ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102MJ253 · 2013-09-30 00:00:00 — Överlåtelse av tillstånd att fiska ål tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att dagens ålfisketillstånd ska övergå till att vara överförbara mellan personer. Ålen anses vara en hotad art och flera åtgärder har införts för att skydda ålen. EU har beslutat om en återhämtningsplan och i finns en nationell förvaltningsplan. Det svenska förhållningssättet och synen på problematiken är mycket seriös. Bland annat innebär det att ålfiske är förbjudet, med undantag för vissa yrkesfiskare och i vissa vatten. Antalet yrkesfiskare som innehar tillstånd att fiska ål är strikt begränsat. Levande kust och skärgård, gynnande av småföretagande och ett vidmakthållande av ett småskaligt insjö- och kustnära fiske är viktiga värden. Men dessa värden riskerar att gå förlorade om inte möjligheten att överlåta företaget som bedriver kustfiske/ålfiske till annan person finns. Dagens innehavare av ålfisketillstånd riskerar att bli de sista svenska ålfiskarna. Detta på grund av att de, till skillnad mot vad som annars är brukligt med företag och rörelser, inte kan överlåta sina företag till annan person. Orsaken till detta är att tillståndet att fiska ål är personligt och ej överlåtbart. Detta är självklart inte en rimlig ordning och den riskerar att leda till att dagens ålfiskeföretag ej kan fortsätta sin verksamhet när tillståndshavaren dör. Med stöd i ovanstående må därför för regeringen tillkännage som sin mening att dagens ålfisketillstånd ska övergå till att vara överförbara mellan personer.
mot · H102MJ254 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över uppdrag vad gäller kostråd. De kostråd som ges av bygger på forskningsresultat som delvis ifrågasätts från många håll. Ett tydligt exempel är debatten kring de positiva resultat som fåtts med kolhydratfattig och fettrik kost (LCHF) mot fetma och diabetes typ 2. har godkänt denna kost som ett behandlingsalternativ. Frågan är dock om man först måste bli sjuk innan man går över till kost som motverkar sjukdomen. , i , ifrågasatte tolv forskare och läkare starkt på vilken vetenskaplig grund som rådet att undvika mättat fett vilar på. Likaså ifrågasattes huruvida verkligen ska ge kostråd till allmänheten. har SBU, , presenterat en rapport vars syfte var att systematiskt sammanställa den vetenskapliga litteraturen om råd om mat till personer med fetma. En första allmän slutsats av rapporten är att frågan om kostråd är mycket komplex, men vissa slutsatser görs ändå i rapporten, som till exempel: Lågkolhydratkost är på kort sikt mer effektivt för viktnedgång än fettsnåla . Råd om högre intag av mejeriprodukter kan leda till viktnedgång bland barn och unga med fetma. En kost med mer protein och frånvaro av s.k. snabba kolhydrater bidrar till att hålla en viktnedgång. I den nya skollagen finns inskrivet att skolmaten ska vara näringsriktig och att vid bedömningen av vad som är en näringsriktig måltid bör, enligt propositionen, de svenska näringsrekommendationerna vara en utgångspunkt. Detta torde innebära att dagens kostråd från bör följas och de skolor som serverar mellanmjölk och smörprodukter bör byta ut dessa produkter mot lättmjölk och lättmargarin. Det är då oroande att den vetenskapliga grunden för detta inte tycks vara entydig. Det finns också ett stort antal föräldrar som faktiskt inte vill att deras barn ska äta industriellt processade produkter med tillhörande tillsatser. Således bör uppdrag att ge kostråd till allmänheten ses över.
mot · H102MJ256 · 2013-09-30 00:00:00 — Varifrån kommer det vi äter? tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för ökade krav på ursprungsmärkning av mat. Vi svenskar blir alltmer intresserade av mat. Marknaden för mat i har sedan EU-inträdet ökat i värde , inflationen borträknad. har den inhemska produktionen av livsmedel minskat i värde och också i volym. som den svenska livsmedelsproduktionen sjunker vill fler och fler konsumenter ha lokalproducerad mat. Enligt en undersökning tycker fyra av tio att det är viktigt att maten är regionalt eller lokalt producerad, och fler än nio av tio av dessa skulle köpa mer närproducerat om det fanns i butik. Man vill gynna kortare transporter, avlasta miljön, möjliggöra småskalig produktion och bidra till en levande landsbygd. Med tanke på konsumenternas engagemang och vilja att göra medvetna val måste det blir lättare att hitta rätt i mataffärens djungel. För att konsumenterna ska kunna göra medvetna val och visa sin konsumentmakt krävs ökade krav på ursprungsmärkning av mat. I stort sett alla undersökningar säger samma sak – konsumenterna vill veta var maten kommer ifrån. Det gäller inte bara näringsinnehåll, smak och hur färsk en vara är, utan även djuromsorg, livsmedelssäkerhet och miljö- och klimathänsyn. Visst är det viktigt med olika typer av frivilliga ursprungsmärkningar. Branschen i har exempelvis förbundit sig att införa svenskmärkning av köttet som ingår i charkprodukter, märks även all svensk kyckling och kalkon från producenter i Svensk Fågel. Dessutom finns certifieringar via Svenskt Sigill. Men frivillighet i all ära, den ger tyvärr inte konsumenterna den kunskap de vill ha på produkter som av någon anledning inte vill visa sitt ursprung. Reglerna om ursprungsmärkning regleras inom den gemensamma marknaden i EU. bör verka för att öka kraven på ursprungsmärkning inom unionen.
mot · H102MJ260 · 2013-09-30 00:00:00 — Ingen licensjakt på varg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jakt på varg. har kritiserats kraftfullt av EU för vårt sätt att hantera vargfrågan. ska självklart inte slaviskt följa de krav som ställs från EU utan kritiskt hävda svenska intressen. måste vi dock förhålla oss konstruktivt till den kritik fått och fortlöpande får på grund av vårt sätt att hantera vargfrågan. Regeringens nya förslag innebär återigen en utökad slumpartad licensjakt. Men några sakargument till varför licensjakt skulle kunna bidra till en bättre vargstam har fortfarande inte lagts fram. Att tillåta licensjakt kan inte tolkas på annat sätt än som en eftergift åt andra intressen som jag inte avser att peka ut. Licensjakt innebär i praktiken att de vargar som jakt är tillåten först råkar hamna inom skotthåll fälls. Någon hänsyn till flockstruktur eller det enskilda djurets betydelse för stammen eller dess betydelse som problemskapare för människor har man inte tid att ta vid skottögonblicket. Det konkreta resultatet av licensjakt blir därför att det är svårare att ta beslut om skyddsjakt. Visserligen dör vargar slumpartat av många orsaker men varje varg som avlivas slumpartat minskar handlingsutrymmet för val av lösning när förvaltningsintresset möter skyddsbehovet. Jag har av det skälet i mina motioner hävdat att ingen varg bör avlivas utan ett medvetet beslut. För att skyddsintresset skall kunna hållas högt är det nödvändigt att det återstår alternativa föryngringsmöjligheter för stammen. Licensjakt blir därför, oavsett omfattning och hur den genomförs, en inskränkning i möjlig skyddsjakt. Jag har skrivit motioner om hur konflikten mellan människa och varg kan mildras och samtliga förslag har avslagits. Utskottet har i sin motivering oftast hänvisat till pågående arbete eller pågående utredning. Det har gått jag lade fram mitt första förslag som då handlade om utplantering som senare blev regeringens politik trots att man avslog mitt mer genomtänkta förslag. Naturligtvis blev regeringens modell aldrig genomförd eftersom den inte var beredd på ett grundligt sätt. Mitt huvudtema för samtliga förslag har varit att jakten måste bli mer målinriktad och inte så slumpartad som licensjakt blir. Jag har hävdat att varje varg som fälls måste vara noga utvald om förvaltningen ska kunna resultera i en livskraftig stam. bör ge regeringen till känna att enbart skyddsjakt ska tillåtas på varg. Ett sådant beslut skulle väsentligt underlätta för länsstyrelserna att ta beslut om skyddsjakt.
mot · H102MJ262 · 2013-09-25 00:00:00 — Kameraövervakning på fiskets område tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att inte införa kameraövervakning på fiskets område. Med anledning av beslutat och kommande införande av förbud mot utkast på fiskets område har frågeställningen om hur en effektiv kontroll av ett sådant förbud ska kunna säkerställas varit föremål för diskussion i olika sammanhang. Olika kontrollinstrument, däribland tillskapandet av nya sådana instrument, har – trots att yrkesfiskarna sannolikt är den mest övervakade och kontrollerade yrkeskategorin i – diskuterats; däribland har omtalats nio alternativ för kontroll och dokumentation: kontrollobservatörer, kameraövervakning, övervakning via gps och sensorer, sjökontroll med patrullflyg, sjökontroll med fartyg, referensflotta, landningskontroll, satellitövervakning med VMS samt fiskets egen rapportering. Utkastförbudet, som har beslutats inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, har inspirerats av dess norska motsvarighet. Det norska utkastförbudet kontrolleras främst genom sjökontroller och en kombination av redan existerande kontrollmetoder; ordningen fungerar väl, så väl att den inspirerat den europeiska fiskepolitiken. Yrkesfisket är en av de mest övervakade och kontrollerade yrkeskategorierna; nu omtalas att kameraövervakning skulle vara kontrollredskapet för säkerställandet av ett utkastförbuds efterlevnad. Oavsett om så skulle vara genomförbart visavi gällande lagstiftning bör det övervägas huruvida det är rimligt och den proportionella nyttan borde beaktas. Kameraövervakning av en hel yrkeskategori kan upplevas som integritetskränkande och ekonomiskt kostsamt och metoden bör möjligtvis inte nyttjas ensidigt av , såsom medlem av EU – möjligtvis bör heller ej metoden användas på EU-nivå, då syftet förmodligen kan nås enklare med andra kontrollmetoder.
mot · H102MJ263 · 2013-09-27 00:00:00 — Olika nationers fiskare inom samma zon tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om olika nationers fiskare inom samma zon. Situationen för det svenska yrkesfisket är prekär. Fisket inom EU kontrolleras av ett gemensamt regelverk. Men implementeringen av regelverket i varje land kan variera. I är det Havs- och vattenmyndigheten samt som kontrollerar att svenska yrkesfiskare inte fiskar olagligt, använder otillåtna redskap eller fiskar mer än de får. säger med sin fiskepolitik att det mellan länderna ska råda konkurrensneutralitet. Ett lands myndigheter bör överväga att inte tolka och tillämpa reglerna hårdare än övriga länder, speciellt inte när länder väljer att gemensamt administrera och dela på vissa fiskebestånd och områden. I de fallen bör , om möjligt, verka för att tillämpning och tolkning är densamma. Detta för att inte i onödan belasta det svenska fisket med åtgärder som fiskare som fiskar på samma bestånd slipper enbart för att de har hemmahamn i annat EU-land.
mot · H102MJ264 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sanktionsavgifter inom yrkesfisket. Yrkesfisket är hårt kontrollerat och granskat av myndigheter och regelverk. Fiskare kan straffas för förseelser som i andra näringar och andra sammanhang möjligtvis skulle få passera obemärkt. Överträdelser kan behöva beivras men det borde övervägas huruvida det får ske på ett sådant sätt att verksamheten försvåras och hindras. Häri kan dock en proportionalitetsbedömning av regelbrott kontra överträdelse behöva övervägas på yrkesfiskets område. föreskriver regleringen att en sanktionsavgift ska utgå om så inte är uppenbart oskäligt. Därför bör möjligheterna till en översyn av regleringen ses över i så mening att det vore tillräckligt att det enbart är oskäligt för att avstå ifrån att sanktionera regelbrott.
mot · H102MJ265 · 2013-09-27 00:00:00 — Behovet av en informationskampanj om allemansrätten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att initiera en bred informationskampanj om allemansrätten, dess historiska grund och hur allemansrätten ska tolkas och förstås i vår samtid. Allemansrätten har en lång historisk tradition i . I grunden är vi rätt ensamma om att ha en rättighet för alla invånare att fritt kunna nyttja skog och natur till aktiviteter såsom rekreation, fiske, bärplockning, svampplockning, bad och friluftsliv. Den rättigheten ska självklart värnas även för framtida generationer. var det en naturlig del av undervisningen i skolan att lära sig om allemansrätten och vad den betyder. kan det förefalla som om en del av den kunskapen man tidigare lärde ut börjar försvinna, vilket leder till att många inte vet vilka begränsningar som också följer av allemansrätten. Regeringen bör därför överväga att initiera en större nationell informationskampanj om allemansrätten, både vad rätten innebär och vilka skyldigheter som följer med. Ett sådant arbete bör ske tillsammans med de organisationer och intressegrupperingar – t.ex. bärföretag, jordägare, natur- och miljöorganisationer samt jakt- och fiskeorganisationer – som alla har ett gemensamt intresse av att värna om allemansrätten .
mot · H102MJ266 · 2013-09-27 00:00:00 — Möjligheten för personer med funktionsnedsättnnig att delta i jakt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra i terrängkörningsförordningen för att underlätta för personer med funktionsnedsättning att delta i jakt. Jakt bedrivs i första hand i terräng och inte på väg. 20 § jaktförordningen medger dock att jakt i vissa fall får bedrivas från eller med användning av motordrivna fordon. Till exempel gäller detta vissa rörelsehindrade personer som får bedriva jakt på däggdjur. Dessa personer tvingas med nuvarande reglering, trots att jakten som sådan är tillåten, att söka dispens hos i varje enskilt fall mot förbudet att färdas med motordrivet fordon i terräng. Detta är inte rimligt och stämmer heller inte överens med syftet med ändringen av jaktförordningen. Regeringen bör därför se på möjligheten att ändra i terrängkörningsförordningen på ett sådant sätt att rörelsehindrade personers jakt underlättas.
mot · H102MJ267 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en översyn av om marknaden fungerar tillfredsställande i fråga om skogs- och miljöcertifiering. Den svenska skogen växer som aldrig förr och den innehåller stora naturvärden. Det finns olika sätt att bevara och utveckla höga naturvärden. Det finns olika certifieringssystem som används för att köpare av skogsprodukter skall veta att skötsel och avverkningar har skett på ett bra sätt. I är totalt av den produktiva skogsmarken certifierad, antingen enligt FSC eller PEFC. var ca certifierad enligt FSC, vilket är av den produktiva skogsmarken i . (av den produktiva skogsmarken) är certifierad enligt PEFC. Men totalt certifierad areal är alltså . Sättet att sköta dessa certifieringar kan ibland få till följd att konkurrens kan sättas ur spel. Ett exempel på detta är att skogsbolag lägger den certifierade skogen i en certifieringsbank. Den avverkade skogen kommer på det sättet inte att kunna knytas till om den är certifierad eller ej. Principen kan liknas med grön el, elbolaget kan sälja lika mycket grön el som man producerar eller köper in. Sedan har kunden ingen aning om det är grön el eller inte. När skogsbolagen säljer sin skog vidare till andra sågverk är den oftast inte certifierad. Det medför att skogsbolaget har konkurrensfördelar eftersom det är svårt att avyttra sågade varor i om de ej är certifierade. Det finns därför skäl för regeringen att överväga en översyn om marknaden fungerar tillfredsställande. I och med systemet med certifieringsbank kan i praktiken skog som inte är certifierad säljas som certifierad. Det kan finnas skäl som talar för att det är det enda sättet att få systemet att fungera eftersom det torde vara omöjligt att följa skogen under hela kedjan. Men det är olyckligt om systemet medför mer byråkrati som i sin tur medför att marknadsekonomin inte fungerar tillfredsställande. Ett sätt att lösa detta kan vara om av skogen som avverkas är certifierad. Då måste också obearbetad skogsråvara som säljs vidare vara certifierad till samma procentsats.
mot · H102MJ268 · 2013-09-30 00:00:00 — Fäbodsjordbrukarens möjlighet att skydda sina djur tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fäbodsjordbruket om möjligt bör ha samma rätt i jaktförordningen som de som har sina tamdjur inhägnade. Alliansen har genomfört mycket bra ändringar i jaktförordningens paragraf 28. Det finns dock en liten grupp som har hamnat i kläm. Det är fäbodjordbrukare som är en av de sysselsättningar som drabbas hårdast av ett ökat rovdjurstryck. Många av dessa är inte jägare själva och har därför ingen möjlighet att skydda sina djur. Detta finns reglerat i jaktförordningens paragraf 28 a, att den som handlar på uppdrag av ägaren eller vårdaren får träda in för att skydda djuren. Det finns dock en hake, och i förordningen anges det att det gäller tamdjur inom inhägnat område enligt paragraf 41 a. Vid fäbodsjordbruk går djuren inte inom inhägnat område. Detta förfarande bör fortsätta för kulturarvets bevarande, och det möjliggör även en annan biologisk mångfald där djuren betar. I är rovdjurstrycket stort och många fäbodsjordbrukare har svårt att klara ekonomin. Med anledning av detta är det viktigt att även fäbodsjordbrukaren får samma möjligheter som de som har sina tamdjur inhägnade. Därmed vill vi se över möjligheten att göra ett tillägg i jaktförordningen gällande detta enligt ovan.
mot · H102MJ270 · 2013-09-27 00:00:00 — Främmande trädslag i skånskt skogsbruk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna till ökad användning av främmande trädslag i skogsbruket. Den svenska skogsindustrin är av stor betydelse för vårt arbete för en hållbar utveckling. Den är även av stor betydelse för vår ekonomi, då skogsindustriexporten svarar för en tiondel av totala export. Skogsbruket är en basnäring för med skogsmarksareal och drygt 16 500 skogsägare. Detta innebär att ungefär en tredjedel av yta är täckt av skog och man har även den högsta andelen ädellövskog i . har contortatall helt dominerat användningen av främmande trädslag i och trädslaget finns nu på cirka 550 000 ha. Övriga främmande trädslag förekommer endast i liten utsträckning, men användningen har ökat , inte minst efter stormarna och som drabbade hårt. Skogsvårdslagen sätter gränser för användningen av främmande trädslag, något som begränsar möjligheterna för våra skogsbrukare. krävs bland annat en särskild anmälan till för anläggning av ny skog på arealer större än 0,5 ha och den totala andelen av en brukningsenhet som får utgöras av främmande trädslag är begränsad. I takt med att klimatförutsättningar förändras, och för att utnyttja den fulla potentialen av skogsbruket framför allt i de södra delarna av , borde möjligheterna att i större skala odla främmande trädslag ses över. I försök som genomförts på lämplig mark och i lämpligt klimat har en rad olika främmande trädslag ofta visat en produktionsöverlägsenhet i jämförelse med tall och gran. Detta enligt en rapport från . Rapporten konstaterar även att inhemska lövträdslag inte har tillräckligt hög tillväxt för att klara av de produktionsmål för biobränsle som satts upp, som föryngringskostnaderna ofta är orimligt höga. Skogsplantor ska kunna växa såväl i dagens som morgondagens klimat, något som arter av lokal härstamning inte alltid klarar av. Ett exempel är granen som i stora delar av troligen är mindre lämplig än vad den är . Med tanke på de begränsningar som finns för skogbruk med främmande trädslag är kunskaperna om dessa trädslags konsekvenser något bristfälliga. Förändringar av trädslag påverkar naturligtvis den biologiska mångfalden, men detta gäller även för byten mellan två inhemska trädslag. Det är dock rimligt att anse att skogsägaren har ett ansvar för användningen och riskerna som är förknippade med odling av ett främmande trädslag, samt att den påverkan som detta eventuellt skulle medföra utvärderas regelbundet av ansvarig myndighet. Möjligheten till utveckling av reglerna kring användningen av främmande trädslag bör övervägas för att anpassas till klimatförutsättningar som är i förändring. Boriana (M)
mot · H102MJ271 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över de sanktioner som kan drabba yrkesfiskare vid regelbrott orsakade av faktorer utom yrkesfiskarens kontroll. Fiskenäringen har ett nytt regelverk om administrativa sanktioner. Lagstiftningens syfte var att avkriminalisera sådana överträdelser som endast var av administrativ natur, exempelvis rapportering och anmälningar av olika slag. Dåvarande gavs därför bemyndigande att utfärda avgifter vid sådana överträdelser. Regelverket har dock utformats på ett sådant sätt att rimliga hänsyn för väder och vind, eller andra omständigheter utanför fiskarens kontroll, ej tas i tillräcklig omfattning. Det bör därför övervägas om de sanktioner som utgår verkligen ska göra det utan hänsyn tagen till de faktiska förhållanden som ligger bakom yrkesfiskarens regelbrott.
mot · H102MJ272 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svenska hagar och . för jordbruket kan innebära att svenska hagar riskera att växa igen och den biologiska mångfalden försämras. Svenska beteshagar med träd, buskar örter liknar inte en medeleuropeisk hage med oftast rena gräsytor utan träd. Enligt de nya reglerna får det exempelvis inte finnas fler än 60 träd per hektar för att det ska utgå stöd till en svensk markägare. med träd betraktas inte som jordbruksmark utan som skog och omfattas inte av jordbrukspolitiken. Regelverket för jordbruksstöd har blivit krångligt. Trädrika betesmarker bör övervägas att ges stöd, för att bevara svenska hagar och marker. Biologisk mångfald och svenska vedertagna traditionella skötselmetoder bör gälla och om möjligt beaktas när miljöersättningar utgår för skötsel av vårt svenska odlingslandskap. Regeringen bör noggrant fortsätta följa resultaten av regelverket och vid behov verka för att åtgärderna kommer till stånd som bevarar svenska beteshagars särart.