ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102So575 · 2013-09-20 00:00:00 — Regler för vid utredning av brott mot barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att alltid ska ta kontakt med polis eller åklagare vid brott mot barn innan vårdnadsinnehavare informeras i de fall där hemmet är inblandat. anmäldes 18 300 misshandelsbrott mot barn i åldern 0–. Av dessa var 3 230 mot barn 0–, vilket var en ökning . anmäldes också 2 880 våldtäkter mot barn i åldrarna 0–. Till detta tillkommer andra sexualbrott, olaga hot m.m. Enligt (Brå) är mörkertalet stort. Det är naturligtvis av stor vikt att identifiera och anmäla brott mot barn, dels för allmänheten, dels för dem som i sitt arbete kommer i kontakt med barn och ungdomar. Detta gäller inte minst som ofta har att göra med barn och ungdomar i utsatta situationer. styrs av reglerna i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), OSL, samt av regler om tystnadsplikt beroende på om det är en eller enskild verksamhet. Sekretess och tystnadsplikt är dock inget hinder för att lämna uppgifter till åklagar- eller polismyndighet vid misstanke om brott mot någon . Enligt rekommendationer bör i samråd med polis eller åklagare innan vårdnadshavaren underrättas om den misstänkte finns inom familjen. Tyvärr är det alltför detta inte sker. Detta får ofta till följd att polisutredningen förstörs innan den ens hunnit börja. Det allvarligaste är dock att det finns stor risk för att brottet mot barnet fortsätter. Detta är aldrig acceptabelt. Barnets bästa måste alltid sättas i främsta rummet. I vårt grannland är skyldig att kontakta utredande polis/åklagare innan kontakt med vårdnadshavare får ske, i de fall där hemmet är inblandat. Något liknande borde införas i .
mot · H102So576 · 2013-09-24 00:00:00 — Logopeder i hemsjukvård och rehabilitering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om logopeder i den kommunala hemsjukvården. 1 januari1992 genomfördes Ädelreformen som innebar att kommunerna fick samlat ansvar för långvarig service, vård och omsorg för äldre och handikappade. Ett ansvar som tidigare helt legat på landstingen. I socialtjänstlagen infördes skyldighet för kommuner att inrätta särskilda boendeformer, t.ex. för service och omvårdnad för människor med behov av stöd. Kommunerna fick även ett ansvar för hälso- och sjukvård exklusive läkarinsatser. Med Ädelreformen kom dessvärre logopedernas verksamhet inte att ingå i kommunernas ansvar, vilket påverkar definitionen av rehabilitering. Kommunikationssvårigheter samt problem vid ätande som t.ex. sväljstörning finns därför oftast inte med som en del vid planering och genomförande av rehabilitering. har vården förändrats. Den kommunala delen av hälso- och sjukvårdsansvar har ökat och vistelsetiden på sjukhus i samband med stroke och afasi har blivit betydligt kortare. En doktorsavhandling från har visat att det i hela landet sammantaget bara finns ca 52 heltidstjänster för logopeder riktade mot stroke och afasi. Att kunna kommunicera är för de allra flesta en central del av att vara människa. Att plötsligt förlora sin förmåga genom det verbala språket är en traumatisk händelse inte bara för den drabbade utan även för närstående. En förutsättning för god likvärdig vård och fortsatt viktig rehabilitering är att det finns en välfungerande vårdkedja mellan akutsjukhus, vårdcentraler och kommun. Grundförutsättningen för vård på lika villkor och som tillvaratar patientens rättigheter i sjukvården beror till stor del på att kunna åstadkomma en god kommunikation (et al. 2000; et al. Inom hemsjukvård för personer med långvarig sjukdom eller funktionshinder bedrivs vården av sjuksköterska, omvårdnadspersonal, arbetsterapeut, sjukgymnast under kortare eller . Logoped som en så viktig del för helheten och rehabiliteringsprocessen ingår inte. Regeringen bör se över möjligheten att logopeder anställs och ingår i den kommunala hemsjukvården och rehabilitering.
mot · H102So582 · 2013-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förstärkningar av kompetensen hos personal anställd i all verksamhet som lyder under LSS. finns det inga direkta krav på utbildning eller kompetens för de flesta som jobbar inom LSS. Enda direkta kraven som ställs är för de personer som är föreståndare för verksamheter. I övrigt är det fritt fram att anställa i princip vem som helst. Kravet i LSS om att det i övrigt ska finnas personal för en ändamålsenlig verksamhet kan även det ifrågasättas mot bakgrund av att många kommuner inte prioriterar detta område och att det saknas resurser. Vid en genomförd undersökning av Vision framgick att av socialcheferna inte anser sig ha marginaler för att bedriva LSS i enlighet med lagens krav. Det finns även anledning att ifrågasätta huruvida kontrollen av efterlevnaden verkligen fungerar när undersökningen uppvisar sådana brister. Vi upplever det som om funktionshindrade har hamnat mellan stolarna när vare sig regeringen, eller Kommuner och Landsting tar på sig ansvaret för missförhållandena. Alla som är i behov av LSS måste känna tillit till personalens kompetens och att personalen även vidareutbildas och håller sina kunskaper uppdaterade. Personalen som arbetar i direktkontakt med klienter måste känna sig bekväma i sin yrkesroll och känna att de har den kompetens och de kunskaper som krävs för att göra ett bra arbete. I annat fall riskerar vi fortlöpande larmrapporter om missförhållanden på serviceboenden och nya skandaler. Klienter inom ramen för LSS är en av de mest utsatta grupperna i och måste få känna trygghet. Något som även är av största vikt för att anhöriga ska känna sig trygga och känna förtroende för verksamheten. I syfte att stärka allmänhetens förtroende utifrån bidragsfusk är det även av särskild vikt att nationella kompetenskrav ställs. Vi anser för det första att det måste tas fram tydliga riktlinjer för kraven på kompetens hos all den personal som arbetar inom LSS. För det andra måste staten se till att uppföljning och kontroll verkligen fungerar så kommunerna inte kan smita från sitt ansvar gentemot sina medborgare. För det tredje måste det finnas en tydligare vilja att förändra och samarbetet mellan , SKL och de enskilda kommunerna måste förstärkas. Per Ramhorn (SD)
mot · H102So587 · 2013-09-23 00:00:00 — Likvärdiga möjligheter till anhörigstöd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att harmonisera anhörigstödet mellan kommunerna så att ett likvärdigt stöd kan erbjudas oavsett kommun. finns det hjälp och stöd att erhålla då man vårdar en anhörig. Anhörigstöd är viktigt för både anhöriga och samhället. För anhöriga handlar det om att få stöd och känna uppskattning för de insatser de gör för en närstående. Men det handlar även om den anhöriges behov av vila och att kunna hantera vardagen på bästa möjliga sätt. kan dock anhörigstödet se olika ut beroende på kommun, även om kommunerna tillhör samma landsting. Ur 5 kap. 10 § socialtjänstlagen: ska erbjuda stöd för att underlätta för de personer som vårdar en närstående som är långvarigt sjuk eller äldre eller som stödjer en närstående som har funktionshinder. Dock preciseras inte hur det ska gå till. till ekonomiska aspekter finns både hemvårdsbidrag och anhöriganställning. Det finns såväl vårdbidrag som närståendepenning. Det finns även olika möjligheter till avlösning, anhöriggrupper och föreläsningar såväl som möjligheter till korttidsboende m.m. Det är positivt att det finns så pass mycket hjälp som kan erbjudas. Det problem som vi däremot ser är att alla varianter och skillnader mellan kommuner kan uppfattas som både otydliga och krångliga. har tagit fram en handbok som heter till anhöriga – vägledning till kommunerna för tillämpning 5:e kapitlet 10 § i SoL. Trots detta visar till personer som vårdar eller stödjer närstående på slående skillnader mellan kommunerna vad gäller om kommunen har utvecklat och dokumenterat strategier i måldokument eller verksamhetsplaner för tillämpningen av 5 kap. 10 § SoL. Inom verksamhetsområdet äldrevård hade genomfört detta, men inom området funktionshinder . Inom individ- och familjeomsorg så få som av kommunerna. Mot bakgrund av ovanstående samt det faktum att lagen skrevs om och att det , , fortfarande inte har utformats en enhetlig möjlighet och likvärdiga möjligheter till stöd mellan kommunerna, menar vi att bör ålägga regeringen att utreda och forma ett mer likvärdigt ramverk så att samma möjligheter finns oavsett kommun. Per Ramhorn (SD)
mot · H102So593 · 2013-09-19 00:00:00 — Myndig nog att gå på Systembolaget tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att överväga en översyn av åldergränsen på Systembolaget. Att fylla och därmed bli myndig innebär per automatik en mängd rättigheter och skyldigheter i samhället. Till rättigheterna hör bland annat att kunna skuldsätta sig, teckna bindande avtal, rösta och ställa upp i politiska val, kandidera till offentliga uppdrag och väljas in i politiska församlingar. Staten anser kort sagt att man är tillräckligt vuxen att ta ansvar för sina egna handlingar och sitt eget liv. Vederbörande har även rätt att beställa alkoholhaltiga drycker på krogen. Däremot har han eller hon inte rätt att inhandla samma eller andra alkoholhaltiga drycker på Systembolaget. sänktes åldersgränsen från 21 till på Systembolaget. , sänktes myndighetsåldern till . borde det vara dags att också sänka åldersgränsen . Om staten har bestämt att man är gammal nog att ta ansvar för sitt eget liv finns det inga logiska skäl till varför alkohollagstiftningen skulle utgöra ett undantag. Regeringen bör därför överväga möjligheten att se över åldersgränsen på Systembolaget.
mot · H102So595 · 2013-09-25 00:00:00 — Stärkt skydd av patienters personliga integritet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över patientdatalagen och riktlinjer gällande tillgång till patientjournaler. Framväxten av elektronisk journalföring inom vårdsektorn har medfört att det har blivit enklare att få tillgång till patientjournaler, både för patienter och för vårdpersonal. Utvecklingen har både för- och nackdelar. Den främsta fördelen är en stärkt patientsäkerhet tack vare möjligheten att snabbare och enklare få tillgång till relevant information om patienten. Andra fördelar är en ökad kostnadseffektivitet och ökade möjligheter för patienten att dels själv få tillgång till journal, och därigenom hålla sig informerad om sjukdomstillstånd och behandling, dels få möjlighet att själv bestämma vilka vårdenheter som ska få tillstånd att ta del av journaluppgifterna. Men öppenheten och enkelheten har också en baksida. kom det flera larm i media om att icke behöriga hade gått in och tjuvläst elektroniska patientjournaler. Enligt ökade antalet polisanmälningar från regioner och landsting på området från 24 fall till 56 fall (Vårdfokus webbupplaga ). Det verkliga talet lär dock vara högre eftersom det kan vara svårt att avgöra vad som är ett övertramp. Dessutom kan det naturligtvis vara så att vårdpersonal kan avstå från att anmäla eller missa olovliga inloggningar. Här finns uppenbara gränsdragningsproblem. Enligt patientdatalagen får bara den som har en vårdrelation till patienten gå in i en journal. Men när upphör en vårdrelation och hur definieras begreppet? Vårdpersonal får inte läsa journaler som inte berör dem men personal ska heller inte riskera en anmälan när man gör sitt jobb och följer upp ett fall på ett ur behandlingssynpunkt försvarbart sätt. Att det är så enkelt att få ta del av patientjournalerna ökar risken för tjänstefel och dataintrång, vilket i sin tur hotar den personliga integriteten. Många landsting har ökat kontrollen. Det har skett förbättringar av systemen för loggranskningar och en skärpt attityd när det gäller misstänkta dataintrång. upplevs patientdatalagen i vissa delar som otydlig och så även tolkning av lagen. Patientdatalagen och riktlinjer bör därför utvärderas och ses över. Dagens regler tycks öka risken för kränkningar av den personliga integriteten, vilket är allvarligt.
mot · H102So609 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om antidopningscenter. Dopning är ett växande problem. De beslag av dopningsmedel som tull och polis gör ökar liksom tillgängligheten på nätet. Det finns inte någon kvalitetskontroll av vad som säljs på nätet. Illegalt tillverkade produkter med felaktigt deklarerat eller förorenat innehåll är mycket vanligt. På nätet finns en uppsjö av odokumenterad och ovetenskaplig information kring olika preparat. Användningen av dopningsmedel kan leda till allvarliga fysiska, psykiska och sociala problem. Det finns ett samband mellan ökad aggressivitet, våldsbenägenhet och dopningsmissbruk, och då det även är väl känt att missbruk av dopningsmedel förekommer i kriminella kretsar måste man se allvarligt på missbruk av dopningsmedel. Samhället kommer att behöva göra kraftfulla insatser framöver för att kunna bedriva ett långsiktigt och tvärsektoriellt arbete för att minska användningen av dopningsmedel. Skärpta straffsatser är en väg att gå men får inte vara det enda verktyget för att minska dopningen. Dopning är inte bara idrottsrelaterat utan är kanske ett långt större problem utanför idrotten. De preparat som i första hand används är anabola androgena steroider. När det gäller vård och behandling för dopningsmissbruk så finns det en särskild nationell dopningsjour samt tre mottagningar som arbetar med vård av patienter med dopningsmissbruk i – Endokrinsektionen, i , dopningsmottagningen vid i och vid i . Trots detta så upplever många dopningsmissbrukare att de har svårt att få stöd och hjälp i missbrukarens direkta närhet, det vill säga inom den egna kommunen, eller regionen. Det kan där behövas såväl psykiatrisk som somatisk hjälp och vård men även andra kompetenser kan behöva kopplas in. Utifrån detta kan det behövas en översyn över möjligheter för att inrätta så kallade antidopningscenter i varje landsting eller region där de ingående aktörerna samarbetar. Per (S)
mot · H102So612 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om exponeringsförbud för tobaksvaror. dör över 6 000 personer i till följd av tobaksbruk. Det är fler än de som dör av narkotika, hiv/aids, självmord och trafikolyckor tillsammans. Varannan rökare dör av tobaksrelaterade skador. I världen dör över 5 miljoner människor till följd av tobaksbruk. Utöver det dör en halv miljon av passiv rökning. Mot bakgrund av detta har () tagit initiativ till en tobakskonvention för att försöka vända utvecklingen och rädda liv. hade och 170 länder i världen ratificerat tobakskonventionen, vilket innebär en förbindelse att genomföra direktiven i konventionen. Konventionen innehåller 38 artiklar med åtgärder som länderna måste genomföra. En åtgärd handlar om att göra det svårare för tobaksindustrin att marknadsföra sina produkter. ska marknadsföring av tobak förbjudas. En annan åtgärd handlar om att hindra försäljning av tobak till ungdomar . De flesta rökare har börjat . Åtta av tio svenska ungdomar börjar röka innan de fyllt och i årskurs 9 röker drygt en tredjedel av eleverna. Införande av exponeringsförbud för tobak i butiker går helt i linje med tobakskonventionen, som förbundit sig att följa. Det här är ett viktigt steg för att minska marknadsföringen och försäljningen av tobak till barn och unga! infördes exponeringsförbud för tobaksvaror på säljställen i . En ny forskningsstudie visar att efterlevnaden av den nya lagen är god och att exponeringsförbudet har ett stort stöd bland norrmännen. De anser att förbudet utgör ett hinder för barn och ungdomar att få tag i tobak. Andra länder med exponeringsförbud är , , , och .
mot · H102So619 · 2013-09-27 00:00:00 — Överlåt ansvar för universitetssjukhusen till staten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att överlåta ansvar för universitetssjukhusen till staten. har universitetssjukhusen styrts huvudsakligen av sjukvårdshuvudmännen, det vill säga landstingen. Alliansregeringen har sedan den tillträtt infört bättre möjligheter för universiteten att påverka och ha inflytande över beslut som rör universitetssjukhusen. Detta är utmärkt. Men klinisk forskning i allmänhet och läkemedelsstudier i synnerhet fortsätter att gå kräftgång i vårt land. I detta är starka och forskningsfokuserade universitetssjukhus naven för att verksamheten ska vända i en positiv riktning. Alliansregeringens ökade forskningssatsning i årets statsbudget är naturligtvis ett väldigt viktigt ekonomiskt inslag för att vända den vikande trenden av patientnära forskning i . Men allt är inte en fråga om pengar för att ska återta en internationell tätposition i klinisk forskning. Även om ansvarsfördelningen mellan landsting och stat för att leda universitetssjukhusen har förskjutits till det bättre är fortsatt rutinklinisk verksamhet överprioriterad vid universitetssjukhusen på bekostnad av den kliniska forskningen. Åtminstone om det övergripande målet är att ska inta en internationell tätposition. Ett exempel på att rutinsjukvård fortfarande prioriteras framför det statliga ansvaret av medicinsk utbildning och klinisk forskning vid svenska universitetssjukhus är det avtal om läkarutbildning och forskning m.m. (det så kallade ) som reglerar statens ersättning till sjukvårdshuvudmannen på universitetssjukhusen för de merkostnader som läkarutbildningen medför och i vilket även klinisk forskning ingår. I kortare ordalag benämns ibland omfattande resurser som intrångsmedel, det vill säga att medicinsk utbildning och klinisk forskning ses som ett intrång i den rutinkliniska sjukvården som bedrivs vid ett universitetssjukhus och inte tvärtom! Ett annat och kanske än mer skrämmande exempel på att sjukvård prioriteras framför forskning, är att långt ifrån alla som bevisligen på goda forskningsmeriter erövrat rätten till ALF-medelstilldelning har möjlighet att ens utnyttja dessa resurser fullt ut. Detta på grund av att sjukvården som bedrivs vid universitetssjukhusen är så överbelastad med rutinverksamhet att det inte ens finns möjligheter till intrång av klinisk forskning trots att intrångsmedel tilldelats, vilka under dessa omständigheter brinner inne och inte utnyttjas alls. För att råda bot på det tillstånd av prioritering av rutinsjukvård på bekostnad av den kliniska forskningens utveckling vid svenska universitetssjukhus föreslår vi att man bör göra en översyn av möjligheterna att ändra huvudmannaskapet för universitetssjukhusen från delat ansvar med övervikt för landstingsstyrning till att övergå till att vara ett huvudansvar för staten istället, och att regeringen ges detta tillkänna. Finn (M)
mot · H102So628 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra till svensk lag, kvalitetssäkra utbildningar för beslutsfattare och tjänstemän och utveckla barnperspektivet i beslutsprocesserna i kommuner och landsting. borde inkorporera som svensk lag- I implementeringsarbetet måste även kommunerna involveras mer. Utbildning om barns rättigheter måste genomföras i alla kommuner för tjänstemän och beslutsfattare- Kvalitén i utbildningarna måste säkras så att beslutsunderlagen blir bättre i fortsättningen. Barnen ska ha rätt att få uttrycka sina åsikter, och vuxna bär ansvaret för att ta till sig synpunkterna. Det är viktigt att lyssna på barnen när kommunen ska planera området kring en skola eller gångvägen till skolan borde vara en självklarhet, men görs inte överallt. Barn ska ha möjlighet att lyssna, ge synpunkter och ta del av politiska beslut som berör dem. Det borde ha genomförts i hela landet, men så är inte fallet. stärker barnets roll, såväl i familjen som i samhället. Det är ett verktyg för att skapa ett samhälle som i alla sina delar utgår från ett tydligt barnperspektiv. Barnperspektivet ska belysas innan beslut tas. För att stärka barnets rättigheter som samhällsmedborgare gäller det att aktivt verka för att synliggöra barnperspektivet. I den nationella strategin sägs att kommuner och landsting bör inrätta system, såsom barnplaner, barnbilagor till budgeten och barnkonsekvensanalyser. Att erbjuda personal fortbildning om och dess genomförande är en annan viktig åtgärd. Många kommuner och landsting har fattat principiella beslut att leva upp till barns rättigheter men alltför få har metoder för att lyssna till barn eller för att beakta barnets bästa i själva beslutsprocessen. i (S)
mot · H102So629 · 2013-09-27 00:00:00 — Ojämställd behandling av forskning om kvinnor och hjärtinfarkt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla som får en hjärtinfarkt ska behandlas lika oavsett kön, ålder, socioekonomisk position eller etnicitet. Målet för hälso- och sjukvårdslagen är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Lagens portalparagrafer är mycket tydliga på den punkten. I lagstiftningen finns också starka krav på att hälso- och sjukvården bedrivs utifrån respekt för patientens självbestämmande och personliga inte-gritet. Vården ska självklart vara av god kvalitet, vara lättillgänglig och utformas så långt det är möjligt i samråd med patienten. Likaså ska hälso- och sjukvården arbeta förebyggande för att motverka ohälsa. Likvärdighetsprincipen är dessutom mycket tydlig i lagstiftningen. Hjärt-kärlsjukdom är den vanligaste orsaken till sjukdom och död hos såväl kvinnor som män. inträffar drygt 37 000 hjärtinfarkter i enligt Hjärt- och lungfonden, varav nästan 10 000 har dödlig utgång. Cirka 15 000 av de som drabbas av hjärtinfarkt är kvinnor och fler än 4 000 kvinnor dör av detta. Undersökningar visar att hjärtsjukdom fortfarande ses som något manligt, vilket kan vara livshotande om det leder till att symtomen hos kvinnor inte tas på allvar. Därför är det viktigt med mer forskning om skillnaderna mellan mäns och kvinnors hjärtsjukdom. , enligt Hjärt- och lungfonden, har det forskats för lite på kvinnors hjärtan och resultaten är inte i tillräcklig utsträckning redovisade efter kön. En svensk studie har visat att kön och socioekonomisk position baserad på yrke påverkar tillgången till kranskärlskirurgi. En annan studie visar att fler kvinnor och äldre hamnar på vanlig vårdavdelning istället för på hjärtintensiven efter hjärtinfarkt. Internationella studier visar att etnicitet påverkar kranskärlskirurgi och PCA (ballongutvidgning av kranskärlen). En ny myndighet inrättades , Myndigheten för vårdanalys (Myva). Myndigheten har till uppgift att ur ett patient-, brukar- och medborgarperspektiv följa upp och analysera verksamheter och förhållanden inom hälso- och sjukvård, tandvård samt i gränssnittet mellan vård och omsorg (SFS 2010:1385). Motionärerna anser att det är av största vikt att den nya myndigheten följer upp och analyserar hur kommuner, landsting och regioner följer hälso- och sjukvårdslagen i detta avseende som motionen tar upp. Per (S)
mot · H102So639 · 2013-09-27 00:00:00 — Barnens lag som lag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra till lag. Barnens bästa ska genomsyra allt beslutsfattande och all verksamhet i samhället som rör barn. Så tydlig är . Jag är stolt över att ratificerade konventionen och på många sätt implementerat konventionen och dess intentioner. är det dock hög tid att ta nästa steg – att göra till svensk lag.