mot · H102MJ492 · 2013-10-03 00:00:00 — Odling av blåmusslor har visat sig vara mycket effektiv både ur ekologisk och ur ekonomisk synvinkel för att minska övergödningen eftersom musslorna binder näringsämnen effektivt. Försöksverksamhet har genomförts i stor skala. Vi vill föreslå ett system där musselodlare ersätts för sin miljöinsats på samma sätt som odling av fångstgrödor på land. Även odling av andra organismer i syfte att binda näringsämnen ska få ersättning. testas odling med sjöpungar. Förslaget finns med i förslag till nationell åtgärdsplan plan för att klara Helcom-uppgörelsen.26 menar att vid en skörd av ett ton blåmusslor kan kväve och 0,6–0,fosfor kan avlägsnas. Denna typ av åtgärder för att minska övergödningen är troligen mest effektiv i . Försök i har inte varit lika framgångsrika. Stödet ska vara tidsbegränsat och avsikten är att utgöra en initial stimulans till något som vi anser bör vara lönsamt . bör få i uppdrag att utreda formerna för ett system där musselodlare och andra ersätts för sina insatser att binda näringsämnen. Naturgödsel blir en mer och mer eftertraktad produkt. Behovet av biogas är stort och vi saknar en sammanhållen biogaspolitik från regeringen. Vi ställer oss bakom flera av de åtgärder regeringen beslutat om , t.ex. den förändring av reglerna i landsbygdsprogrammet som förhoppningsvis ska öka ansökningar och projekten. Men vi saknar statliga mål för produktion och användning av biogas. Det behövs också mer stabila och långsiktiga incitament som underlättar investeringar. När naturgödsel rötas bildas en flytande gödselprodukt som har samma gödslande effekt som naturgödsel men som läcker väsentligt mindre kväve och fosfor till omgivande vattendrag. Att stimulera till biogasproduktion är med andra ord också en åtgärd för minskad övergödning och mycket viktigt i kustområdena. Vi behöver bygga ut biogasproduktionen kraftigt. Till det behövs en övergripande plan för hur staten, regioner och kommuner ska kunna samarbete och hur företag ska kunna utvecklas och testa innovationer och pilotprojekt. har presenterat en biogasstrategi27 med flera kraftfulla förslag, vilka regeringen valt att inte använda. Ett av förslagen i plan är en metagasreduceringsersättning som innebär att en lantbrukare som producerar biogas och återvinner energin alt. producerar fordonsgas från företagets naturgödselproduktion får en ersättning för den metangasavgång som förhindrats. Vi menar att förslaget skulle vara en kraftfull åtgärd för att öka biogasproduktionen i , minska jordbrukets klimatpåverkan och stärka mervärdet av svensk livsmedelsproduktion. Detta har vi föreslagit i vår utgiftsområdesmotion för utgiftsområde 23. Problemet är att biogasen nu riskerar att tappa mark som fordonsbränsle på grund av att produktionen inte kan öka. Det rimmar illa med mål om en fossiloberoende fordonsflotta 2030. Många fordonstillverkare, taxibolag, bussbolag och privatbilister väntar på ökad tillgång på biogas. Då måste förutsättningar skapas för att få till stånd en snabbt ökad produktion. Också lantbrukets investeringsvilja hämmas. Med tydligare signaler om framtiden skulle landsbygdsföretags intresse för investeringarna öka, vilket både ger ökad lönsamhet för lantbruket och ökad produktion av förnybar energi. klimatmål närmare sig snabbt. Därför är det bråttom. Vi menar att regeringen ska presentera en tvärsektoriell biogasstrategi för senast i början på nästa riksdagsår. Levande sjöar och vattendrag (nr 8) Rent vatten är en av våra viktigaste ekosystemtjänster. av vårt dricksvatten tas från ytvatten. Men fortfarande saknar många ytvattentäkter skydd i form av vattenskyddsområde. Arbetet pågår med att skydda dricksvattentäkter men mycket återstår. Ett problem är att många kommuner saknar vattenförsörjningsplaner. EU:s vattendirektiv är i implementerat genom vattenförvaltningsförordningen. Den statusklassning som gjorts enligt förordningen visar att av sjöarna och av vattendragen behöver åtgärdas för att uppnå god ekologisk status. Om vattenförsörjningen försämras kan det leda till stora kostnader för samhället. De flesta kommunala vattentäkterna bör få ett skydd. Vi anser att arbetet med att skydda vattentäkterna måste intensifieras genom en förändrad prioritering hos de statliga myndigheter som har ansvaret. Påverkan från avloppsvatten ökar i i högexploaterade områden. På många platser har kommunerna tagit för lätt på riskerna med att avloppsvatten tränger in i dricksvattnet. I orsakades en sjukdomsspridning av en enda felkopplad avloppskälla. I fjällområdet i har den snabba expansionen lett till problem. I strandnära lägen, t.ex. längs , har bebyggelsen med enskilda avlopp och vattentäkter växt från stranden och uppåt sluttningar, vilket lett till att avlopp från nyare hus trängt in i de äldre strandnära husens brunnar. Vi tror att detta är ett kommande stort problem och ansvaret ligger hos kommuner men bör få en uppgift att följa utvecklingen och tidigt ge kommuner stöd och möjlighet att dela med sig av erfarenheter av problem med vattenförsörjning på grund av snabb exploatering. Det finns ca 400 000 undermåliga enskilda avlopp i vårt land. I praktiken strider dessa avlopp mot lagen. Lagöverträdelserna förekommer framför allt i sommarhusområden längs våra kuster. Utsläpp av avloppsvatten som inte är tillräckligt renat från fosfor och kväve bidrar till övergödningen. Regeringen har tidigare haft sin tilltro till att ROT-arbete skulle kunna öka takten för att åtgärda problematiken. Det finns inga uppgifter på att så sker . Regeringen bör återkomma med hur den avser att arbeta för att minska den bristande tillsyn av enskilda avlopp som förekommer i vissa kommuner. Det bör även ses över om högre krav kan ställas på enskilda husägare att åtgärda bristfälliga enskilda avlopp. Biologisk mångfald i vattendrag Många rödlistade arter finns i våra vattendrag. Tillståndet för dessa har förbättrats något, men för vissa arter är situationen fortfarande mycket oroande: flodkräfta, storröding och ål bedöms som akut hotade. Vi anser att myndigheternas arbete och insatser i frågor om biologisk mångfald i rinnande vattendrag bör samordnas. Det är mycket viktigt att öka samordningen och samverkan i dessa frågor. Bakgrunden är att ansvaret för frågor om vatten och biologisk mångfald berör flera riksdagsutskott och finns på flera departement och myndigheter. Ansvaret för dessa frågor bör innehas av de myndigheter som har ansvaret för att uppnå miljömålet Levande sjöar och vattendrag. betalar kraftbolagen en bygdeavgift och en fiskeavgift. De används till att minska skador och till allmänna ändamål i närområdet och till åtgärder för att bevara och återskapa den biologiska mångfalden i vattendragen. Kraftbolagen har också krav på sig i sina tillstånd för åtgärder för fisk. Vi menar att kraftbolagen trots detta i stort sett saknar motivation för att arbeta med att återställa och förstärka den biologiska mångfalden. Det finns behov av fortsatta och förstärkta insatser från verksamhetsutövarna för att bevara och återskapa den biologiska mångfalden i vattendragen. Vi anser att det behövs en analys om fiskeavgifterna ska kunna användas på annat sätt än vad som angetts i vattendomarna. De företag som ansvarar för vattenreglering bör åläggas att anlägga fiskvandringsvägar för att bevara eller återställa den biologiska mångfalden. finns det behov av fortsatta och förstärkta insatser från verksamhetsutövarna för att bevara och återskapa den biologiska mångfalden i vattendragen. Regeringen bör särskilt pröva möjligheten att införa ett generellt krav på fungerande omlöp för upp- och nedströms vandring av fisk vid kraftverk och dammar. Det finns ingen helhetsbild av vilka resultat som statens insatser för biologisk mångfald i rinnande vatten har och vilka mål som har nåtts. En uppskattning är att över hälften av de mest skyddsvärda vattendragen som skulle ha restaurerats inom ramen för miljömål återstår att åtgärda. Vi anser därför att uppföljningen av insatser för restaurering av vattendrag och fiskevård måste bli bättre och att regeringen ska se till att så ske. Grundvatten av god kvalitet (nr 9) Utvecklingen av kvaliteten på grundvattnet är mycket oklar. Detta menar vi är allvarligt eftersom grundvatten av god kvalitet är en grundläggande förutsättning för hela vår välfärd. Övervakningen är inte tillräckligt heltäckande för att följa måluppfyllelsen av miljömålet och den kan inte sägas uppfylla kraven i EU:s vattendirektiv. geologiska undersökning har i uppdrag att bevaka grundvattenkvaliteten. SGU har på uppdrag av regeringen föreslagit en ny bättre vattenövervakning.28 SGU menar också att en lagreglering av råvattenprovtagning vid allmänna vattentäkter är nödvändig för att övervakningen ska fungera. Vi menar att regeringen ska säkerställa att ett nytt mer heltäckande övervakningsprogram ska genomföras och att regeringen bör återkomma till med lagregler om råvattenprovtagning vid allmänna vattentäkter. Förekomsten av bekämpningsmedel är en av de vanligaste orsakerna till dålig kvalitet på vatten. Bekämpningsmedel från jordbruket påträffas i hela landet men främst i jordbruk- och befolkningstäta områden i . Det ekonomiska styrmedlet som påverkar användningen av bekämpningsmedel är skatten på bekämpningsmedel. Skatten höjdes senaste gången 2003 och har varit oförändrad på per kilo aktiv substans. För att ett ekonomiskt styrmedel ska upprätthålla sin styrande effekt bör det regleras med KPI på samma sätt som för skatten på koldioxid. utredningstjänst29 har på vårt uppdrag beräknat vad avgiften skulle vara om den höjdes med KPI och kommit fram till att skatten i så fall bör höjas till per kilo verksam substans. Vi anser att regeringen bör återkomma till med ett lagförslag där skatten på bekämpningsmedel regleras med KPI på samma sätt som skatten på koldioxid. Detta bör ge regeringen till känna. Också ökad ekologisk odling innebär minskade mängder bekämpningsmedel. Vi socialdemokrater har som mål att öka den odlade markens andel till . Detta ska ske bl.a. genom ökad offentlig upphandling. Bevarande av naturgrustillgångarna är en förutsättning för att vi i ska kunna behålla en hållbar dricksvattenförsörjning. Naturgrusavlagringarna är våra viktigaste grundvattenmagasin. Det tidigare delmålet på ett maximalt uttag av uppfylldes inte då uttaget låg kring , enligt bedömning. Skatten på naturgrus är det viktigaste styrmedlet för att se till att användningen av krossat berg inte blir dyrare. har i utvärderingar visat att skatten är för låg för att utjämna skillnaderna i produktionskostnader mellan grus- och bergtäkter.30 Vi menar att regeringen bör återkomma till med ett förslag på höjning av skatten på naturgrus som utjämnar dessa skillnader. Svenska ytvattentäkter kan inte omfattas av så kallat riksintresse. Vi socialdemokrater anser att våra viktigaste ytvattentäkter, till exempel , , och , ska kunna skyddas som riksintresse. När riksintressen står mot varandra måste en diskussion föras i samförstånd för att väga riksintressen mot varandra. ansåg inte att den hade underlag att föreslå ett riksintresse enligt 3 kap. för ytvattentäkter. Men frågan har diskuterats sedan 199531 och miljömålspropositionen 2005 föreslog ett riksintresse. har i ett flertal skrivelser klargjort behovet. Vi menar att regeringen har underlag för att lägga ett färdigt förslag. Vår tillgång på bra dricksvatten påverkas också av klimatförändringarna.32 Ökade halter av humusämnen (små mikroskopiska nerbrutna växtdelar) påverkar dricksvattenkvaliteten genom att det blir svårt att rena och kan leda mikrobiologisk tillväxt i dricksvattennätet. Vattenfärgen har redan ökat (enligt utredningen) i och i norra . Enligt Klimat- och sårbarhetsutredningen blir konsekvenserna i ett försämrat klimat avsevärda. Hälften av vattenförsörjning kommer från ytvatten. Eftersom vattenkvaliten i är bra är reningsanläggningarna enkla. Klimatförändringarna innebär ökad nederbörd, vilket leder till översvämningar och avbrott av vattenförsörjningen. Regnvatten, dagvatten, översvämmade avlopp riskerar att tränga in i brunnar, i yt- och grundvattentäkter, risken för vattenburen smitta genom encelliga parasiter (t.ex. amöbor) och virus kommer sannolikt att öka pga. temperaturökningarna och även om större delen av beräknas få ökade regnmängder så finns det ett område i sydvästra som kommer att få problem med vattenbrist. Också på de ställen där vattentäkter förstörts på grund av inträngning av vatten drabbas. Vi menar att sårbarheten på grund av klimatförändringarna i större utsträckning måste analyseras av kommunerna. Vattentäkter bör skyddas, med vattenskyddsområden i större utsträckning . Det mikrobiologiska skyddet, rutiner, rening etc. behöver ses över. En möjlighet är UV-rening. I behövs åtgärder för att klarar minskad vattentillgång. Kommunerna behöver också se över om ledningssystem klarar påfrestningarna. Hav i balans samt levande kust och skärgård (nr 10) är som känsligt bräckvattenhav, en unik miljö som vi har ett stort ansvar inför kommande generationer att bevara. Tyvärr ser vi stora problem med ekosystem i obalans och döda bottnar. Det krävs kraftfulla politiska insatser och alla länder runt måste ta sitt fulla ansvar för att förbättra havsmiljön. Arbetet för att rädda kommer att ta och måste få fortsatt prioritet. Mer om detta redogör vi för under miljömålet Ingen övergödning. Tungmetaller från industriutsläpp ligger sedan drygt ett århundrade lagrade i och Västerhavets bottensediment. De är potentiella miljöhot, men anses enligt expertisen göra minst skada om de får ligga kvar som de är, orörda. Användningen av giftiga båtbottenfärger har minskat men inte i den takt som förväntats efter EU:s arbete med biociddirektivet. De gifter som förhindrar att havstulpaner och alger växer på båtbottnarna sprider sig till havslevande djur. Mätvärden i småbåtshamnar tyder på att giftiga färger fortfarande används. Tillämpningen av lagen behöver förbättras. dumpas sopor i världens hav – mycket är plast. Vattenlevande organismer skadas och våra kuster skräpas ner. Bara i slängs sopor direkt i havet. Av dessa spolas iland på den svenska . Djur och fiskar trasslar in sig eller äter plastskräpet, hormonstörande eller cancerframkallande ämnen sprids till miljön från platsen. Små mikroskopiska plastpartiklar som uppkommit genom att platsen brutits ner av solljuset och genom slitning och nötning finns i vattnet. De tas upp av organismer och fiskar och sprids i livsmedelskedjan till oss människor. Skattebetalarna i de svenska kommunerna drabbas av stora kostnader för att städa kuststräckorna på grund av ett internationellt problem. Mottagningsanordningar i hamnarna där t.ex. fiskefartyg gratis kan lämna in plastavfall som de får i näten för att förhindra att plasten dumpas i havet igen, är viktiga. Regeringen måste ta ett helhetsansvar och lyfta den här frågan och driva den i internationella konventioner. Målet måste vara att stoppa dumpningen av plast både från fartyg och från land. I finns 261 kända vrak som är identifierade som potentiella miljöhot, 20 ligger nära den svenska kusten. Fler kan finnas och vi anser att det brådskar med inventeringen av gamla oljeläckande vrak. Att tömma dem på olja kan bli mycket kostsamt men det kan också konsekvenserna av en förorenad kust. Regeringen kartlägger nu problemet men vi anser att arbetet med åtgärder måste börja . En handlingsplan bör upprättas med olika steg , geografiskt läge och riskklass. Vi måste sluta att använda havet som en avfallsplats. Ett förbud mot att släppa ut orenat latrin- och toalettavfall från fritidsbåtar har införts. Förbudet planeras träda ikraft i särskilt känsliga områden som , , , samt sjöar och inre vattendrag. ska förbudet vara infört även i resten av landet (och ). Men passagerarfärjorna i , och tillåts fortfarande släppa ut sitt avloppsvatten. Vi menar att förbudet bör utökas till att gälla även passagerarfartyg. Det finns en överenskommelse mellan och ett antal rederier om att avfallet ska lämnas i land men den gäller främst den ordinarie färjetrafiken mellan och , och inte de stora kryssningsfartygen. För att full effekt ska nås av förbudet mot utsläpp av toalettavfall bör fler hamnar kunna erbjuda avfallshantering. Sjöfarten är en viktig del i transportsystemet. Vi menar att utsläppskrav på internationell sjöfart bör ingå som en del i en framtida klimatöverenskommelse. Regeringen bör arbeta för en internationell överenskommelse så att sjöfart och flygtrafik bär sina miljökostnader. finns det ca 200 000 äldre tvåtaktsmotorer i bruk. De stora utsläppen från dessa påverkar livet i haven. Stora mängder giftiga kolväten går direkt ut i vattnet. Full gas med en tvåtaktsmotor på 70 hk i innebär att bensin släpps ut i havet. släpper en motor på 70–80 hk ut ett badkar med oanvänd bensin. finns moderna tvåtaktsmotorer med lägre utsläpp och regeringen bör återkomma till med förslag till stimulansåtgärder och regelverk i syfte att fasa ut användningen av äldre och miljöpåverkande tvåtaktsmotorer i våra havsområden, sjöar och vattendrag. Myllrande våtmarker (nr 11) Målet är svårt att nå till 2020. Få arter och naturtyper som är kopplade till art- och habitatdirektivet har nått gynnsam bevarandestatus. Tre miljoner hektar våtmarker har förstörts i genom mänskliga aktiviteter. av de kvarvarande är opåverkade av människan. Regeringen bör presentera åtgärder för att nå miljömålet Myllrande våtmarker. Merparten av våra vattendrag finns i skogen. Ett väl fungerande vatten är en förutsättning för biologisk mångfald och också för skogens tillväxt. I och med regeringen ständiga neddragningen av anslagen för att skydda naturmiljöer så har möjligheterna att uppnå miljömålet minskat. Vi har i vår motion för utgiftsområde 20 föreslagit en förstärkning av anslaget för skydd av värdefull natur i förhållande till regeringens förslag. Det är helt avgörande att vattenhänsyn blir en större del av den skogliga planeringen. Arbetet med att t.ex. återskapa våtmarker, förbättra kantzoner och minimera körskador bör intensifieras. Miljömålsberedningens förslag till ny förordning för skogsbruket33 minskar skyddet för våra våtmarker om den införs. I förordningsförslaget finns ett förslag om att det ska vara förbjudet att utföra en skogsbruksåtgärd om den innebär en betydande negativ påverkan på en hänsynskrävande biotop. Ordet betydande innebär en tydlig försvagad miljöhänsyn jämfört med . Och det faktum att paragrafen börjar med I innebär också ett försvagande eftersom det i dagens reglers regler står i och invid. Någon förklaring till försämringen finns inte i betänkandet. Att lämna kvar träd som t.ex. ger skugga vid ett kärr är i vissa fall helt väsentligt för skyddet av biotopen i fråga, det var bakgrunden till den tidigare formuleringen i och invid. Vi menar att detta är en allvarlig försämring av miljöhänsynen som föreslagits helt utan motivering. Utvinningen av torv har ökat betydligt i. När torv utvinns drabbas den biologiska mångfalden, bundet kol som frigörs vid brytningen och eldningen påverkar klimatet. Inom EU:s system med handel av utsläppsrätter gäller torv som fossilt bränsle och betalar utsläppsrätter men övrig förbränning av torv i är befriad från energiskatt och koldioxidskatt. Levande skogar (nr 12) Den svenska skogslagstiftningen var utformad så att det skulle finnas en balans mellan det allmännas rätt att bevara värdefulla naturmiljöer och den enskildes rätt att bruka sin egen mark. För oss socialdemokrater har det alltid varit lika viktigt att bevara tillfällen till sysselsättning och inkomst från skogen, som att säkerställa att vårt naturarv bevaras till kommande generationer. Skogen ska skötas så att den långsiktigt ger god avkastning som den biologiska mångfalden behålls och hänsyn tas till andra allmänna intressen. Vi menar att denna balans nu är bruten, och detta riskerar att skada både framtidens jobb och den biologiska mångfalden. För att klara miljömålen måste den pågående markanvändningen ske med bättre hänsyn till biologisk mångfald. Vi anser att det är nödvändigt att regeringen på lämpligt sätt (utredning eller myndighetsuppdrag) utvärderar skogsvårdslagen avseende balansen mellan produktion och äganderätt å ena sidan, och miljö och allmänintresse å andra sidan. Särskilt bör utvärderas vilken effekt de ändringar som gjorts i lagen det sista decenniet fått. I denna analys borde tillämpningen av 18 § skogsvårdslagen ses över. Paragrafen handlar om vilka krav som ska gälla för avverkning i fjällnära skog. Ett uppmärksammat rättsfall visade att det finns svårigheter att tolka denna paragraf. föreslog att det i svårföryngrad skog som inte är fjällnära skog inte ska behövas tillstånd att avverka.34 Detta handlar till stor del om naturskogar och värdefulla miljöer som inte är skyddade av andra skäl. För att skydda denna skog förslog utredaren istället att det ska vara helt förbjudet att avverka om skogen har ett sådant ogynnsamt läge att återväxten inte kan tryggas. Men istället för att ta båda förslagen från utredningen tog regeringen bara bort kravet på tillstånd. Enligt 17 § skogsvårdslagen får tillstånd till avverkning i skyddsskog eller i svårföryngrad skog inte ges om avverkningen medverkar till att en miljökvalitetsnorm överträds. Regeringen gjorde bedömningen att överträdelser av miljökvalitetsnormer inte kommer att öka med anledning av att den togs bort möjligheter att vägra ge tillstånd om avverkningen medverkar till att en miljökvalitetsnorm inte uppfylls. Dessa förändringar behöver särskilt utvärderas. Miljömålsberedningen föreslår att skogens sociala värden ska föras in i 30 § skogsvårdslagen. Enmansutredaren föreslog att skogens sociala värden skulle komma in i skogsvårdslagens portalparagraf genom att lägga till och bidrar till medborgarnas välfärd.35 Båda dessa förslag är bra men behöver kompletteras med ett mer konkret innehåll. Ett förslag från Miljömålsberedningen är att får i uppdrag att tillhandahålla vägledningar och underlag för att underlätta för kommunerna att skydda mer tätortsnära skog.36 Vi menar att regeringen bör lägga ett sådant uppdrag. Diskussioner förs om så kallat kontinuitetsskogsbruk där ingen kalavverkning sker. I tidigare nämnda skogsutredning från 200637 konstateras att de allra flesta skogsbruksmodeller som kan tänkas vara aktuella faktiskt ryms inom den nuvarande lagstiftningen, men har regeringen ändrat paragraf 5, 6, 10 och 11 som alla innebär krav på skogsbrukets brukningsmetoder. Vi menar att det borde vara frivilligt/tillåtet för den som vill använda andra metoder än kalhygget att göra så och att detta måste klargöras i en översyn av lagen. Efterfrågan på den förnybara råvara som skogen ger kommer att öka, liksom användningsområdena för olika komponenter. Skogen kan bli en tillgång för att ersätta fossila ämnen. Det finns ett generellt behov av åtgärder för att öka de skogsvårdande insatser såsom röjning, gallring och återplantering. Dessa måste förbättras på ett mer konstruktivt sätt än var regeringen förmått, annars riskerar produktionen att bli mindre. Många skogsägare uppfattar t.ex. inte kraven i skogsvårdslagstiftningen som tillräckligt skarpa. Detta kan påverka återväxten. Efterfrågan på hållbart framställda produkter växer i våra stora exportnationer. finns den frivilliga hållbarhetsmärkningen FSC (). Det är ytterst viktigt att förtroendet för en sådan märkning inte urholkas. Vi står fast vid uppfattningen att en hållbarhetsmärkning av skogsprodukter även i fortsättningen ska drivas i samarbete mellan miljörörelse och skogsnäring och inte i statlig regi. Vi socialdemokrater konstaterar att regeringen misslyckats med att besluta om åtgärder som har förutsättningar att uppnå miljömålet Levande skogar. Cirka 1 800 skogslevande arter är rödlistade enligt artdatabanken.38 Detta måste tas på allvar. Mer värdefull natur måste skyddas och vi har i vår utgiftsområdesmotion föreslagit en förstärkning av anslaget för skydd av värdefull natur. Naturskog/gammelskog kan sägas vara en skog med mycket lite historisk mänsklig påverkan.