Dessutom avspeglar sig socioekonomiska förhållanden i hur barn och ungdomar använder it utanför skolan och det påverkar deras användande av verktyg i lärandet. Det finns skolor som ger varje elev en egen dator att använda i undervisningen men även privat. Dessa skolor ser till att alla elever får samma möjligheter att utveckla sina kunskaper och ta del av den digitala revolutionen. Dessa skolor visar att skolan kan och ska göra skillnad. För att it ska integreras i pedagogiken krävs att lärarna ökar sin kompetens och får tillgång till digitala hjälpmedel så att de känner sig trygga. Om lärarna känner att de behärskar tekniken så kan de använda den i den dagliga undervisningen. Det behövs en strategi för hur man långsiktigt ska integrera digitala hjälpmedel i undervisningen och stötta lärarna för att överbrygga den digitala klyfta som finns. Det får inte bygga på vars och ens eget intresse för it. Att använda dator för att endast skriva och lämna in arbetsuppgifter är inte tillräckligt. Eleverna behöver utveckla sitt användande för att se vilka möjligheter som den nya tekniken kan erbjuda. Därför behövs det en nationell strategi för it i skolan. På så sätt förbättrar vi konkurrenskraft och skapar grunden för tillväxt och fler jobb.
mot · H102Ub551 · 2013-10-02 00:00:00 — Lika spelregler för kommunalt som privat drivna skolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lika spelregler för såväl kommunalt som privat drivna förskolor. Enligt egen rapport utbildning i svensk grundskola? har både klyftorna mellan elever och olika skolor ökat kraftigt. Elevsammansättningen har stor betydelse för elevernas resultat eftersom både kamrateffekter och lärarnas förväntningar på eleverna påverkas av denna. har vi i praktiken fri etableringsrätt för skolverksamhet. Det leder till stora problem gällande planering av skoltillgång på rimliga avstånd från elevernas bostäder. Det leder också till stora problem för enskilda skolor i deras verksamhetsplanering, då de inte i förväg kan veta med rimlig säkerhet hur många elever de kommer att ha . För att kunna bedriva utbildning med hög kvallitet behöver rektorer och skolhuvudmän ha möjlighet att planera långsiktigt. Detta i sin tur betyder att de behöver tydliga spelregler och ett underlag att planera utifrån. Med dagens system är det i princip omöjligt för skolorna att planera sin verksamhet eftersom man inte kan veta hur många av de elever som bor i området som verkligen kommer att söka till skolan eller hur många som kommer att söka utifrån. Även under terminen gör elever nya val, vilket ytterligare påverkar möjligheten att planera en god verksamhet. De kommunalt drivna skolorna har skyldighet att ta emot alla elever inom sitt område, även de elever som har behov av särskilt stöd. Detsamma gäller inte för de privat drivna skolorna. De tenderar att tacka nej till elever med behov av särskilt stöd med hänvisning till att de inte har resurser att tillgodose behoven. Konsekvensen blir att de kommunalt drivna skolorna tar emot de elever som kräver mest resurser. Mindre resurser blir då över till resten av verksamheten. Det leder också till att de kommunalt drivna skolorna tar emot de elever som har de sämsta förutsättningarna att nå höga betyg. Betygen ger sedan det meritvärde som föräldrarna läser av när de ska välja skola till sina barn. Föräldrarna förleds att tro att skolor med höga meritvärden är bra skolor och de kommunalt drivna skolorna hamnar i en neråtgående spiral. Skolor som inte har en ekonomi som går ihop och som har ett sviktande elevunderlag riskerar att läggas ner. I t ex storstäderna leder den här utvecklingen till att vissa stadsdelar kommer att stå utan kommunala skolor. Det kommer då inte att finnas någon skola i närområdet som är villig att ta emot elever som har uttalade behov av särskilt stöd. Närmaste kommunala skolan kan bli en skola på ett rejält avstånd från hemmet. Därför bör regeringen initiera en översyn för att få till stånd en förändring vad gäller antagning av elever så att det blir samma spelregler för kommunalt som privat drivna skolor. Arhe Hamednaca (S)
mot · H102Ub557 · 2013-10-01 00:00:00 — Praktik på högskolans program tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa praktik på samtliga högskoleprogram. Det är viktigt att alla studenter på högskolan får möjlighet att genomföra en praktikperiod under sin studietid för att därmed få en bättre anknytning till arbetsmarknaden. Därmed får fler studenter möjlighet att pröva sina kunskaper och skaffa sig en uppfattning om sina framtida yrkesmöjligheter. Arbetslivsanknytning utjämnar skillnaderna i kontakter på arbetsmarknaden som är viktiga för att studenterna ska få det arbete som de strävar efter. Högskolor och universitet bör få ett tydligt uppdrag att införa praktik på samtliga högskoleprogram för att förbereda studenterna inför arbetslivet. Inom vissa utbildningsområden och program är praktik en självklarhet, inom andra områden är det mera lågprioriterat. Vi menar att det är rimligt att sätta upp målsättningen att alla studenter som vill genomföra en praktikperiod ska erbjudas praktik under sin utbildning. Studenterna kan även erbjudas studentmedarbetarskap med schysta villkor, kortare praktik eller relevanta sommarkurser.
mot · H102Ub558 · 2013-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla barn ska ha rätt till barnomsorg på heltid oavsett föräldrarnas sysselsättning. Barn behandlas olika utifrån i vilken omfattning föräldrarna är sysselsatta. Den lagstadgade nedre gränsen innebär att barn endast har rätt till 15 timmars barnomsorg . Därutöver är det upp till varje kommun att utöka rätten med ytterligare timmar. Ett flertal kommuner har tagit ett första steg och infört en gräns på . Det är dock orimligt att inte alla barn får omsorg i samma utsträckning utan att det varierar beroende på var man är bosatt och föräldrarnas sysselsättning. Alla barn har rätt till kontakt med sina kompisar och en pedagogisk barnomsorg. Det är inte rimligt att barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga ska mista kontakten med sina kompisar. Alla barn ska ha rätt till barnomsorg på heltid.
mot · H102Ub559 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att inrätta ett nationellt samiskt forskningscentrum. Forskningen kring samiska frågor har stor betydelse för möjligheterna att kunna bevara och vidareutveckla den samiska kulturen och identiteten, men också för beslutsfattandet, samhällsdebatten och möjligheterna att kunna förstå och förbättra livsvillkoren för såväl samerna som andra urfolk runt om i världen. De statliga medlen till den samiska forskningen har visserligen ökat . Merparten av verksamheten bedrivs dock i form av kortsiktiga och isolerade projekt och saknar således både samordning, stabilitet och ett långsiktigt perspektiv. I våra grannländer och har man visat att man är villig att prioritera den samiska forskningen genom att inrätta nationella samiska forskningscentrum. Förutsättningarna är goda för att inrätta ett liknande nationellt centrum med samordningsansvar även i . Vaartoe – vid har med relativt begränsade resurser ägnat sig åt intensiv forskning och information i samiska frågor och har även frivilligt tagit på sig ett visst nationellt samordningsansvar. Genom tillgången till Demografiska databasen, som omfattar alla människor som varit bosatta inom det traditionella samiska utbredningsområdet , besitter man också unik information som skulle kunna utgöra en stark grund för vidare forskning. Mot bakgrund av ovanstående anser vi att bör tillkännage för regeringen som sin mening att möjligheten att inrätta ett nationellt samiskt forskningscentrum med samordningsansvar möjligt bör utredas.