mot · H102So657 · 2013-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvård och social omsorg 1.1 Hälso- och sjukvårdspolitikens inriktning8 1.2 Mer tid för vård9 1.3 Ökat patientinflytande genom patientkontrakt12 1.5 Patientsäkerhet i vården13 1.8 En modern it-strategi för hälso- och sjukvården16 1.9 Hälsofrämjande och jämlik hälso- och sjukvård18 1.10 Fri etablering i specialistsjukvården19 1.11 Jämställd hälso- och sjukvård20 1.12 Driftsformer i hälso- och sjukvården20 Strategiska samverkansprogram – life science34 Den sociala barn- och ungdomsvården60 Äldres vård och omsorg68 anvisar anslagen inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg med de ändringar i förhållande till regeringens förslag om framgår i tabell 1 i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsning på mer personal och resurser i sjukvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om handlingsprogram för minskad administration i sjukvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om patientkontrakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationella riktlinjer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om patientsäkerhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om meddelarskydd.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om it-strategi för hälso- och sjukvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ersättningssystemen i vården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nej till fri etablering i specialistsjukvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell genomförandeplan för jämställd hälso- och sjukvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om investeringsskydd för skattefinansierad verksamhet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det inte ska vara tillåtet med förtur (gräddfiler) för privatbetalande patienter i den offentligt finansierade vården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det inte ska vara tillåtet att sälja, privatisera eller stycka upp universitets- och regionsjukhus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationella kvalitetslagar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om cancersjukvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om organdonation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för hbt-personers hälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hbt-certifiering för landets samtliga ungdomsmottagningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning om levnadsvillkoren för transpersoner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser när det gäller smittskydd och hiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt initiativ för säkrare läkemedelshantering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om apoteksmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strategiska samverkansprogram och life science.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om intensifierat arbete för att motverka antibiotikaresistens och vårdrelaterade infektioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om narkolepsi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Rett Center. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en långsiktig handlingsplan för psykiatrin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samverkansmodeller i varje kommun för barn och ungdomar med problem (Barnens räddningstjänst). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tandvårdsförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en nationell kommission för jämlik hälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatoriska bildvarningar på cigarettpaket. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om dold försäljning av tobak. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillståndsplikt för försäljning av tobak. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett samlat åtgärdspaket för att minska tobaksbruket. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om alkoholreklam. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om licensplikt för folkölsförsäljning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förtydliga lagstiftningen kring privatinförsel av alkohol för annans räkning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nej till gårdsförsäljning av alkohol. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell handlingsplan för minskat alkoholbruk bland ungdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om alkolås.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om familjeklassning av droger. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om missbruksvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Ett kontrakt för livet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den sociala barn- och ungdomsvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ungdomsmottagningarnas tillgänglighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om funktionshinderspolitikens inriktning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bidrag till handikapporganisationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om äldrepolitikens inriktning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättrat omhändertagande om svårt sjuka äldre patienter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat inflytande för äldre som har hemtjänst. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om viss hemtjänst utan biståndsbedömning för personer över en viss ålder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insemination för ensamstående. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ekonomiskt bistånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fritidspeng. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnfattigdom.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om överskuldsatthet.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om spelberoende. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hemlöshet. 1 Yrkande 8 hänvisat till KU. 2 Yrkande 13 hänvisat till FiU. 3 Yrkande 25 hänvisat till NU. 4 Yrkande 42 hänvisat till TU. 5 Yrkande 58 hänvisat till SfU. 6 Yrkande 59 hänvisat till CU. Anslag i tusental kronor Nytt anslag: Mer tid för vård + 2 000 000 Nytt anslag: Patientkontrakt Nytt anslag: Missbruksvård 2.5 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar 3.2 Bidrag till handikapporganisationer 4.5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreomsorgen 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård. Stimulansbidrag 100 000 för att öka användningen av LOV i specialistsjukvården slopas. En väl fungerande hälso- och sjukvård kan vara skillnaden mellan liv och död för en människa. När en svårt sjuk kan botas och återvända till ett aktivt liv eller när ett för tidigt fött barn kan räddas är det för den enskilde, familjen och de närstående det viktigaste och mest betydelsefulla som hänt i livet. Inget är mer avgörande för livskvalitet. Det som utförs i svensk hälso- och sjukvård kan upplevas som ett mirakel för den enskilde men är ett resultat av professionellt och hårt arbete av engagerade medarbetare. Det är också ett resultat av gemensamma investeringar där strävan att erbjuda alla, inte bara några, den allra bästa hälso- och sjukvården har drivit på utvecklingen och bidragit till att svensk hälso- och sjukvård i internationella jämförelser rankas mycket högt när det gäller medicinsk kvalitet. Ska svensk hälso- och sjukvård kunna behålla den toppositionen måste den ha tillgång till den allra senaste kunskapen, professionella medarbetare, de mest avancerade behandlingsmetoderna, teknik och läkemedel för att kunna bota, lindra och förebygga sjukdomar och ohälsa. Målet måste vara att ständigt flytta fram positionerna genom investeringar i forskning och utveckling så att fler med dödliga sjukdomar kan räddas till livet, att kroniska sjukdomar kan behandlas så att människor kan leva ett gott och självständigt liv och att behandlingsbara sjukdomar kan förebyggas och botas. Forskning och utveckling måste vara en central och integrerad del i svensk hälso- och sjukvård så att ny kunskap snabbt når ut och används i vården och kommer patienten till del. 1.1 Hälso- och sjukvårdspolitikens inriktning Alla har rätt till en god sjukvård. Den som blir sjuk ska veta att han eller hon får hjälp av en personal som har den bästa utbildningen, tillräckligt med tid och som arbetar med de mest moderna metoderna och den senaste medicinska tekniken. En jämlik hälso- och sjukvård är en av grundvalarna i den svenska välfärden. Alla människor har lika rätt till bra kvalitet och god tillgänglighet till vården, oavsett var man bor, vem man är, vad man tjänar eller vilket kön eller vilken religion man tillhör. Det är patienter med störst behov som ska prioriteras först – inte de med störst plånbok. Det krävs ett tydligt politiskt ledarskap för att prioritera vården för de sjukaste och sköraste. Hälso- och sjukvården ska därför styras demokratiskt och finansieras gemensamt och solidariskt. Studier och olika jämförelser visar att svensk hälso- och sjukvård är öppen för hela befolkningen och håller hög kvalitet som kostnaderna är måttliga. Men det finns fortfarande omotiverade köns- och klasskillnader i den svenska vården. Kvinnor och män behandlas olika. Social bakgrund och var i landet man bor kan ibland ha betydelse för vilken vård man får och vilka resurser man får tillgång till. Det finns också brist på kunskap om hbt-personers situation inom hälso- och sjukvården och psykiatrin. Kvinnor och män, oavsett kön, könsidentitet, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning och ålder, ska utifrån sina behov behandlas likvärdigt i sjukvården när det gäller resurser och insatser. Omotiverade skillnader i bemötande och omhändertagande ska bort. Det går att säkra en högkvalitativ vård för alla. Vi vill genomföra en satsning på mer personal och mer resurser till sjukvården. Vi vill att det tas fram ett handlingsprogram för att minska den tid vårdpersonalen måste ägna åt administration. Vi vill införa ett patientkontrakt där patientens alla delar inom behandling ingår och inom vilken tid det ska ske. När vården och patienten har kommit överens om vad som ska göras och när, ska kontraktet fungera som en vårdgaranti. Vi vill inte att staten ska bestämma vilka organisationsformer landstingen ska välja och därför avvisar vi tidsbegränsade stimulansbidrag till landstingen som syftar till att öka användningen av LOV i specialistsjukvården. Vi vill att alla ska ha rätt till sjukvården på lika villkor. Den som har haft möjlighet att teckna en privat sjukvårdsförsäkring ska inte kunna få snabbare vård än andra på ett offentligt finansierat sjukhus. Så såg lagstiftningen tidigare ut, men den avskaffades skyndsamt av den borgerliga regeringen . Vi anser att det bara är hälsotillståndet som ska avgöra när och hur du får vård på ett offentligt finansierat sjukhus – aldrig plånbokens tjocklek eller olika privata försäkringar. Vi vill i lag förbjuda möjligheten att köpa sig förtur (gräddfiler) på offentligt finansierade sjukhus. Vi vill slå vakt om universitets- och regionsjukhusen. De har en avgörande betydelse för att ge högkvalitativ och jämlik vård. Samarbetet mellan sjukhusen är viktigt för hela vårdorganisationen. Att bryta ut ansvaret för sjukhusen riskerar att slå sönder vårdkedjor för patienter och försämra samverkan mellan olika delar i vården. Vi anser att universitets- och regionsjukhusen ska ägas gemensamt. Sjukhusen har en avgörande betydelse för landstingens möjlighet att leva upp till lagstadgat ansvar för vården, vilket gör dem olämpliga att privatisera. Vi vill införa nationella kvalitetslagar som reglerar vilka spelregler som ska gälla för privata utförares medverkan i sjukvården. 1.2 Mer tid för vård Sjukvården står inför stora utmaningar framöver. Allt fler blir äldre och kraven på en bättre sjukvård ökar. Den tekniska utvecklingen skapar nya möjligheter, men ställer också höga krav på kompetens och en god arbetsmiljö. Dagens brister inom svensk sjukvård riskerar våra möjligheter att svara upp mot framtidens utmaningar. Inte minst är det bristen på tid för vård som behöver åtgärdas. Ambulanser kommer allt senare, akutvården fördröjs, patienternas vårdtid är ofta otillräcklig och många får vänta alltför länge på sin behandling. Sjukvårdens organisation tar heller inte tillräcklig hänsyn till äldres speciella behov. Det leder till en pressad vård- och arbetsmiljö. Därutöver används alltför stor del av vårdpersonalens tid åt administration och dokumentation. Därför behöver det bli fler som arbetar i vården som administrationen minskar. Då blir det mer tid till patienten. Så säkrar vi en god vård för alla. Studier visar att läkare och sjuksköterskor tvingas ägna mycket tid åt annat än direkt patientarbete. För att sjukvården ska kunna fokusera på patienternas behov krävs bättre administrativa rutiner. Dokumentation och administration är nödvändigt, men tar mycket tid. Framgångsrikt utvecklingsarbete på olika sjukhus, kliniker och vårdcentraler runt om i landet visar att det går att ändra på organisation och arbetsmetoder för att frigöra mer tid för vård. Detta arbete måste spridas och tillämpas i hela hälso- och sjukvården. måste staten se över sina krav och regler för att frigöra tid för vård. Det handlar både om att läkare, sjuksköterskor och undersköterskor får nyttja sina respektive kompetenser på bästa sätt och att de får det administrativa stöd som behövs. Vi föreslår att staten och sjukvårdshuvudmännen tar initiativ för att minska den tid vårdpersonalen måste ägna åt uppgifter som inte är patientarbete. Arbetet ska ske tillsammans med de fackliga organisationerna. Det behövs en systematisk genomgång av lagstiftningen och regelsystemet på hälso- och sjukvårdsområdet för att minska onödig administration. Inga nya blanketter, register eller rapportering som inte är dokumenterat nödvändiga får införas. För administration som inte är lagstyrd bör man successivt införa samma krav som för behandlingsmetoder i sjukvården; det ska vara dokumenterat att behovet av de administrativa uppgifterna är tillräckligt stort, att kostnaden är rimlig i relation till nyttan och att tiden som avsätts inte tränger ut annan viktig verksamhet. Administrativa uppgifter som redan ålagts vården bör genomgå en löpande revision. Att utveckla journalhanteringen och it-systemen i vården är en nödvändighet. Journalerna är splittrade, svåröverskådliga och skapar mycket merarbete där personalens tid går åt till att logga in och ut i olika system. En väl utvecklad it-infrastruktur leder till att vårdpersonal kan ägna mer tid åt patienterna och anpassa vården till varje patients behov. Kvalitetsregister är mycket viktiga för forskningen och för att utveckla vården men måste administreras på ett sätt som inte hindrar det övriga arbetet. Även ersättningsmodellerna i vården bör ses över. Dåliga och missriktade system leder till onödig administration men också till att vårdens resurser används felaktigt. Vi föreslår att staten, landstingen och de fackliga vårdorganisationerna samlas för en nationell vårdrevision. Lagstiftning, it-system och journalhantering ska systematiskt kartläggas och alla möjligheter för att minska administrationen ska ses över. Flera delar av sjukvården har allvarliga problem. Sjukvårdspersonal och patienter rapporterar om en tidspressad arbetssituation som riskerar att leda till brister i patientsäkerheten. Trycket och belastningen på akutmottagningar, vårdavdelningar och andra verksamheter är mycket höga. Enligt en undersökning som gjort fattas det 1 400 allmänläkare i . SCB uppskattar att det kommer att fattas 30 000 sjuksköterskor 2030. Både andelen specialistsjuksköterskor och undersköterskor har minskat . Bristen på vårdpersonal leder till minskat antal vårdplatser och bidrar till överbeläggningar. De flesta sjukhus beskriver att de har överbeläggningar eller och att de lika ofta utlokaliserar patienter. har i sina granskningar av vården upprepade gånger pekat på problemet med överbeläggningar och de olika brister som uppstår när patienter får vårdplatser som inte uppfyller deras vårdbehov. Inom ambulansverksamheten har arbetsmiljön på många håll försämrats och det tar enligt en minut längre för ambulansen att nå fram än det gjorde 2009. Det är ett tecken på att organisationen inte fungerar som den ska – men också att tillräckliga resurser inte är för handen. Även inom förlossningssjukvården har flera stora landsting/regioner som och inte klarat av att hålla verksamheten på en tillräcklig standard. Tidsbristen inom vården får konsekvenser. Antalet anmälda fall av allvarliga skador eller händelse med risk för allvarliga skador har ökat med . Vi behöver utveckla en sjukvård där patienter känner trygghet och där personalen kan utföra sitt jobb på ett säkert sätt. En god arbetsmiljö är också en förutsättning för att vården ska vara en attraktiv arbetsplats där medarbetare stannar kvar och utvecklas. Sjukvården är en framtidssektor för . De omedelbara vårdbehoven ökar och måste tillgodoses som en säker och högkvalitativ utveckling måste tryggas. Då krävs det mer personal med hög kompetens som vill verka inom vården. Vi avsätter till sjukvården i en riktad satsning för att ge mer tid för vård och höja kvaliteten genom att öka personalstyrkan. En välfungerande vård för äldre Att säkerställa en god vård och omsorg av våra äldre av hög kvalitet är en av de stora välfärdsutmaningarna för . Allt fler blir allt äldre och andelen äldre i befolkningen kommer att öka under . Det är i grunden något positivt och en fantastisk framgång för vårt välfärdssamhälle. sker en snabb utveckling av nya behandlingsmetoder och effektivare läkemedel i hela sjukvården. I takt med medicinska framsteg ökar människornas rättmätiga förväntningar och krav på att ta del av vad den bästa sjukvården har att erbjuda. Utmaningarna och behovet av planering är mycket stora och omfattande. Det handlar om att hålla hög kvalitet och kompetens i verksamheten som vi möter ökade behov av resurser och utbildad personal. Kvaliteten i vården och omsorgen om de äldre ska vara så hög att de inte blir beroende av att deras barn går ner i arbetstid för att hjälpa till. Ett mycket stort problem i sjukvården, där det på många håll krävs förbättringar, är hanteringen av svårt sjuka äldre patienter som ofta skickas fram och tillbaka mellan sin bostad, primärvården, akutmottagningen och sjukhusets vårdavdelningar. Det är inte en vård som på ett bra sätt är anpassad till äldre människors behov, och det är ingen kostnadseffektiv vård. Kommuner och landsting bör gemensamt utveckla samarbete och organisation för vården av äldre där primärvård, socialtjänst och slutenvård skapar gemensamma rutiner för att bättre ta hand om mycket gamla och multisjuka patienter. Olika lösningar för att kraftigt minska eller helt komma bort från återkommande akutbesök på sjukhus kommer att innebära minskade kostnader för samhället och minskat lidande för den enskilde. Det kan exempelvis handla om att sjukvården gör hembesök, att det finns möjligheter till direktinläggning av äldre patienter eller att det finns äldrevårdsöverläkare i landstingen. Även behovet av specialistutbildad personal såsom äldresjuksköterskor bör tillgodoses. Sådana insatser skulle också avlasta äldreomsorgen. Vården av de äldre måste tydligare utformas efter deras behov. I vår riktade satsning för att höja kvaliteten och kompetensen inom vården ökar vi personalstyrkan i vården. Särskilt fokus ska ligga på en sjukvård som utformas efter de äldres behov. Det inbegriper en särskild satsning på att systematiskt samordna äldresjukvården. 1.3 Ökat patientinflytande genom patientkontrakt God tillgänglighet i hälso- och sjukvården är en prioriterad fråga. Köer och väntetider är besvärande för patienten och dyrt för samhället. Bristen på exakta besked är ibland lika besvärligt som väntan i sig. Att inte veta när en behandling ska genomföras är frustrerande för patienten och skapar missnöje med vården. Det har gått den nationella vårdgarantin infördes () som en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen och Kommuner och Landsting (SKL). Vårdgarantin anger inom vilken tid vården ska ges. lanserade den borgerliga regeringen den så kallade kömiljarden för att ge ett ekonomiskt incitament för landstingen att uppfylla vårdgarantin. Om tillräckligt många patienter fick vård inom vårdgarantins ramar fick del av kömiljarden. Konstruktionen av kömiljarden inbjöd dock till fiffel med siffrorna. För att kunna nå regeringens mål flyttade en del landsting över väntande patienter till en annan kö för passivt (frivilligt) väntande, som inte räknades med i underlaget för att landstingen skulle få del av kömiljarden. I verkligheten hade många av patienterna i den passiva kön inte alls bett om att få vänta med ingreppet. har även andra problem med kömiljarden och vårdgarantin framkommit. Läkare har pekat på att sjukhusen prioriterar yngre och friskare patienter på bekostnad av kroniskt sjuka. Orsaken är att landstingen vill få del av kömiljarden och då räknas nybesök men inte återbesök. Erfarenheterna av vårdgarantin och kömiljarden visar på betydelsen av att stimulanspengar fokuserar på rätt sak, det vill säga patientens möjlighet att få vård inom garanterad tid och vårdgivarens ansvar att se till att detta blir möjligt. Incitamenten för landstingen ska mäta hela vårdkedjan och bör utformas så att det ska löna sig att hjälpa patienter snabbt – inte flytta runt dem mellan olika statistiska kolumner. har i en studie visat att felprioriteringarna inte bara handlar om att återbesök prioriteras bort på grund av kömiljarden utan att problemen är mer utbredda än så och finns även inom undersökning och diagnostik. Det innebär att patienter får vänta för länge på sin diagnos. Patienter i alla åldrar och samhällsgrupper drabbas, men de mest drabbade är alltjämt patienter med komplexa och tidskrävande diagnoser. Ett problem med dagens vårdgaranti är att det är väntetiden vid varje undersökning/besök/behandling som regleras och inte patientens sammanlagda väntetid. För individen är det viktigt att den sammanlagda väntetiden i vården blir dels kort och dels förutsägbar så att det är möjligt att planera in undersökningstillfällen när det passar patienten. Vi föreslår att ett system införs med patientkontrakt som omfattar alla delar i hälso- och sjukvården: besök, undersökningar, röntgen, remisser.