ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Fi244 · 2013-10-02 00:00:00 — Gemensamma resurser till välfärd ska gå till välfärd – inte till aktieägares vinstuttag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en skärpt lagstiftning för att säkra att kvaliteten i välfärden sätts före vinstintresse hos ägarna. finns exempel på att privata företag inom välfärden tummar på kvaliteten för att kunna göra stora vinster, till exempel genom en lägre personaltäthet på privata äldreboenden. Det är oacceptabelt. Gemensamma resurser för välfärd ska gå till välfärd – inte till aktieägares vinstuttag. Vinstintresset ska inte vara styrande i välfärden. rapporterades det om allvarliga missförhållanden på det privata vårdboendet huset, som drivs av Attendo, i . Missförhållandena och kvalitetsbristerna var så allvarliga att både och tvingades lägga ett skyddsombudsstopp på arbetsplatsen. rapporterades det om hur Attendos ägare plockade ut miljardbelopp ur bolaget. För att motverka att vinstintresset sätts före kvaliteten och för att upprätthålla välfärdssektorns framtida legitimitet krävs att riskkapitalisters och andra aktörers möjligheter att plocka ut privata vinster, och göra andra former av värdeöverföringar från välfärdssektorn, avsevärt begränsas. Den främsta kvalitetsfaktorn är personalen och dess kompetens. Därför ska det ställas krav på bemanning, personalkostnader eller andra kvalitetsrelaterade kostnader i välfärden, så att de inte kan vara väsentligt lägre i privata verksamheter än i motsvarande och landstingskommunal verksamhet. Det är viktigt med nationella kvalitetslagar som ger ordning och reda i välfärden för att förbättra kvaliteten och avsevärt begränsa vinsterna.
mot · H102Fi246 · 2013-10-02 00:00:00 — Insättningsgarantins täckningsbelopp i svenska kronor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att insättningsgarantins täckningsbelopp ska anges i svenska kronor. Insättningsgarantin infördes i och baseras på ett EG-direktiv1. Direktivets regler införlivades i svensk rätt genom lagen (1995:1571) om insättningsgaranti. Det maximala ersättningsbeloppet som kan betalas ut till en insättare är motsvarande . Vid beräkning av ersättningen räknas beloppet i euro om till svenska kronor enligt den valutakurs som gällde dagen för ersättningsrättens inträde. Enligt den ursprungliga versionen av lagen angavs garantins täckningsbelopp i svenska kronor. Genom efterföljande ändringar var beloppet angivet i både svenska kronor och euro och därefter, enligt den nu gällande lydelsen, enbart i euro. folkomröstade om euron skulle införas som valuta. Det svenska folket röstade för att behålla den svenska kronan. röstade nej till euro, medan röstade ja till euro. Ett mycket klart nej till euro från det svenska folket! har förespråkat att täckningsbeloppet borde anges i svenska kronor för att säkerställa att insättare vet vilket belopp som omfattas av insättningsgarantin. Om täckningsbeloppet angavs enbart i svenska kronor, är det emellertid nödvändigt att öka beloppet kraftigt för att ta höjd för eventuella valutafluktuationer enligt . Att euron fluktuerar kraftigt ser man om man följer valutakursen till svenska kronor . Kursen har under dessa år pendlat mellan ca /euro som lägst och som högst ca /euro. Detta innebär i praktiken att insättningsgarantins täckningsbelopp har pendlat med ca om gällt . Något som utan tvekan ger upphov till en stor osäkerhet och otrygghet för spararna. När regeringen införde dagens nu gällande lydelse var kritisk till förslaget i sitt remissvar där uttryckte följande. Direktivets utformning är olycklig eftersom det begränsar möjligheterna för länder utanför euroområdet att formulera ett tydligt och säkert konsumentskydd för sina insättare. Direktivet ger möjlighet att fastställa ett ersättningsbelopp i svenska kronor, men beloppet måste justeras över tiden för att leva upp till direktivets krav på att ersättningsbeloppet ska motsvara . anser att regelbundna justeringar i ersättningsnivån vid vissa givna och på förhand kommunicerade tidpunkter är mer tilltalande än att uttrycka ersättningsbeloppet direkt i euro. Jag delar uppfattning och anser att även resultatet av folkomröstningen att inte införa euro skall respekteras och menar därmed att insättningsgarantins täckningsbelopp skall anges i svenska kronor för att säkerställa att insättare vet vilket belopp som omfattas av insättningsgarantin. och rådets direktiv /19/EG av om system för garanti av insättningar.
mot · H102Fi249 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om övervältringseffekter på kommunerna. De infrastruktursatsningar som görs i landet är ett statligt ansvar som kommuner och landsting varit med om att ta ansvar för genom medfinansiering. Kommunallagen har skrivits om i syfte att skapa möjlighet till medfinansieringar av infrastruktursatsningar. Resultatet av denna förändring har inneburit en övervältring av kostnader på kommunerna. Sänkning av a-kassan och utförsäkringen i sjukförsäkringen samt den höga ungdomsarbetslösheten har också blivit ett tungt ansvar för kommunerna vad gäller ökade kostnader för försörjningsstöd. Kommunernas viktigaste uppdrag är vård, skola och omsorg. Men de övervältringseffekter på kommunerna som blir av uteblivna eller förändrade statliga åtaganden minskar finansieringsmöjligheterna av kommunernas kärnverksamheter. Det innebär att allt fler kommuner måste höja kommunalskatten. Med de jobbskatteavdrag som genomförts och med de skattehöjningar som kommunerna tvingats göra genomförs en platt skatt i landet. En översyn bör göras av de övervältringseffekter på kommunerna som sker vid förändringar av statliga åtaganden.
mot · H102Fi250 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av AP-fondernas placeringspolicy. AP-fonderna har det viktiga uppdraget att förvalta och förmera vårt samlade pensionskapital. byggde placeringar på långsiktighet och utveckling av samhälleliga nyttigheter. har placeringsrutiner mer inriktats på kortsiktig vinstmaximering. Detta kan strida mot de värden som både pensionärer och vårt samhälle i övrigt anser är väsentliga. Exempelvis äger flera AP-fonder aktier i den amerikanska butikskedjan som fått kritik för antifacklig verksamhet. Bolaget är på grund av detta svartlistat av norska oljefonden. personalpolitik bygger på vägran att ha någon som helst kontakt med fackföreningar, och de som vågar organisera sig riskerar att bli uppsagda. Det kan inte anses rimligt att svenska pensionsmedel satsas i denna typ av verksamheter. Vi föreslår därför att för regeringen tillkännager att placeringspolicyn bör ses över.
mot · H102Fi253 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kontanthantering i samband med sedelbyte. Hot, våld och rån inom affärer och butiker är ett allvarligt arbetsmiljöproblem som drabbar många anställda inom handeln. Rån är rent ekonomiskt skadligt för samhället men värre är givetvis det lidande de utsatta drabbas av. Priset för rånen, beroende av dagens kontanthantering, betalas till stor del av oskyddade, ensamarbetande kassörskor. Det är något vi aldrig kan acceptera! Ju mer lättåtkomliga kontanter som finns ute i butikerna, ju fler blir rånen. Det bekräftas av brottsstatistiken som visar att butiksrånen nu ökar och det gör det än mer angeläget att ta nya krafttag. så rånades mer än två butiker och särskilt alarmerande är den kraftiga ökningen av grova rån där vapen använts. Både och kräver att bankerna tar ett större ansvar för kontanthanteringen. Det finns ingen logik i att diskutera hur man med skottsäkra västar i bepansrade fordon ska hantera kontanter och låta bli att tala om butikspersonal, som sitter helt oskyddat och dessutom arbetar på tider då flest rån begås. Parterna i branschen ser ökade risker med det förestående sedelbytet där alla sedlar och mynt ska bytas ut . Det kommer att innebära betydligt större kontantmängd än vanligt ute i butikskassorna och därmed större rånrisk. Bankerna flyttar över risk och ansvar till kassörskorna i butikerna. Regeringen bör återkomma till med förslag om hur bankerna ska ta ett större ansvar för kontanthanteringen i samband med sedelbytet.
mot · H102Fi255 · 2013-10-02 00:00:00 — Förbud för AP-fonderna att investera i vapenindustrin tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att AP-fonderna inte ska tillåtas att investera i vapenindustrin. AP-fonderna, som förvaltar våra gemensamma pensioner, har både etik- och miljöregler för vilka företag man investerar i. Sedan reglerna infördes har de uppdaterats och förfinats allt mer, vilket vi tycker är bra. Det finns till exempel riktlinjer om att placeringar inte ska göras i verksamhet som är involverad i barnarbete, att seriösa affärsmetoder ska respekteras (det vill säga inte involveras i mutor etcetera) och att placeringar ska göras i enlighet med de mänskliga rättigheterna enligt FN:s definition. Vi anser att dessa riktlinjer för god etik- och miljöplacering också måste innehålla riktlinjer om förbud mot att placera i vapenindustrin, bland annat klustervapen. Det kan inte vara rimligt att våra gemensamma pensionspengar ska användas för att tjäna pengar på försäljning av klustervapen och andra vapen. Jag anser inte att det kan anses vara i enlighet med god etik och moral och det borde därför vara förbjudet. Första–Fjärde AP-fondens etikråd har beslutat att fondernas pengar inte ska investeras i företag på grund av deras produktion av bland annat klustervapen, vilket är bra. Om AP-fonderna tar detta beslut så bör det ju inte vara svårt att också tydligt helt ta avstånd från vapenindustrin när det gäller AP-fondernas investeringspolicy. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102Fi258 · 2013-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1: Anslagsförslag 2014 för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Avvikelse från regeringen (V) Effekter av höjda sociala avgifter för unga Nytt: Effekter av höjda sociala avgifter för unga Under föregående mandatperiod sänkte regeringen arbetsgivaravgifterna för företag som har anställda i en viss ålder. Syftet har sagts vara att skapa jobb, men utvärderingar visar att nedsättningen av socialavgifterna för personer är ineffektiv och har haft en mycket begränsad effekt på sysselsättningen. Regeringen föreslår nu ändrade regler där nedsättningen tas bort för dem som har fyllt men förstärks för dem som är . Detta förändrar inte vår syn på frågan. föreslår i stället att nedsättningen tas bort. Vår höjning av de sociala avgifterna för unga innebär ökade kostnader för de statliga myndigheterna. För att kompensera för detta anslår vi medel till de statliga myndigheterna i form av ett nytt anslag. föreslår att anslaget budgeteras till 2014.
mot · H102Fi265 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av systemet för konkurrensutsättning av offentlig verksamhet som inkluderar möjligheten att ta ut en tillsynsavgift av utförarna. Privata utförare har blivit allt vanligare inom skattefinansierade områden, som skola, vård och omsorg och fler blir de, i vissa kommuner finns inga andra alternativ kvar. De flesta företag och företagare sköter sina åtaganden väldigt väl och inom de ramar som satts upp men tyvärr dyker det upp rapporter om att även oseriösa utövare har skaffat sig lättförtjänta pengar, att de har undermålig kvalitet, att de missköter de äldre osv. När sådant fusk uppdagas får vi svar från ansvariga att vi måste förbättra kontrollen eller liknande. Frågan om hur man ska kontrollera brukar ofta landa i att kontrollen kostar pengar, skattepengar som kan användas till annat. Tid och resurser tas från det allmänna för att kontrollera privata aktörer, resurser som skulle behövas för att förbättra den offentliga servicen. Därför föreslår vi att man ser över systemet och att privata bolag som startar verksamhet inom områden som bekostas med skattemedel, åläggs att betala en särskild årlig avgift, en sorts tillsynsavgift, som motsvarar kostnaderna för en årlig kontroll.
mot · H102Fi266 · 2013-10-03 00:00:00 — Lagen om offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över lagen om offentlig upphandling utifrån bl.a. kriterier som närproducerat. är i många stycken bra för den offentliga verksamheten och för att skapa rättvisa villkor för de företag som säljer tjänster till kommuner och landsting. Lagen har dock flera områden som skulle behöva förbättras. Det är viktigt att skapa konkurrens på lika villkor gentemot privata utförare av offentligt finansierad verksamhet. kan t.ex. friskolor marknadsföra sig genom att erbjuda eleverna lokalproducerad mat. Det är något som elever och föräldrar i många fall anser vara en viktig kvalitetsfråga. Men i den offentligt drivna verksamheten får vi inte i upphandlingar ta någon hänsyn till var produkterna är producerade, trots att detta är en viktig kvalitetsfråga för våra skattebetalare. Det måste vara möjligt att i upphandling ta hänsyn till vad som är en bra affär för skattebetalarna och kunna värdera den kvalitet som närproducerade varor innebär. I dagens kan en offentlig verksamhet ställa krav på olika kvaliteter hos en produkt inklusive pris. Men vi är förbjudna att ta hänsyn till var en produkt är producerad. En konsekvens av detta blir att vi inte har möjlighet att genomföra den för miljön och skattebetalarna bästa affären utan tvingas att köpa den billigaste produkten. I många kommuner är lantbruket och den förädling som sker av lantbrukets produkter viktiga näringar och arbetsplatser för kommuninnevånarna. Det är en näring som dessutom i stor utsträckning bidrar på ett positivt sätt till landskapets utseende. För skattebetalarna i kommunen är det en mycket dålig affär att tvingas köpa dessa livsmedel från den tillverkare som har de bästa klimatförutsättningarna att odla grödorna som lantbruket producerar. riskerar på ett allvarligt sätt att gynna producenter med de bästa tillverkningsförutsättningarna på bekostnad av ett öppet landskap och arbetstillfällen i våra kommuner. Med hänvisning till ovanstående är det nödvändigt att uppmanar regeringen att se över lagen om offentlig upphandling.
mot · H102Fi267 · 2013-10-03 00:00:00 — Kollektivavtal i lagen om offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagen om offentlig upphandling. Offentlig upphandling omsätter 400–. Svenska politiker använder försiktighetsprincipen som innebär att lägst anbud får jobben, men det medför även att en hel del svart verksamhet döljs i offentlig upphandling. Fackföreningarna ser ett ökande problem med kriminell verksamhet i samband med offentligt upphandlade jobb. Fackföreningarna ser även skillnader i sociala villkor. Ett exempel är i , och i . Där hade arbetarna enligt arbetskraftskostnaderna pressar priset 2011 av en svensk arbetstagares bruttolön. Dessa tre projekt omsatte av skattebetalarnas pengar, men av arbetstagarna var skatte- eller avgiftsskyldiga i . Vi ser gärna arbetskraft från andra länder än , men inte på sämre villkor. Många arbetsgivare uppvisar en hemsk människosyn, som drabbar många av våra kamrater från andra länder, med sämre löner och kollektivavtalsförhandlade villkor som arbetstid och försäkringar m.m. Vi anser att de ska ha samma villkor som svenska arbetare och föreslår därför att lagen ändras så att löner och svenska kollektivavtal ska gälla för alla som utför arbete på den svenska arbetsmarknaden. Vi anser också att den ska driva den frågan inom EU.
mot · H102Fi268 · 2013-10-03 00:00:00 — Lagen om offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagen om offentlig upphandling utifrån bl.a. kriterier som närproducerat. Lagen om offentlig upphandling () är i många stycken bra för den offentliga verksamheten och för att skapa rättvisa villkor för de företag som säljer tjänster till kommuner och landsting. Lagen har dock flera områden som skulle behöva förbättras. Det är viktigt att skapa konkurrens på lika villkor gentemot privata utförare av offentligt finansierad verksamhet. kan t.ex. friskolor marknadsföra sig genom att erbjuda eleverna lokalproducerad mat. Det är något som elever och föräldrar i många fall anser vara en viktig kvalitetsfråga. Men i den offentligt drivna verksamheten får vi inte i upphandlingar ta någon hänsyn till var produkterna är producerade, trots att detta är en viktig kvalitetsfråga för våra skattebetalare. Det måste vara möjligt att i upphandling ta hänsyn till vad som är en bra affär för skattebetalarna och kunna värdera den kvalitet som närproducerade varor innebär. I dagens kan en offentlig verksamhet ställa krav på olika kvaliteter hos en produkt inklusive pris. Men vi är förbjudna att ta hänsyn till var en produkt är producerad. En konsekvens av detta blir att vi inte har möjlighet att genomföra den för miljön och skattebetalarna bästa affären utan tvingas att köpa den billigaste produkten. I många kommuner är lantbruket och den förädling som sker av lantbrukets produkter viktiga näringar och arbetsplatser för kommuninnevånarna. Det är en näring som dessutom i stor utsträckning bidrar på ett positivt sätt till landskapets utseende. För skattebetalarna i kommunen är det en mycket dålig affär att tvingas köpa dessa livsmedel från den tillverkare som har de bästa klimatförutsättningarna att odla grödorna som lantbruket producerar. riskerar på ett allvarligt sätt att gynna producenter med de bästa tillverkningsförutsättningarna på bekostnad av ett öppet landskap och arbetstillfällen i våra kommuner. Med hänvisning till ovanstående är det nödvändigt att uppmanar regeringen att se över lagen om offentlig upphandling.
mot · H102Fi269 · 2013-10-03 00:00:00 — Nationell strategi för sociala upphandlingar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en nationell strategi för sociala upphandlingar inom den offentliga sektorn tas fram. I upphandlar den offentliga verksamheten för . En siffra som och har tagit fram. Det är en ansenlig. Om upphandlingar sker strategiskt kan många viktiga mål uppnås. I många kommuner och landsting finns det en osäkerhet i hur man får agera i upphandlingar. Det kan vara snårigt att veta vad man får och inte får göra. undvika eventuella felaktigheter väljer många att gå den enklaste vägen, vilket innebär att man inte sätter upp krav som skulle kunna leda till sociala vinster. Genom att ställa sociala krav i upphandlingen kan man öka möjligheterna för att det offentliga ihop med det privata tar ansvar för en god kvalité i verksamheten. som det offentliga kan ställa krav på fler arbetstillfällen, överensstämmelse med sociala rättigheter och arbetstagares rättigheter, social integration och etisk handel. finns det inga juridiska hinder för att ställa krav i upphandlingen på att aktörer. bland annat ska ta på sig ett ansvar att få människor som står utanför arbetsmarknaden i jobb. I lagen om upphandling () står det: En upphandlande. myndighet får ställa särskilda sociala, miljömässiga och andra villkor för hur ett. kontrakt ska fullgöras. I kommun har det kommunala bostadsbolaget genomfört en upphandling på ett partneringavtal där entreprenörerna åtar sig att utbilda och sysselsätta människor som är arbetslösa. Det sker utan ökade kostnader så att hyresgästerna i slutändan inte drabbas av högre hyror. Upphandlingen har varit lyckosam och många entreprenörer har varit intresserade av att ställa upp. Vi vill minska osäkerheten i det offentliga i vad man får eller inte får göra när man ställer sociala krav i upphandlingar. Därför behövs en nationell strategi för hur man kan använda upphandlingsverktyg för att uppnå en god kvalité men också få fler människor i jobb. Genom att effektivt använda de 600 miljarder som det offentliga upphandlar för kan vi nå goda resultat inom det sociala området.
mot · H102Fi270 · 2013-10-02 00:00:00 — Stimulera en samhällsinriktad strategisk design tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att initiera ett utvecklingsprogram för att stimulera utvecklingen av en samhällsinriktad strategisk design för att lösa framtida utmaningar. Design förknippas traditionellt och alltför ofta enbart med utveckling av produkter eller varumärken. Det är en föråldrad syn. Det finns många definitioner av begreppet design. Stiftelsen Svensk Industridesign, SVID, säger att Design är en arbetsprocess för att utveckla lösningar på ett medvetet och innovativt sätt där både funktionella och estetiska krav ingår med utgångspunkt från brukarens behov. Design tillämpas för utveckling av varor, tjänster, processer, budskap och miljöer. Denna definition öppnar upp användnings- eller tillämpningsområdet för design till mycket bredare områden, tjänster och processer, men där fortfarande användar- eller brukarperspektivet är centralt. I i finns en verksamhet som heter och som arbetar med strategisk design. Med det menas att man applicerar några av den traditionella designens principer på stora samhällsutmaningar och system som utbildning, hälso- och sjukvård, åldrande befolkning och klimatomställning. Man närmar sig och definierar problemen på ett annorlunda sätt eller utifrån ett annat perspektiv, identifierar möjliga framkomstvägar och åtgärder och kan på så sätt bidra med andra, kanske mer kompletta och uthålliga lösningar för att lösa problemen. är ett spännande initiativ inom ramen för Sitra, the , för att utveckla en strategisk design för att re-examine, re-think and re-design the systems we´ve inhereted from the past. Det som är utmärkande för design och designer är att de är bra på att finna nya modeller, perspektiv, arbetssätt, modeller och lösningar. Samhället borde utnyttja denna kompetens bättre. Och också fråga sig hur vi kan använda designen för att möta större och mindre samhällsutmaningar, finna innovativa lösningar och höja kvaliteten på olika tjänster.
mot · H102Fi272 · 2013-10-03 00:00:00 — En kvotplikt på biobränsle som leder till utveckling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade ambitioner för kvotplikten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om övergångsregler för att säkerställa utvecklingen av biodrivmedel med högre miljökvalitet. Regeringen är långt ifrån att nå sitt mål om en fossiloberoende fordonsflotta; det kommer att krävas flera steg för att närma sig målet. Ett steg på vägen är regeringens förslag om kvotplikt på biodrivmedel, men tyvärr är ambitionerna inte tillräckliga. För att efterfrågan ska öka och investeringar ska vara lönsamma för industrin måste politiken våga mer. Den nivå som regeringen anger för kvotplikten i budgetpropositionen är alldeles för låg för att det ska vara värt för industrin att produktutveckla. Politiken kan med rätt beslut driva utvecklingen, om regelverket utvecklas i takt med tekniken och marknaden. Men i det tempo som regeringen jobbar kommer inte målet med en fossilfri fordonstrafik 2030 att nås. Drivmedelsbolag behöver incitament för att fortsätta investera i produktion av förnybara drivmedel och planera framåt. Regeringens förslag räcker inte till. Marknaden har sprungit om regeringen som ligger i bakvattnet. Det är viktigt att de uppsatta reglerna medför en utmaning och leder till utveckling både för att kunna nå målet om fossilfri fordonsflotta och för att utveckla nya arbetstillfällen i en industri som har möjlighet att växa. Den inhemskt producerade etanolen har hög kvalitet ur miljösynpunkt. För att kunna växa och utvecklas är det viktigt att vi har spelregler som ger en långsiktighet och trygghet för att kunna investera i ytterligare utveckling. Regeringen bör därför se till att bevaka intresset för de biodrivmedel som har högre kvalitet miljömässigt, och besluta om övergångsregler som gäller fram tills EU-direktivet om skärpt minimikrav på etanolens CO2-reduktion till börjar gälla . Annars riskerar de drivmedel med bättre miljökvalitet att utkonkurreras, och därmed leda till en lägre måluppfyllelse och dessutom hota utvecklingen av arbetstillfällen och ytterligare förbättrad kvalitet.