mot · H002Fi15 · 2013-04-29 00:00:00 — vill underlätta den ekonomiska situationen för ensamstående föräldrar med försörjningsansvar och som har barnen boende hos sig under hela eller delar av året. Därför föreslår vi en skattereduktion på netto, lika för båda föräldrarna. En sådan skattereduktion är omfördelande på så sätt att låginkomsttagare får mer i förhållande till sin inkomst än höginkomsttagare. Syftet är att underlätta barnens ekonomiska situation. 4Se t.ex. (2013). Det ekonomiska läget . 5Sveriges Kommuner och Landsting (2013). Gör jämlikt gör skillnad! 6Rädda Barnen (2012). Barns ekonomiska utsatthet Årsrapport . Utöver detta föreslår en höjning av underhållsstödet. Även våra satsningar på att skapa nya jobb kan minska barnfattigdomen, då det innebär att fler kan gå från arbetslöshet till arbete och egen försörjning. Sedan regeringen tillträdde 2006 har också inkomstskillnaderna mellan könen vidgats. Skillnaden i nettoinkomst mellan kvinnor och män har ökat sedan 2006.7 I reda pengar handlar det om en ökning med till männens fördel. 1.5BNP inte enda måttet på samhällsutveckling anser att den ekonomiska politiken ska vägledas av en bred syn på samhällsutvecklingen. För oss är det tydligt att det inte räcker att bara studera hur mycket varor och tjänster ett land producerar utan också studera hur människor mår i vårt land och hur det står till med klimatet, med skogen och med haven. har tagit fram ett första utkast till nationella indikatorer för välfärd i (se nedan). I vårt förslag låter vi BNP ingå som en av 16 indikatorer på välfärd. BNP-utveckling ställs bredvid andra mått som t.ex. ökat välbefinnande, klimatutsläpp, arbetslöshet och social tillit. Indikatorer är också ett sätt att följa upp och synliggöra effekten av folkhälsopolitiken. Tanken är att indikatorerna ska ge vägledning i det politiska arbetet och vi föreslår också att indikatorer av detta slag införs i den årliga budgetpropositionen och följs upp . I tabellen nedan redovisas indikatorerna och deras utveckling. I denna budgetmotion är våra politiska förslag särskilt inriktade på att vända den negativa utvecklingen när det gäller ungdomars gymnasiekompetens, löneskillnaderna mellan män och kvinnor, arbetslösheten, inkomstfördelningen i samhället samt klimatpåverkan. 7 (2012). Vad säger den officiella lönestatistiken om löneskillnader mellan kvinnor och män 2011? Cirka tre fjärdedelar av befolkningen uppger att de ungas situation () Relevanta tidsserier som går att följa saknas dock, varför vi inte redovisar någon indikator på detta område. a. Mellanmänsklig tillit är stabil , har stor tillit, men hos personer sjunker tilliten jämfört med ett lågt socialt deltagande. har varit stabil under de fem , men är lägre än Kvinnors lön var av svagt minskande skillnader. långsiktiga trenden är svagt BNP är ca 370 000 kronor per capita och år. från 0,22 till 0,30 mellan 1990 och 2011. låg ekonomisk standard ökat Hushållens skuldsättning är i ökat kraftigt men planat ut Utsläpp av växthusgaser i Minskat med ett trendbrott minskar utsläppen igen men i en alldeles för långsam takt för att ska kunna nå en hållbar nivå till 2050. Utsläpp av växthusgaser orsakade av utsläppen från svensk konsumtion sker utomlands. från svensk konsumtion har ökat med 10 Tillförsel av kväve till hav Hög och oförändrad trots En mycket stor andel () av de inventerade arterna befinner sig på Ökat men från låga Användningen av hälso- och Kvantiteten miljöfarliga produkter i bara på ökad användning utan även på ny kunskap och klassning. 2 Grön ekonomi en ny ekonomisk inriktning menar att ekonomisk utveckling måste ges ett nytt och bredare innehåll. Framtidens ekonomi måste hålla sig inom vad vårt ekosystem klarar av. Vi kallar denna nya ekonomiska inriktning för en grön ekonomi. ser inte vår ekonomi ut på det här sättet. Vi har en lång väg att vandra till ett sådant samhälle och en sådan ekonomi. Strukturer och system, regler och normer måste förändras på vägen dit. Bland mycket annat så måste energianvändningen effektiviseras, den förnybara energin byggas ut, infrastruktur och transportsystem utvecklas, industriprocesser optimeras och de naturresurser som vi använder måste ingå i ett kretslopp. Hela samhället måste moderniseras. Insikterna om behoven av en grön ekonomisk utveckling ökar snabbt runt om i världen. Antalet rapporter och forskningsartiklar som belyser det ohållbara i dagens ekonomiska utveckling blir fler för . Konsensus växer kring att de samhällsekonomiska kostnaderna, även om de beräknas på ett högst konventionellt sätt, kommer att bli höga om vi fortsätter på samma sätt som i dag.8 Mycket tyder på att det kommer bli svårt att upprätthålla en BNP-tillväxt på samma nivå som vi har vant oss vid. kan vi förvänta oss att kostnaderna för att inte göra något åt klimat-, miljö- och resursproblemen kommer att bli ännu större. Allt fler människor och allt fler länder kommer till denna insikt. Vi kan se hur många ambitiösa försök görs för att styra in världen mot en grönare 8 (2007): The economics of climate change. Verktygen för att nå dit är många. Lagar och regler, skatter och avgifter liksom offentliga investeringar och information är de viktigaste. Regelverken som omgärdar ekonomin måste vara effektiva och tydligt visa vad man får göra och inte får göra. Lika viktigt är att rätt prissignaler ges i ekonomin. Det som är dåligt för miljön ska vara dyrare än det som är bättre. På detta sätt pekar samhället genom det politiska systemet ut behoven, sätter målen och utvecklar styrmedel. hela ekonomiska politik syftar i någon mening till en grön ekonomisk utveckling. I detta kapitel lyfter vi upp några långsiktigt viktiga strategier. En aktiv konjunkturstabiliserande politik behövs för att möta konjunktursvängningar i den ekonomiska utvecklingen, upprätthålla resursutnyttjandet i ekonomin och därmed hålla nere arbetslösheten. Ansvaret för detta delas av , som ansvarar för penningpolitiken, samt riksdag och regering som tillsammans ansvarar för finanspolitiken. Penningpolitikens ansvar är att upprätthålla ett fast penningvärde men också att stabilisera resursutnyttjandet i ekonomin över konjunkturcykeln. Finanspolitikens del i att lindra konjunktursvängningar finns i möjligheten att, utan att frångå överskottsmålet, använda statens budget och skattepolitik för att dämpa konjunktursvängningar. Regeringen har använt finanspolitiken för att genomföra skattesänkningar. Senaste genomfördes en stor bolagsskattesänkning, med hänvisning bl.a. till att det skulle ge en finanspolitisk injektion i ekonomin. kritiserade den stora bolagsskattesänkningen på flera grunder. Dels för att den troligen skulle ge liten effekt på konjunkturen, dels för att skattesänkningen genomfördes på lånade pengar med en alltför positiv konjunkturprognos som finansiering. I årets vårbudget öppnar regeringen för att även höstens budgetproposition kan komma att innehålla skattesänkningar, då troligen i form av ett femte jobbskatteavdrag. I tidigare utspel från regeringen har det diskuterats ännu fler skattesänkningsförslag. ställer sig kritiskt till denna inriktning. har ett lågt resursutnyttjande och hög arbetslöshet. Behovet av investeringar, för att bl.a. bygga ny infrastruktur och rusta upp bostäder, är stort. Skattesänkningar är tveksamma som konjunkturpolitisk stimulans i detta läge. Sparandet i ekonomin är högt och chansen är stor att ytterligare skattesänkningar, till människor som redan har det relativt gott ställt, endast skulle leda till ett högre sparande. Pengarna kommer då inte ut i ekonomin och effekterna på arbetslösheten blir små. Investeringar skapar på ett mer direkt sätt nya jobb som det bygger svensk konkurrenskraft och ekonomisk utveckling på . Den gröna konjunkturpolitiska strategin innebär också att investeringar görs på ett sådant sätt att de långsiktigt stärker ekonomins funktionssätt. naturresursutnyttjandet och energianvändningen minskar som en följd av investeringarna är därför villkor som behöver vara uppfyllda. 2.2 Framtidsinvesteringar och tydliga politiska signaler Avsnittet ovan pekar på behovet av att använda konjunkturpolitiken för att öka de offentliga investeringarna på kort sikt. Investeringar är också avgörande för hur samhällsekonomin utvecklas på lite . Genom investeringar byggs nya strukturer i samhället som sedan kommer att finnas kvar . Kostnaderna för att byta ut, bygga om eller modifiera ohållbar produktionsteknik, infrastruktur och byggnader är betydligt större än att göra rätt från början. Den största delen av de investeringar som görs är privata och genomförs av företag. Deras investeringsbeslut styrs i stor utsträckning av den förväntade avkastningen. Av detta skäl är det mycket viktigt att vara tydlig med vilka målsättningar som finns med politiken och vad såväl privatpersoner som marknadsaktörer kan förvänta sig av t.ex. skatter och avgifter på . Regeringens politik skapar otydliga signaler. För att förtydliga den långsiktiga politiska styrningen föreslår ett klimatpolitiskt ramverk liknande det som redan finns i (se fördjupning i kapitlet Miljö och klimat). 2.3En marknad med korrekta prissignaler politik är tydlig det ska vara dyrare att agera ohållbart och relativt sett billigare att agera hållbart. Det måste kosta att smutsa ned, använda fossila bränslen och konsumera varor och tjänster som skadar miljön. Det ska vara lönsamt att investera rätt, att utveckla ny teknik och att konsumera hållbart. Det handlar enkelt uttryckt om att sätta ett pris på det naturresursutnyttjande som har ett för lågt pris för att nå klimat- och miljömål, t.ex. när det gäller utsläpp av koldioxid eller förorening av vatten. Att använda skatter och avgifter är ett sätt att skapa mer korrekta prissignaler på marknaden, att avskaffa miljöskadliga subventioner ett annat. På detta sätt bidrar ekonomiska styrmedel till att marknaden fungerar bättre. Det är också oftast ett kostnadseffektivt sätt att förändra produktions- och konsumtionsmönster. föreslår bl.a. en höjning av koldioxidskatten och att miljöskadliga subventioner fasas ut. Ett konkret steg i arbetet med att fasa ut skadliga miljösubventioner är att redan nu föreslå en fortsatt utfasning av den nedsättning som finns på energiskatten för diesel efter 2015. 2.4Grön skatteväxling för en hållbar ekonomi Ökad beskattning av miljöresurser och utsläpp skapar nya skatteintäkter för staten. För att underlätta omställningen till en hållbar ekonomi kan dessa skatteintäkter användas till att skatteväxla genom sänkt skatt på t.ex. arbete. Det finns många exempel på att gröna skatter gynnar ekonomiska utveckling. minskade utsläpp av växthusgaser med enligt officiell statistik, tack vare en aktiv klimatpolitik och det rödgröna skatteväxlingsprogram som genomfördes mellan 2001 och 2006.9 Under dessa år ökade BNP med . De investeringar för att minska utsläppen som har gjorts av företag och hushåll har stimulerat ekonomin och skapat nya företagsmöjligheter. Ett tydligt exempel är utfasningen av villaolja som skett genom höjd koldioxidskatt. Detta har lett till ett enormt uppsving för företag inom värmepumpsteknik och pellets, teknik som exporteras för mångmiljardbelopp . anser att skatteväxlingen långsiktigt bör fortsätta. På kort sikt prioriterar vi stora investeringar i bl.a. förnybar energi, infrastruktur och energieffektiviseringar. Dessa investeringar behöver finansieras genom höjda miljöskatter. föreslår också sänkta arbetsgivaravgifter. Framöver kan höjda miljöskatter med fördel användas i större utsträckning för att sänka kostnaderna för arbete. 2.5 En långsiktig och samhällsnyttig finansiell sektor politik syftar till att skapa en stabil makroekonomisk utveckling inom ramarna för naturens och ekosystemens gränser. Den finansiella sektorn måste fungera på ett sådant sätt att denna samhällsutveckling understöds. Den viktigaste uppgiften för det finansiella systemet är att omfördela resurser och rum företag och privatpersoner som behöver tillgång till pengar ska kunna få det som de som vill spara pengar ska kunna göra det. Målet med den finansiella ekonomin är att effektivisera resursanvändningen, inte att skapa finansiella bubblor och spekulation. En viktig orsak till den senaste finanskrisen var stora obalanser på de finansiella marknaderna, med bl.a. stora fastighetsprisbubblor i och flera europeiska länder, samt att flera länder misskött sina statsfinanser. Trots att det fanns de som varnade för en annalkande finansiell härdsmälta togs dessa varningssignaler inte på allvar. I stort sett alla prognosmakare, bedömare, banker och internationella organisationer missade vad som var i görningen. En tydlig lärdom av finanskrisen är att det behövs en bättre fungerande övervakning av finanssektorn men också att den långsiktiga styrningen av 9 Totalt skatteväxlades ca . Tyngdpunkten i skatteväxlingen låg på höjda koldioxidskatter för uppvärmning och höjd elskatt för hushållen som växlades mot sänkt inkomstskatt och sänkta arbetsgivaravgifter. finanssektorn måste utvecklas och reformeras. Flera bra initiativ har redan tagits och många reformer håller på att implementeras (bl.a. III- reglerna). I pågår också beredning av nya förslag. har kommit med ett delbetänkande som bl.a. föreslår inrättande av ett makrotillsynsråd med uppgift att föreslå nya verktyg för att förebygga och hantera finansiella kriser. Inrättande av ett makrotillsynsråd kan bli en viktig byggsten i att skapa en långsiktig och samhällsnyttig finanssektor.10 stöder detta arbete. Vi anser att det är viktigt att tillsynen och övervakningen ökar samt att nya instrument utvecklas inom dessa områden. vill också införa en skatt på finansiella transaktioner. En sådan skatt skulle kunna bidra till att stabilisera de finansiella marknaderna. En skatt på finansiella transaktioner planeras nu i 11 av 27 länder i EU. Vi anser att det är olyckligt att den har valt att ställa sig utanför detta initiativ. 2.6Jobben i framtidens ekonomi I övergången till en grön ekonomi kommer många nya jobb att skapas som ett resultat av övergången till ny mer hållbar teknik, produktion och konsumtion. Svensk ekonomi har klarat av sådana stora strukturomvandlingar förut, t.ex. vid återhämtningen från varvskrisen . Det finns därmed en svensk tradition som skulle kunna underlätta övergången till en grönare ekonomi. finns det tecken på att beredskapen för stora förändringar har försämrats i svensk ekonomi. Den långvarigt höga arbetslösheten är ett sådant tecken. Att många människor står helt utanför arbetsmarknaden är ett annat. För att människor och företag ska stå bättre rustade inför omställningen till en grönare ekonomi föreslår bl.a. en modernisering av socialförsäkringssystemen och arbetslöshetsförsäkringen samt fler möjligheter till vidareutbildning, kompetensutveckling och kompletterande studier. vill bygga en ny arbetslinje. Vi vill återföra fokus på den kärna i arbetslinjen som finansminister (M) slarvat bort skapandet av nya jobb, nya möjligheter och framtidstro för dem som inte har ett arbete att gå till. jobbpolitik riktar in sig på fem områden: 10 SOU 2013:6. Att förebygga och hantera finansiella kriser. Nya jobb genom investeringar i ett modernare samhälle. Ökade offentliga investeringar är nödvändiga av flera olika skäl. Offentliga investeringar behövs för att ställa om till ett ekologiskt hållbart samhälle. De behövs också för att vår ekonomi långsiktigt ska kunna hålla ihop och för att svensk konkurrenskraft ska kunna stärkas. Nya jobb i småföretagen och tjänstesektorn. De nya jobben växer i småföretagen och i tjänstesektorn. Därför måste det vara enkelt och tryggt att starta och driva företag. Nya jobb i industrin. Näringslivet måste vara en central och livskraftig del i det framtida hållbara samhället. För att åstadkomma det krävs en aktiv närings- och industripolitik. Nya jobb inom välfärden. Vi vill öka kvaliteten inom skolan, äldreomsorgen och vården genom att ge ekonomiska resurser för att anställa fler. Nya jobb för och av unga. En hög och långvarig ungdomsarbetslöshet är förödande för samhället i stort, men framför allt för den unge själv som inte får en ärlig chans att försörja sig själv och komma i gång med sitt vuxenliv. Detta beskrivs närmare i kapitlet Aktiva åtgärder för att få unga i arbete. 3.1 Offentliga investeringar ger klimatomställning och nya jobb föreslår en väsentlig höjning av nivån på de offentliga investeringarna , framför allt inom områdena hållbar infrastruktur, energieffektivisering i bostäder och klimatinvesteringar. vill utveckla ROT-stöden så att de kan användas till energieffektiviseringar i både bostadsrätter och hyreslägenheter. Vi vill också bygga ut och renovera järnväg, kollektivtrafik och cykelbanor. I en situation med hög arbetslöshet, stor ledig kapacitet i ekonomin och med låga kapitalkostnader finns goda möjligheter att genomföra samhällsnyttiga investeringar som skapar jobb. Med en offensiv investeringspolitik skulle kunna dra fördel av starka statsfinanser, utan att för den sakens skull äventyra den offentliga sektorns långsiktiga finansiering. I många länder görs just nu stora investeringar i hållbara jobb. I beräknas satsningar på vindkraft, energieffektivisering etc. ge ca 77 000 jobb. I har antalet jobb inom förnybar energi mer än fördubblats och sysselsatte 2010 omkring 367 000 människor, vilket spås öka till en halv miljon 2030.11 Vår bedömning är att de investeringar som föreslår kommer att möjliggöra att tiotusentals nya jobb inom industrin och tjänstesektorn 11 Concito (2011). Federal Ministry for the Environment, Nature Conservation and Nuclear Safety in (2011). Renewable Energy Sources in Figures. När bostäder byggs och renoveras behövs mer folk i byggbranschen. Ingenjörer, elektriker och byggnadsarbetare behövs när den förnybara energin ska byggas ut. Anläggningsarbetare behövs när kollektivtrafiken i våra städer ska utvecklas. Med en säkrare energitillförsel, nya bostäder, lägre energianvändning och effektivare kommunikationer stärks också den svenska konkurrenskraften på lång sikt. De investeringar som vi föreslår finansieras fullt ut genom bl.a. miljöskattehöjningar. Höjda miljöskatter är nödvändiga för att vi ska klara att nå klimat- och miljömålen. har miljöskatter få snedvridande effekter på ekonomin. Det är därför ett rimligt och välavvägt sätt att finansiera de nödvändiga investeringar som behövs för att säkra jobb och utveckling i . 3.2Sverige behöver en företagarvänligare politik Alliansregeringen har ansvarat för näringslivspolitik med dåligt resultat. I nya rankning12 över företagsklimatet har fallit flera placeringar och är nu sämst i hela . Skattepolitiken, hur lätt det är att starta ett företag och företagares möjligheter till finansiering hör till de faktorer som drar ned resultat. står för en offensiv och näringslivsvänlig företagarpolitik. För oss är småföretagen, tillsammans med industrin, stommen i svensk ekonomi. Det är i småföretagen de nya jobben växer fram. föreslår nu en skattelättnad för innovationsföretag i uppstartsfasen (se nedan). Vi står precis som tidigare fast vid att sänka arbetsgivaravgiften med inriktning på småföretag. Vi föreslår också att helt avskaffa sjuklöneansvaret för företag med upp till tio anställda. Det skulle förbättra de ekonomiska marginalerna och öka möjligheterna att utvecklas och anställa fler. Många företagare upplever trygghetssystemen som en snårig djungel speciellt de som har ett nystartat företag med låga inkomster . För är det en självklarhet att även företagare ska kunna känna sig trygga vid sjukdom eller föräldraskap. Luckor i socialförsäkringarna ska inte hindra folk från att starta företag. vill därför se en översyn av regelverket för trygghetssystemen för företagare. anser nu att den halverade arbetsgivaravgiften för företag som anställer unga ska ligga kvar. Vi menar att det inte är lämpligt att, i ett läge med lågkonjunktur och hög ungdomsarbetslöshet, öka kostnaderna för företag som har unga anställda. Om arbetsgivaravgiften för unga skulle höjas så finns det en risk att många företag skulle säga upp unga anställda, med ökad arbetslöshet som följd. vill inte genomföra åtgärder som kan ha den effekten. röstade emot reformen när den infördes eftersom tunga remissinstanser menade att det var ett ineffektivt sätt att skapa fler jobb för 12 (2012). Ease of doing business index 2011/2012. har reformen emellertid varit verklighet . En ändring skulle inte längre handla om att vara emot en sänkning, utan om att föreslå en höjning. Näringslivet, inte minst småföretagen, har anpassat sig till reformen. Därför låter vi avgiften vara oförändrad och satsar dessutom på aktiva åtgärder som gynnar de unga som behöver det bäst, nämligen de som varken arbetar eller går i skola. Dessa åtgärder beskrivs närmare i kapitlet Aktiva åtgärder för att få unga i arbete. NYTT FÖRSLAG: Skattelättnad för innovationsföretag i uppstartsfasen , i innovationsbranscher som medicin, it, miljöteknik och telekom, har det ofta tufft när de ska ta steget till full produktion. De kan ha svårt att hitta såväl kvalificerad personal som kapital. För att hjälpa företagen att utvecklas föreslår en sänkning av skatten på personaloptioner. Personaloptioner ger de anställda rätt att få aktier i företaget, förutsatt att de stannar kvar . För den som ska investera är det en stor fördel att veta att kunniga anställda blir kvar i företaget trots att de kanske inte erbjuds så höga löner. Personaloptioner är vanliga utomlands, och anses t.ex. vara en viktig förklaring till framgångarna för företagen i i . Förslaget i korthet: Personaloptioner ska beskattas som inkomst av kapital i stället för inkomst av tjänst; optionerna beskattas som onoterade aktier (). Regler som begränsar antalet anställda, omsättning och företagets ålder förhindrar att andra företag än de tänkta drar nytta av förslaget. Företaget ska klassas av EU som ett nystartat innovationsföretag, dvs. 49 anställda och en årsomsättning på max. och vars verksamhet bedrivits i mindre än . Det ska också finnas en minimigräns för företagets forskning och utveckling samt tak för stödet. Sammantaget innebär vårt förslag att skattesatsen för personaloptioner sjunker från 67 till . Förslaget kostar enligt beräkningar från (2012:2024). 3.3 En industripolitik för fortsatt svensk konkurrenskraft har flera stora svenska industriföretag en framskjuten position i arbetet för ett hållbart samhälle. Många små och medelstora industri- och tjänsteföretag ligger också långt framme när det gäller att utveckla nya tekniker, tjänster och produkter för det hållbara samhället. Väldigt mycket återstår dock att göra innan näringslivet fullt ut tar till vara den potential för nya jobb, produkter och metoder och företagande som omställningen till ett hållbart samhälle innebär. Det som framför allt saknas är ett politiskt ledarskap och en samlad strategisk satsning för nya hållbara jobb i . har inlett en dialog med de svenska företagen om deras roll och framtid. Tyvärr ser vi att liknande initiativ saknas från regeringshåll. Regeringen bör ta initiativ till ett långsiktigt samtal med svenska industriföretag om det hållbara samhället, svensk konkurrenskraft och nya jobb. Viktiga sakfrågor är hur t.ex. skatter, infrastruktur, forskning och utveckling samt energiförsörjning kan stödja industrins konkurrenskraft och bidra till en grön omställning. För att stärka svensk konkurrenskraft, skapa nya jobb och ta konkreta steg mot ett hållbart samhälle föreslår ett industripaket innehållande bl.a. en grön innovationsfond. Syfte med fonden är att stimulera forskning i svenska företag för att utveckla nya miljöanpassade produkter, produktionstekniker eller systemlösningar. Det kan t.ex. handla om materialsnål produktion, nya användningsområden för förnybara material eller nya affärsmodeller för minskad resursförbrukning, såsom leasing i stället för försäljning. Vi ser stor potential för ökad industriexport och innovationsfonden är ett medel för att utveckla gröna svenska exportframgångar.