mot · H102Fi254 · 2013-10-03 00:00:00 — 6.5Investeringar för fler jobb har en rad tunga instanser kritiserat regeringen för bristen på offentliga investeringar. De offentliga investeringarna har trendmässigt fallit som andel av BNP (se diagram 22 nedan). Framför allt är det de kommunala investeringarna som minskat och konstaterar att mycket talar för att dessa borde öka framöver (vilket de även gjort ).53 Även SNS Konjunkturråd har analyserat frågan om de svenska investeringarnas utveckling. De analyserar bl.a. hur olika typer av investeringar har utvecklats. Deras slutsats är att det är investeringarna i infrastruktur och fastigheter som är låga, vilket gäller såväl i ett historiskt som i ett internationellt perspektiv (för en länderjämförelse avseende bostadsinvesteringar, se diagram 23 nedan). De konstaterar vidare att det snarare är det låga bostadsbyggandet än hushållens skuldsättning som ligger bakom de senaste årens stigande huspriser.54 Diagram 22 Offentliga sekt. Källa: SCB. Källa: SNS. I Konjunkturläget studerade utvecklingen av de svenska investeringarna i infrastruktur. KI konstaterar att det skett en betydande utbyggnad av järnvägen i . Investeringarna i infrastruktur har som andel av BNP ökat . Parallellt med denna utveckling har emellertid volymerna av såväl gods- som persontrafik ökat i ännu högre grad. Detta gäller särskilt persontrafiken, som har ökat med . Utbyggnaden av järnvägen står med andra ord inte i paritet med den ökade trafikmängden. De största bristerna återfinns framför allt i storstadsregionerna med betydande flaskhalsar. Dessa brister innebär emellertid också att kapaciteten på andra järnvägssträckor inte kan utnyttjas optimalt. Därutöver finns det även på andra håll problem med enkelspår och brist på mötesplatser. De låga investeringarna är ett stort samhällsproblem. Vad gäller bostäderna är situationen särskilt bekymmersam i storstadsregionerna och på en del universitetsorter. Utöver de individuella problem som bostadsbristen för med sig är det också ett samhällsekonomiskt problem. En väl fungerande arbetsmarknad förutsätter att människor har möjlighet att flytta och bosätta sig på de orter där jobben och utbildningarna finns. Samma sak gäller för infrastrukturen. Brister i infrastrukturen försvårar resandet till och från arbetet och försämrar därmed arbetsmarknadens funktionssätt. Förseningarna i godstrafiken drabbar också företagen och hämmar tillväxten. Detta ökar risken för att många företag väljer bort järnvägen till förmån för vägtransporter, vilket ökar klimatbelastningen av godstrafiken. 6.5.2Investeringarnas betydelse för arbetslösheten I en rapport från , Teknikföretagen och Unionen55 analyseras bl.a. investeringarna inom industrin. I samband med finanskrisen sjönk investeringarna på bred front i den svenska ekonomin. Inom industrin hade emellertid investeringarna legat på historiskt låga nivåer innan finanskrisen. Rapportförfattarna konstaterar att de låga investeringarna har sänkt potentiella produktionsnivå vid fullt kapacitetsutnyttjande. De noterar vidare att detta kommer att påverka tillväxt och sysselsättning negativt om inte investeringsvolymerna ökar kraftigt framöver. På det akademiska området har sambandet mellan investeringar och arbetslöshet studerats i en rad olika uppsatser. En av de mer inflytelserika är Stockhammer och Klär (2010)56 som undersökte kapitalstockens och AMI:s (arbetsmarknadens institutioner) betydelse för arbetslösheten med hjälp av en panelanalys av 20 länder. I studien finner de ett starkt negativt medelfristigt samband mellan kapitalstockens tillväxt och arbetslöshetsnivån, dvs. högre investeringar resulterade i lägre arbetslöshet. De fann också ett starkt positivt samband mellan realränta och arbetslöshet.57 Effekterna av arbetsmarknadens institutioner var däremot i de flesta fall små och icke-robusta. Det starka sambandet mellan kapitalstocken och arbetslösheten bestod även när de kontrollerade för effekter av förändringar i realräntan. I diagram 24 visas sambandet mellan kapitalstockens tillväxt58 och arbetslösheten i för perioden –2012. Flera intressanta iakttagelser kan göras. För det första finns det ett negativt samband mellan kapitalstocken och arbetslösheten för hela perioden –2012. För det andra kan vi konstatera att varaktig låg arbetslöshet (perioden –1991, nedre högra fältet i diagrammet) endast föreligger då tillväxten i kapitalstocken ligger mellan 2–. En liknande iakttagelse kan göras om man relaterar arbetslöshetens utveckling med utvecklingen av investeringarna som andel av BNP (se diagram 25 nedan). Perioden med låg arbetslöshet sammanfaller i princip med att investeringarna som andel av BNP överstiger 20–(nedre högra fältet). Som vi har konstaterat, och som är väl bekant, bröts perioden med låg arbetslöshet av 1990-talskrisen. Den ekonomiska krisen i början hade sina speciella orsaker som det här inte finns utrymme att närmare analysera. Men det vi kan konstatera är att arbetslösheten aldrig varit i närheten av de låga nivåer som förelåg innan 1990-talskrisen, och att detta löper samman med att investeringarna inte återgått till de nivåer som var för handen innan krisen (oavsett om dessa mäts som tillväxten av kapitalstocken eller som fasta bruttoinvesteringar som andel av BNP). För det tredje kan vi konstatera att sambandet mellan investeringarna och arbetslösheten gäller för såväl perioden med låg arbetslöshet 1961–1991 (nedre högra fälten i diagrammen) som för perioden med hög arbetslöshet 1992–2012 (övre högra fälten i diagrammen). Vi kan också konstatera att sambandet tycks vara starkare under den senare delen av perioden, dvs. –2012 då arbetslösheten är hög och investeringarna låga. Diagram 24 Arbetslöshet och kapitalstockens tillväxt, 1961–2012 Diagram 25 Arbetslöshet och investeringar som andel av BNP, 1961–2012 Det starka sambandet mellan investeringarna och arbetslösheten i kan ses som ett uttryck för den aggregerade efterfrågans betydelse för arbetslösheten. Den minskade investeringstakten sammanfaller med en tidsperiod då den ekonomiska politiken har prioriterat inflationsbekämpning framför att hålla uppe efterfrågan och bekämpa arbetslösheten. föreslår ändrade mål för finans- och penningpolitiken, bl.a. i syfte att öka efterfrågan och därmed få upp investeringsvolymerna. Därtill lägger vi en rad konkreta förslag på ökade offentliga investeringar, samt föreslår att staten ska ändra i budgetlagen så att lånefinansiering utgör huvudprincip och att staten därmed i större utsträckning ska kunna fördela investeringskostnaderna över investeringens livslängd. 6.5.3Investeringar i grön infrastruktur vill kraftigt höja ambitionsnivån i klimatpolitiken. Vi är övertygade om att det går att ställa om och skyndsamt minska utsläppen av växthusgaser och vara en industrination och ett välfärdsland i framkant. Genom att ta vårt historiska ansvar för utsläppen kan vi även påverka andra länder att se fördelarna med att ställa om samhället för långsiktig hållbarhet. Vi vill skärpa det svenska utsläppsmålet till till 2020 och målet ska uppnås genom att samtliga utsläppsminskningar görs på hemmaplan, i . Genom breda samhällsnyttiga investeringar i grön infrastruktur bidrar vi till att uppnå både miljö- och klimatmål. Med ett systemskifte inom infrastrukturen för en grön omställning kan bli ett bättre samhälle med fler jobb. För detta krävs kraftiga statliga investeringar i järnväg och kollektivtrafik. Då ges förutsättningar för att andelen kollektivtrafikresenärer och godskapaciteten på spår kan öka och vägtransportvolymerna minska. I står inrikestransporterna för av växthusgasutsläppen. Med regeringens ram för infrastruktursatsningar för perioden –2025 saknas instrument för att genomföra det nödvändiga systemskiftet för hållbara transportlösningar och kraftigt minskade utsläpp inom sektorn. Avsaknaden av ett sammanhållet järnvägssystem minskar dessutom möjligheterna att kostnadseffektivt nyttja nuvarande låga anslag för underhåll och investeringar. SJ måste få tydliga mål som prioriterar samhällsnyttan. Avregleringar och privatiseringar inom järnvägen måste ersättas med ett gemensamt och sammanhållet järnvägssystem som sätter resenären och godstransportören i centrum. bör därför återregleras och samhället ta ett helhetsansvar för järnvägssystemet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. De satsningar vill göra på järnvägen skapar utrymme för kraftigt ökad kapacitet och därmed ökad punktlighet för resenärer och gods. För investeringar i närtid krävs ett särskilt fokus på att bygga bort flaskhalsar. För att öka godskapaciteten krävs i första hand ett ökat underhåll och fler spår. Vi föreslår därför ökade investeringar i nya järnvägar med och ökat underhåll i hela vårt järnvägssystem med . vill även införa en flexibel investeringspott i hållbara transportlösningar för näringslivet för att snabbt kunna svara på behov som är svåra att förutse. Vi vill utan dröjsmål påbörja förberedelserna för järnväg mellan och samt för ökad kapacitet på . Om tåget ska kunna konkurrera med flyget krävs avsevärt kortare restider längs de stora stråken. Vi har förslag på högre hastigheter längs t.ex. Ostkustbanan, Dalabanan och samt byggande av Norrbotniabanan. Vi vill även bygga höghastighetsbanor som skulle skapa attraktiva resmöjligheter för långväga resenärer som invånarnas regionala tillgänglighet till arbetsplatser och utbildning förbättrades. Genom en ny höghastighetsbana mellan och förkortas restiden som banutrymme frigörs för ökning av godskapaciteten. satsningar för järnvägen skiljer sig markant från regeringens i volym. är ett land som trots sitt läge i alpregionen tydligt visar vad en medveten och långsiktig satsning med gemensamma medel kan resultera i. I är järnvägen en symbol för sammanhållning och har ett brett politiskt stöd. Persontrafiken är offentligt ägd och marknadsandelen uppgår till av alla personresor jämfört med andel på . Vi är övertygade om att även kan skapa en hela folkets järnväg. vill skapa förutsättningar för att fördubbla andelen resor med kollektivtrafik till 2020 och anslår ökat statligt stöd för detta ändamål på den kommande treårsperioden. Utsläppen från vägtrafiken måste minska, inte minst i våra tätorter och Förbifart är en gigantisk felsatsning. Istället krävs en väl utbyggd, tillgänglig, prisvärd och väl fungerande kollektivtrafik både i storstäderna och på landsbygden. vill se en satsning på utbyggd tunnelbana i och föreslår ökade statliga finansiella medel då lokal spårtrafik i våra storstäder i hög grad är ett nationellt intresse. För att skapa alternativ till bilresor även på landsbygden föreslår vi ett riktat statligt stöd för kollektivtrafik i dessa områden på 2014. Vi vill dessutom genomföra ett storskaligt försök med avgiftsfri kollektivtrafik, s.k. klimattaxa, i ett gles- respektive tätbefolkat län. vill kraftigt öka det statliga anslaget för cykelinfrastrukturen och föreslår en cykelpott för kommunerna på för perioden –2016. En sammanställning av våra förslag till investeringar i grön infrastruktur återfinns i tabell 9 nedan. Tabell 9 Större investeringar i grön infrastruktur Diff mot regeringen, Banunderhåll lågtrafikerade banor och kapillspår 6.5.4Energiomställning och investeringar i grön teknik För att möta de klimatutmaningar världen står inför krävs kraftfulla satsningar på miljötekniska innovationer. Genom en strategisk satsning på forskning och utveckling av miljöteknik kan ytterligare stärka sin position inom områden där vi redan står starka och därmed lägga grunden till nya företag, ökad sysselsättning och ökad export av miljöteknik. Vindkraft är den energikälla som ökar mest i världen och utvecklingen i visar på samma trend, från 2009 till el från vindkraftverken . Även den globala marknaden för solenergi växer kraftigt. har ett avancerat kunnande inom solceller, termisk solkraft och solvärme som vi inte utnyttjat fullt ut. För att snabba på utbyggnaden av solenergin i föreslår ett planeringsmål för solenergi på till 2020. Det skulle skapa såväl jobb som exportintäkter. har ett annat mål än regeringen, nämligen förnybart 2040. För att nå det krävs att målet i elcertifikatsystemet höjs till 2020. Det krävs även mer resurser till energiforskningen. föreslår satsningar på forskning inom kraftsystemet med . Vi ser solenergi, smarta nät, el-lagring och vågenergi som prioriterade för denna satsning. Svensk export av miljöteknik skapar jobb i och bidrar till att de globala klimatutmaningarna minskar. För många privata aktörer är emellertid investeringar i miljö- och energiteknik för kapitalkrävande och riskabelt. Därtill är det privata riskkapitalet inriktat på snabb avkastning, vilket ofta inte är möjligt inom miljötekniken där tidshorisonten är lång. Det finns således behov av marknadskompletterande finansiering inom detta segment. avsätter därför till en miljöteknikfond, sammanlagt –2020. Inriktningen ska vara hållbar industriell utveckling genom minskad resursanvändning och energiförbrukning. Fokus ska ligga på kommersialisering av forskningsresultat. Statliga bidrag för stöd till lokala klimatinvesteringar har tidigare framgångsrikt bidragit till utveckling av miljöteknik. En bred samverkan mellan offentliga och privata aktörer skapade utveckling för miljötekniken inom biogasområdet och bidrog till ökad export av miljöteknik. Med dessa erfarenheter vill genomföra den största satsningen i svensk politik på lokala hållbara investeringar genom Klimatprogrammet. Genom statligt investeringsstöd ska utsläppsminskningar och sysselsättning stimuleras i kommuner och landsting i samarbete med företag. Klimatprogrammet ska t.ex. kunna användas inom områdena energi, trafik, avfall, konsumtion och för information och demonstrationsåtgärder. Genom energieffektivisering, satsning på biogas och infrastruktur för elbilar kommer programmet att bidra till långsiktigt klimatarbete i kommunerna och ge incitament för lokala klimatstrategier. Vår bedömning är att Klimatprogrammet är ett kraftfullt styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser och stimulera utveckling av ny miljöteknik, nya företag och ökad sysselsättning. satsar vi på att minska utsläppen och skapa nya jobb. Stödet ska kunna sökas av kommuner, landsting och företag. Stödet ska bland annat gå till utbyggnad av biogas, installation av fjärrvärme, övergång till biobränslen och övrig förnybar energi, energieffektivisering, klimatanpassningsåtgärder och klimatinformation för en hållbarare livsstil. Programmet utvidgas till att också innefatta klimatanpassningsåtgärder inom byggande och samhällsplanering. Klimatprogrammet väntas minska utsläppen med cirka en miljon ton koldioxidekvivalenter . En sammanställning av våra förslag till investeringar i energiomställning återfinns i tabell 10 nedan. Tabell 10 Investeringar i energiomställning Från gödsel till biogas i hela landet Investeringsstöd för miljövänliga hyresrätter Stimulans utbyggnad biogas- och eltankställen Premie för konvertering till etanol, biogas och el behöver en ny bostadspolitik. Alla människor ska ha möjlighet att leva i bra bostäder till rimliga kostnader i en trygg boendemiljö. Så är det inte i bostadsbristens . Hyresrätten är därför av en särskilt stor betydelse. Alla hyresrätter med rimliga hyror behövs. De ska inte dras undan hyresmarknaden genom ombildningar till bostadsrätter. säger nej till marknadshyror. Ca 290 000 unga vuxna saknar ett eget boende. För att fylla behovet skulle det behövas ca 190 000 bostäder. vill möta bostadsbristen genom ett ökat bostadsbyggande. Genom investeringar i nyproduktion och upprustning av bostäder skapas också samhällsnyttiga jobb. mål är att det ska byggas 40 000 bostäder varav en majoritet ska vara hyresrätter. Vi vill därför utforma ett statligt stöd för att stimulera ökat bostadsbyggande med inriktning mot hyresrätter till rimliga hyror och med låg energiförbrukning och bästa möjliga miljöhänsyn. Med vårt förslag möjliggörs en fördubbling av antalet nyproducerade hyresrätter jämfört med . Stödet ska riktas mot tillväxtorter och orter där bristen på ändamålsenliga och efterfrågade bostäder är särskilt stor. Även kooperativa hyresrätter omfattas av stödet. vill upprusta befintligt bostadsbestånd för dagens och framtidens behov. Renoveringsbehovet, inte minst i miljonprogrammens bostäder, är stort. Vi bedömer att 60 000 bostäder kan upprustas och renoveras energieffektivt med våra förslag. Vi vill skapa förutsättningar för att landets hyresgäster ska kunna bo i moderna, funktionella lägenheter med ökad tillgänglighet och med låg energiförbrukning samt låga koldioxidutsläpp. Vi vill införa ett nytt upprustningsprogram till flerfamiljshus. ROT-avdraget för villor och bostadsrätter vill vi tidsbestämma så att det finns kvar t.o.m. utgången av 2016. Vi avser återkomma med krav på energieffektiviseringar så att ROT-stödet används till klimatanpassningsåtgärder. Av fördelningspolitiska skäl föreslår vi att den maximala skattereduktionen sänks till 2015 och 2016. Det är dags att styra om subventionerna till att bygga bort bostadsbristen och renovera miljonprogrammen. Vi vill införa ett särskilt stöd till upprustning av välfärdslokaler. Stödet är riktat till att påbörja och tidigarelägga underhåll och investeringar i välfärdslokaler som skolor, förskolor eller äldreboenden i eller landstingsägd regi, med krav på minskad energiförbrukning. Det är hög tid att hela samhället görs tillgängligt för alla medborgare. Bristande tillgänglighet ska skrivas in i diskrimineringslagstiftningen och resurser satsas på att bygga bort hinder i offentliga miljöer. Vi vill därför införa ett särskilt tillgänglighetsstöd med syfte att bygga bort hinder i offentliga och kommersiella lokaler. Vi vill också inrätta ett hissbidrag i en sådan tillgänglighetssatsning. En sammanställning av våra förslag till investeringar i byggsektorn återfinns i tabell 11 nedan. Tabell 11 Investeringar i byggsektorn 6.6Ett hållbart arbetsliv med plats för fler 6.6.1En aktiv arbetsmarknadspolitik och en förbättrad a-kassa Arbetslösheten är nu och långtidsarbetslösheten har ökat kraftigt sedan regeringen tillträdde 2006. Regeringen tvingas själv konstatera i budgetpropositionen att matchningen på arbetsmarknaden – en av arbetsmarknadspolitikens viktigaste uppgifter – tydligt har försämrats. Många branscher har svårt att rekrytera p.g.a. brist på människor med rätt utbildning och kompetens. En förklaring till detta är att regeringen kraftigt har minskat på möjligheterna till omskolning och vidareutbildning. har man skurit ned på antalet platser inom arbetsmarknadsutbildningen med som antalet deltagare inom den kommunala vuxenutbildningen minskade . Regeringen har baserat sin arbetsmarknadspolitik på att det är en fråga om attityder hos de arbetslösa och anspråk på löner och arbetsvillkor. Med en sådan förståelse av arbetslösheten blir det naturligt med lösningar som kretsar runt kontroll av individens sökaktivitet snarare än att investera i utbildning, omskolning eller arbetsmarknadspolitiska insatser. På grund av denna prioritering av kontroller och lågkvalitativa arbetsmarknadsåtgärder har utdelningen av de resurser regeringen lagt på arbetsmarknadspolitiken varit mycket låg. anser att arbetsmarknadspolitiken behöver läggas om i grunden, så att tonvikten istället läggs på god matchning, kunskapshöjande insatser och funktionella stöd riktade till de som bäst behöver dem. 6.6.1.1Utbildning för förbättrad matchning Många arbetslösa saknar grundläggande utbildning. krävs ofta minst gymnasieutbildning för att få ett arbete och det är även nödvändigt för att kunna studera vid yrkeshögskola eller universitet. För att öka människors frihet och valmöjligheter på arbetsmarknaden vill vi införa en rätt för unga upp till att läsa in gymnasieskolan. Vi utökar därför antalet kraftigt. Kopplat till detta inför vi ett särskilt studiebidrag för unga arbetslösa på motsvarande nivå som hela studiemedlet. Detta uppmuntrar till studier. Vi höjer också det högre bidraget i studiemedlet för övriga som deltar i vuxenutbildning till . Trots en hög arbetslöshet saknas kvalificerade yrkesarbetare inom flera branscher och yrken. Arbetsmarknadsutbildning är ett av de viktigaste verktygen i en aktiv arbetsmarknadspolitik och leder i hög utsträckning till arbete. Vi föreslår att antalet platser fördubblas jämfört med . Utflödet från arbetsmarknadsutbildningen till jobb har dock minskat , vilket vittnar om att kvaliteten i utbildningarna behöver bli bättre och att man måste försäkra sig om att man i hög grad inriktar sig på bristyrken. Särskild vikt ska läggas vid att erbjuda utbildningar till kvinnor, som länge varit underrepresenterade i arbetsmarknadsutbildningarna. Vi vill också se fler platser i yrkesinriktad utbildning i övrigt. Vi vill se en mer långsiktig satsning på fler platser inom yrkesvux och avsätter medel för fler platser vid än regeringen. Därtill avsätter vi medel för fler högskoleplatser än regeringen. En sammanställning av våra satsningar på utbildningsplatser återfinns i tabell 12 nedan. 6.6.1.2Bättre arbetsförmedling och effektiva arbetsmarknadsåtgärder En sammanhållen statlig arbetsförmedling med nationell överblick är en förutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad. Arbetsförmedlingen ska utgöra en integrerad del av den svenska arbetsmarknadsmodellen, där samverkan sker med parterna och lokala och regionala aktörer spelar en viktig roll. vill avskaffa systemet med s.k. kompletterande aktörer och privata jobbcoacher samt avveckla de rigida garantiprogrammen. Arbetsförmedlingen ska istället ha större frihet att erbjuda arbetslösa aktiva insatser som utbildning, riktat anställningsstöd eller praktik som efter en individuell bedömning anses lämpligt, utan att invänta en fast tidsgräns. I detta ingår en avveckling av fas 3, sysselsättningsfasen, som bör göras . De som redan är placerade i fas 3 vill vi erbjuda aktiva och värdiga insatser utformade efter den enskildes behov. Vi vill genomföra ett treårigt program för generationsväxling i arbetslivet med traineeanställningar i statlig förvaltning och andra myndigheter, utbildningsvikariat inom framförallt vård och omsorg samt stöd till lärlingsanställningar riktat mot bristyrken. Vidare avsätter vi medel för fler lönebidragsanställningar och höjer taket för lönebidrag med , då dagens låga nivå utgör ett hinder för att anställa. En sammanställning av våra förslag till subventionerade anställningar återfinns i tabell 13 nedan. Tabell 13 Subventionerade anställningar En frivillig arbetslöshetsförsäkring som ger inkomsttrygghet vid arbetslöshet är en central del av den svenska arbetsmarknadsmodellen och avgörande för den enskildes trygghet och handlingsutrymme. För löntagarkollektivet som helhet ska försäkringen bidra till att förhindra underbudskonkurrens och upprätthålla löner på en anständig nivå i tider av arbetslöshet. Arbetslöshetsförsäkringens utformning och legitimitet är också avgörande för en flexibel arbetsmarknad som präglas av strukturomvandling, produktivitetsutveckling och rörlighet. Efter regeringsskiftet raserade den borgerliga regeringen snabbt strategiskt viktiga grundstenar i arbetslöshetsförsäkringen. Villkoren för att kvalificera sig till ersättning skärptes, ersättningsnivån sänktes och höjda och differentierade avgifter infördes. Som en följd av den borgerliga regeringens försämringar av arbetslöshetsförsäkringen står en stor grupp arbetslösa utan a-kassegrundad ersättning. Vid slutet av fick av de arbetslösa männen ersättning från arbetslöshetsförsäkringen och av kvinnorna var det . Bara en av tio som jobbat heltid innan de blev arbetslösa får ut i ersättning. anser att arbetslöshetsförsäkringen behöver reformeras i grunden. Det är dock nödvändigt att genomföra ett antal förändringar i syfte att återupprätta arbetslöshetsförsäkringen som en inkomst- och omställningsförsäkring. Vi vill därför genomföra en höjning av taket (den högsta dagpenningen) och golvet.