mot · H102Fi319 · 2013-10-04 00:00:00 — att slopa båda sjuklöneveckorna, för alla företag med 10 anställda eller färre. förstärker vi förslaget genom att föreslå att alla företag med 11–49 anställda får en schablonmässig ersättning motsvarande den ersättning företag med 10 anställda får. Därmed röjs tröskeleffekten när företag går från 10 till 11 anställda. för en robust politik för minskat regelkrångel för företagare. har vi föreslagit ökat myndighetsfokus på minskad regelbörda, permanentat regelråd som arbetar för minskat regelkrångel, att inrätta ett regelkravsregister och att sprida regelförenklingsarbetet till kommuner och landsting. tar vi nya steg för att ytterligare minska regelbyråkratin med fokus på att korta de långa handläggningstiderna inom kommuner och länsstyrelser. föreslår att samtliga ärenden ska förses med mål för hur handläggningen får ta. Vi förstärker både kommunernas och länsstyrelsernas förutsättningar att effektivisera handläggningen och satsar på samverkansprojekt med syfte att optimera handläggningstiderna. motsätter sig regeringens förslag om att kraftigt begränsa ägarmöjligheterna för de så kallade 3:12-reglerna. Regeringens förslag innebär att anställda i fåmansbolag med mindre än 4 procents ägarandel drabbas av ett kraftigt ökat skatteuttag. Det är ett dråpslag mot många vanliga företagare i och innebär en kraftig försämring för företag som vill locka till sig medarbetare genom att erbjuda delägarskap. Regeringens förslag kommer enligt att betydligt öka skatteplaneringen, vilket är tvärt emot vad regeringen säger sig vilja uppnå. Vi anser att regeringens syfte bör kunna uppnås även utan att införa ägarbegränsningen. Vi anser även att frågan om ändrade 3:12-regler från början borde ha skickats till och där grundligt utretts så att ett mer samlat förslag kunde ha lagts fram. måste ges i uppdrag att utreda ett överutnyttjande av inkomstomvandlingen genom 3:12-reglerna samt föreslå nödvändiga förändringar. Vi föreslår därför att begär att regeringen efter tillfrågande av återkommer med ett nytt förslag till 3:12-regler som inte slår undan benen för dessa småföretag men som begränsar möjligheterna till skatteplanering. För att skapa gynnsammare förutsättningar för innovation och entreprenör-skap har vi tidigare lanserat två offensiva reformer med fokus på forskning och nya jobb. Dels har vi föreslagit en halvering av arbetsgivaravgifterna för alla företag som är yngre än och som spenderar av sina intäkter på forskning och utveckling, ett förslag som regeringen tillmötesgår i stor utsträckning, dels har vi föreslagit en kraftig skattelättnad för personaloptioner för innovationsföretag i uppstartsfasen. går vi fram med ytterligare förslag med samma fokus på att stärka den kunskapsdrivna konkurrenskraften i svenskt näringsliv. Vi anslår till statlig finansiering av inkubatorer, entreprenöriella verksamheter som hjälper nya företag i startskedet och bistår med till exempel lokaler, datorer, utbildning, nätverkande och marknadsföring. föreslår en kraftfull politik för att bryta ungdomsarbetslösheten och sätta unga i arbete. Vi vill utöka kommunernas ansvar att arbeta med unga arbetslösa. Vi satsar på komvux, folkhögskola och en utbyggnad av för de elever som avslutat gymnasiet, men som vill skaffa en yrkesutbildning som matchar de behov som finns på arbetsmarknaden. Kommunerna ska kunna avtala med Arbetsförmedlingen om att bilda startcentraler som fungerar som lokala arbetsförmedlingar för unga. Dessutom vill vi ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att tillsammans med kommunerna bedriva uppsökande verksamhet med syfte att stödja arbetslösa upp till utan gymnasiekompetens som vill komma in i aktivt arbetssökande eller studier. Vi avsätter med syfte att söka upp 16 000 unga . Insatserna ska ske utifrån individens behov och kan handla om exempelvis handledning, projektverksamhet och hjälp att starta företag. Vi välkomnar parternas arbete med att ta fram yrkesintroduktionsavtal. Dessa yrkesintroduktionsavtal ger företagen möjlighet att anställa en ung person på som företaget erbjuder 25 procents utbildning. Vi välkomnar också att regeringen nu föreslår att dessa så kallade YA-jobb subventioneras. Dock tror vi att regeringen underskattar behoven på arbetsmarknaden och föreslår därför att ytterligare avsätts till arbetslösa unga. Sammantaget föreslår vi ett robust paket med potential att skapa över 50 000 nya jobb och utbildningsplatser till unga. Tabell 2 Sysselsättningseffekter av politik för unga Uppskattat antal personer/år 120 000 unga i åldern 16–varken studerar eller jobbar Uppsökande och aktiverande av unga, hjälp att börja söka jobb eller börja studera Fler möjligheter till grundläggande utbildning för unga Många unga saknar gymnasieutbildning som är avgörande för att komma in på arbetsmarknaden Fler utbildningsplatser: 5 000 nya komvuxplatser och 10 000 folkhögskoleplatser Många företag hittar inte rätt kompetens som många unga saknar arbete. Inte minst gäller det här företagens möjligheter att hitta yrkesutbildad personal Öka möjligheterna för unga att få rätt utbildning för arbetsmarknadens behov. 2 500 platser i arbetsmarknadsutbildning, 1 000 yrkesvuxplatser, 2 000 platser i yrkeshögskola, 1 000 lärlingsplatser Jobb för långtidsarbetslösa unga Antalet långtidsarbetslösa unga har ökat från 13 000 till 22 000 Subventionerade anställningar för unga så att de kan konkurrera om jobb på bättre villkor Fler möjligheter till högre studier Den globala arbetsmarknad och de komplexa samhällsproblem som möter unga kräver i allt högre utsträckning högskoleutbildning 6 200 högskoleplatser, byggs ut till 10 000 platser Summa jobb och utbildning för unga behöver en anda där egenföretagande är ett attraktivt yrkesval för ungdomar med vilja, drivkraft och goda idéer. entreprenör skapsbarometer visar att unga är mer intresserade av att starta företag än övriga delar av befolkningen. av åldersgruppen 18–kan tänka sig att bli företagare. Trots det är enbart i kategorin 18–företagare. Denna outnyttjade potential och kreativitet måste fångas upp av politiken. vill ta tillvara på ungas kreativitet och föreslår ett omfattande paket med sex nya förslag för ungt företagande: Inför ett nytt statligt företagslån för unga, med villkor som liknar CSN:s studielån. Slopa egenavgifterna för alla nystartade enmansföretag med ägare under . Ge den ideella organisationen medel att nå ut till fler gymnasieskolor med sin verksamhet. Ge en lämplig myndighet i uppdrag att samordna information till ungdomar som vill starta eller startat eget företag. Inför ett permanent stöd till aktörer som hjälper unga att starta företag. Sänk åldersgränsen till och slopa kravet på att vara arbetslös. 5.6Fler jobb i skolan och äldreomsorgen En bra skola, utbyggd barnomsorg och fungerande sjukvård är nödvändiga förutsättningar för en fungerande ekonomi. vill förbättra kvaliteten i välfärden bland annat genom mer personal i skolan och förbättringar i äldreomsorgen. Vi vill även investera i kompetensutveckling och karriärvägar för lärare, i fler anställda i skolan och ge riktade pengar till kommuner och landsting för att anställa personal i äldreomsorgen.7 5.7Fler jobb i svensk industri vill att svenska industriföretag ska fortsätta att utvecklas och moderniseras, genom att investera mer i forskning och utveckling och skapa bättre förutsättningar för produktutveckling. Vi föreslår en grön innovationsfond med syfte att stimulera forskning i svenska företag att utveckla nya miljöanpassade produkter och produktionstekniker som ökar konkurrenskraft och skapar nya jobb. Vi ser stor potential för ökad industriexport och nya gröna svenska exportframgångar. Vårt förslag innebär att innovationsfonden ska stå för av kapitalet och det aktuella företaget för . Andra industriförslag är en ny riskkapitalsatsning och medel för ett demonstrationsprogram för svensk miljöteknik. 5.8Flexjobb istället för fas 3 Regeringens jobb- och utvecklingsgaranti med dess tre faser är inte effektiv arbetsmarknadspolitik. var 33 970 personer inskrivna i fas 3; en ökning med 2 138 personer jämfört med året före.8 Regeringen har heller ingen ambition att följa beslut om att sluta anvisa människor till fas 3, tvärtom permanentar och utökar man med flera åtgärder inom fas 3 i budgeten . vill fasa ut fas 3 och istället införa flexjobb enligt dansk modell, kompletterat med jobb i välfärden. I har många personer med nedsatt arbetsförmåga kommit tillbaka till arbetsmarknaden tack vare flexjobben. Det danska systemet innebär en anställningsform där arbetsgivaren betalar det arbete som deltagaren utför, och det gemensamma fyller i med ersättning för den övriga tiden. Lönen motsvarar en heltid och villkoren är avtalsenliga. Personen betalar skatt på sin lön istället för på den låga ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen. Vi tror också att anvisningarna till fas 3 kan tas bort om man förbättrar insatserna i fas 1 och 2. Det behövs mer fokus på praktik och konkret hjälp med att söka arbete, visar en utvärdering från IFAU, utvärdering.9 Vi menar också att det finns plats i välfärden, inte minst inom äldreomsorgen, för människor som kan göra det som ordinarie personal finner allt mindre tid för, till exempel en promenad, ett samtal eller en extra kopp kaffe. utsläpp av växthusgaser måste minska kraftigt om vi ska klara EU:s klimatmål till 2050: en minskning med 80–. Med den takt regeringen håller i klimatarbetet kommer EU:s mål att nås först omkring , . I den internationella klimatpolitiken har haft ett högt förtroende vid förhandlingarna om bindande globala klimatavtal. Vi tillhör de 23 länder i världen som genom har två uppgifter: att minska våra egna utsläpp till en hållbar nivå samt att – utöver biståndet – finansiera det internationella klimatarbetet, främst i fattiga länder. Tyvärr har inte levt upp till dessa löften. Det är hög tid att ta nästa steg i klimatarbetet. presenterar i årets budget ett klimatpaket som ger betydande utsläppsminskningar både på kort sikt och på . På så sätt kan ta ett stort steg mot att uppfylla vår första uppgift: att minska våra inhemska utsläpp till en hållbar nivå. 6.1Ordning och reda i klimatpolitiken med ett klimatpolitiskt ramverk När politiska prioriteringar leder in på vägar som är ohållbara, behövs ramverk som skapar ordning och reda och styr utvecklingen i rätt riktning. Så gjorde , när vi införde ett finanspolitiskt ramverk för att förhindra kaos i ekonomin, och de flesta politiska partier ställer nu upp bakom de mål och regler som gäller. Så gjorde man även i när man såg att den kortsiktiga klimatpolitiken inte ledde mot de mål som forskare var eniga om. infördes ett klimatpolitiskt ramverk som sätter tydliga regler och bindande mål. Så länge målen uppnås har politiken fritt spelrum. och har infört liknande ramverk liksom den tyska delstaten – ekonomiska motor – där det finns ett ramverk på delstatsnivå. I både och är förslag om ramverk på väg och i pågår en sådan utredning. Dessa är de nya föregångarna i klimatpolitiken. vill att inför ett klimatpolitiskt ramverk som sätter bindande mål för klimatarbetet med utgångspunkt i forskarnas rekommendationer och våra internationella åtaganden. 6.2Moderna och klimatsmarta transporter Det svenska transportsystemet är starkt beroende av fossila bränslen, och inrikes transporter svarar för en tredjedel av koldioxidsutsläpp10. har tydligt redovisat hur långt transportsektorn är ifrån att nå både svenska och EU-beslutade klimatmål som illustreras i figur 1.11 Utan fler åtgärder kommer utsläppen från transporterna att vara fyra till fem gånger större än vad som är målet: en fossiloberoende fordonsflotta. Figur 1 Transportsektorns koldioxidutsläpp med beslutade åtgärder. Y-axeln visar procentuell måluppfyllelse av EU:s klimatmål12 har tre övergripande strategier för att minska klimatpåverkan från transporterna: Minska bilåkandet och skapa ett transportsnålt samhälle Öka andelen förnybara drivmedel föreslår omfattande satsningar på både underhåll och nyinvesteringar i klimatsmarta transporter. Fram handlar det om närmare 100 miljarder kronor.13 Totalt satsar vi 2014–2017 på klimatsmart infrastruktur jämfört med regeringens förslag. En mer heltäckande bild av våra satsningar fram finns i vår infrastrukturmotion och i närtid i anslagsmotion för utgiftsområde 22. Vi föreslår en satsning på ökat järnvägsunderhåll , i nivå med de summor som efterfrågat. föreslår vi ett antal större järnvägsinvesteringar: en dubbelspårsutbyggnad på Ostkustbanan mellan och , en första etapp av Norrbotniabanan –samt en utbyggnad av höghastighetsbana hela sträckan –och mellan och . Vi föreslår också investeringar bland annat på , Dalabanan och sträckan –. Vi föreslår en satsning på regionala banor, med upprustning av ett antal prioriterade sträckor runt om i landet, inklusive så kallade lågtrafikerade banor. Det finns stora behov av satsningar på hållbara godstransporter på järnväg, därför föreslår vi en närtidssatsning med fokus på klimatsmartare godstransporter. föreslår även en statlig delfinansiering för spårvägar och tunnelbana samt en omfattande cykelsatsning. 6.3Minskad klimatpåverkan från vägtrafiken motsätter sig byggandet av Förbifart eftersom projektet strider mot klimatmålen. Vi föreslår nya styrmedel och åtgärder för att minska utsläppen ifrån vägtrafiken bland annat genom höjd koldioxidskatt. Vi föreslår en lastbilsskatt som låter den tunga vägtrafiken betala de kostnader som inte täcks in av koldioxidskatten, i form av till exempel vägslitage, olyckor och buller. Även utländska åkare får betala lastbilsskatt, vilket innebär mer rättvisa konkurrensvillkor och ett gynnsammare näringslivsklimat för svensk åkerinäring. Vi undantar enskilda vägar, vilket skyddar landsbygden och lägger fokus på vägavsnitt där det finns alternativa transportslag. Det är viktigt att värna svenskt företagsklimat. vill hjälpa fram produktionen av andra generationens biodrivmedel från den svenska skogen med en prisförsäkring. Den innebär att tillverkarna försäkras mot fallande priser på fossila drivmedel och fallande koldioxidskatt. Om världsmarknadspriset på olja skulle sjunka så att biodrivmedlen blir dyrare så får de en subvention. Den betalas genom ett påslag på priset för bensin och diesel. Vi föreslår också ett nytt kostnadsneutralt system för miljösmartare bilar som bygger på att bilar som släpper ut lite fossil koldioxid får en bonus som bekostas av bilar som släpper ut mycket koldioxid, ett så kallat bonus malus-system. Systemet bygger i korthet på att de klimatvärsta bilarna beläggs med en avgift som sedan minskar med minskad klimatpåverkan. På så sätt får de allra koldioxidsnålaste bilarna en hög bonus, medan de något mindre effektiva bilarna får en mindre bonus. Vi presenterar ett antal förslag som möjliggör för bilpooler att växa i städer. Vår målsättning är att det ska finnas dubbelt så många användare i . Vi föreslår dessutom ett stöd för utveckling av samåkning på landsbygden. bör verka för att flyget ges en särskild utsläppsbubbla inom ramen för EU:s handel med utsläppsrätter. I väntan på en sådan lösning föreslår en flygskatt som syftar till att kompensera för den del av flygets klimatpåverkan som inte täcks av utsläppshandeln. 6.5Låt sjöfarten bli en del av klimatomställningen Vi vill se fler satsningar som möjliggör att sjöfarten blir en del av klimatomställningen. Därför föreslår vi en koldioxiddifferentiering av farledsavgifterna, införande av tonnageskatt i kombination med en omställningsfond för klimat och miljö samt att en kväveoxidfond enligt norsk modell bör utredas. anser att ett helt förnybart el- och värmesystem är möjligt att genomföra . I jämförelse med de flesta andra länder är produktion av el och värme i redan klimatsnål, men står trots detta för mellan av de svenska utsläppen av växthusgaser. Produktionen bör vara helt fossilfri . Dessutom behöver kärnkraften fasas ut och ersättas med förnybar energi. Ett helt förnybart energisystem förutsätter två förändringar: för det första måste energi användas på ett klokt och effektivt sätt och för det andra behöver de förnybara energikällorna byggas ut snabbare än vad som sker. Som statligt bolag har en viktig roll i energiomställningen. Bolaget bör ges ett nytt uppdrag om att ställa om sin verksamhet till förnybar energi. 6.7Minskad energianvändning och effektivisering är starkt kritiskt till regeringens passivitet i frågan om att använda energi mer effektivt. har stödet till förnybara energikällor minskats , vilket även syns i regeringens handlingsplaner på energiområdet. Det behövs en politik som ger hushåll och företag verktyg för att använda energin smartare. Vi vill genomföra en rad nya åtgärder för att minska energislöseriet. Koldioxidskatter är bärande delar av denna strategi, liksom stöd till energieffektivisering i bostäder och fastigheter. 6.8Ökade satsningar på förnybar energi vill stimulera till satsningar på förnybar energi som underlättar för människor och företag att göra klimatsmarta val, som det skapar många nya jobb. För att öka takten i utbyggnaden av förnybar energi anslår vi sammanlagt som bland annat används till att införa ett rikstäckande stöd till gårdar som producerar biogas, ett så kallat metanreduceringsstöd, och till att främja utbyggnaden av biogasmackar. Vi föreslår även ett stöd för klimatinvesteringar i kommuner och regioner (Kloktstöd) enligt samma modell som finns i . Modellen baseras på kommunernas egna klimat- och energiplaner och blir därmed ett tydligt system utan resurskrävande ansökningsförfarande. 6.9Egen el för folkligt deltagande i energiomställningen vill att alla ska kunna bli elproducenter. Vi är övertygade om att människor och företag som ges större makt över sin energisituation vill minska sin energianvändning och utvinna egen energi från till exempel solpaneler och små vindsnurror. Därför föreslår vi ett paket med åtgärder som syftar till att öka det folkliga deltagandet i utbyggnaden av förnybar energi. Vårt mål är att 500 000 hushåll ska delta i produktionen av el . 6.10Ett försvar mot extrema väder finns ett behov av investeringar i klimatanpassningsåtgärder . För att dessa nödvändiga investeringar ska kunna genomföras måste staten ta ett större ansvar. föreslår att staten ska stå för hälften av finansieringen, motsvarande . Vårt förslag riktar in sig på ett antal stora angelägna projekt för att motverka skador till följd av översvämningar. Utförligare beskrivning av våra förslag återfinns under Ny riktning i försvarspolitiken. 6.11Sveriges internationella ansvar i klimatfrågan ska förvalta sitt internationella förtroendekapital och bryta den misstro som präglar och låser de internationella klimatförhandlingarna. Det gör vi bäst genom att leva upp till de två åtaganden vi gjort i : att minska våra egna utsläpp till en hållbar nivå och finansiera klimatarbete i fattiga länder. För del betyder det en satsning utöver en procent av BNI som är vad beslutat ska gå till insatser för fattigdomsbekämpning och demokrati. inrättar ett anslag för klimatsatsningar utanför biståndsramen under utgiftsområde 20. För att nå upp till de summor som utlovats, , måste nya finansieringskällor utanför statsbudgeten utvecklas. I , och diskuteras möjliga alternativ som globala skatter på flyg- och fartygsbränslen för internationella transporter, öronmärkning av intäkterna från auktioneringen av EU:s utsläppsrätter och internationell skatt på finansiella transaktioner. 7Skola och högre utbildning Skolan står inför många utmaningar. I internationella jämförelser utmärker vi oss som ett land där både kunskapsresultat och likvärdighet försämrats . behöver ett starkt utbildningsväsende. Varje elev har rätt att utvecklas till sin fulla potential. För att det ska uppnås behövs samlade satsningar på skolan. I regeringens budgetproposition satsas motsvarande av reformutrymmet på skolan. Detta visar med all önskvärd tydlighet att alliansen prioriterar andra saker framför skolan. gör motsatt prioritering. Vi är beredda att göra omfattande satsningar för att vända skolresultaten och säkerställa likvärdigheten. Våra samlade satsningar på utbildningsområdet uppgår till mer än regeringen . Vår målsättning är att alla elever ska klara skolan och få möjligheter att utvecklas enligt sina individuella förutsättningar. 7.1Ökade pedagogiska befogenheter – en ordinationsrätt för lärare Läraren är genom sin yrkeskunskap den som är bäst lämpad att bedöma elevernas pedagogiska behov. Därför måste lärarens bedömning väga betydligt tyngre än vad den gör . Då läraren identifierar elever i behov av stödåtgärder ska hjälp sättas in . Genom att utgå från lärarens bedömning kan resurserna användas mer effektivt. Med denna så kallade ordinationsrätt blir processen snabbare och fler elever får rätt stöd . satsar på detta. har präglats av en kraftig utökning av lärarnas administrativa arbetsuppgifter. Sedan fick ansvar för har denna utveckling tilltagit. Själva undervisningen har hamnat i skymundan. Om den svenska skolan ska kunna erbjuda människor bästa tänkbara utbildning är det helt avgörande att lärarkåren får möjlighet att arbeta under goda villkor. vill att dokumentationen och administrationen renodlas. Lärares tid bör inte ägnas åt administrationsarbete om det inte föreligger tydliga pedagogiska syften med det. Tyvärr ser vi en utveckling där många lärare söker sig till andra yrken eftersom läraryrket inte erbjuder tillräcklig stimulans i form av karriärmöjligheter och löneutveckling. Regeringen har infört karriärvägar för lärare och en del lärare har möjlighet att tjänstgöra som förstelärare eller lektorer. När regeringen införde reformen påtalade att den har många brister. Till exempel har väldigt få lärare haft möjlighet att få en karriärtjänst, många lärargrupper lämnats utanför och generella insatser för lärare har helt uteblivit. Regeringen har delvis lyssnat på kritiken och anslår nu medel så att antalet karriärtjänster kan ökas. Man ska också utreda hur förskollärarna kan omfattas av reformen. Men fortfarande saknas insatser för lärarkåren som helhet. satsar utöver karriärreformen på ett lyft för hela lärarkåren. Vi vill att även fritidshem ska inkluderas i reformen. För lektorstjänsterna ska forskningsmeriter i allmändidaktik, pedagogik och utbildningsvetenskap beaktas. 7.4Räddningspaket för lärarlegitimationen och Lärarlyftet Lärarlegitimationen är ett sätt att säkerställa att eleverna möter lärare som har god kompetens och rätt behörighet. Tyvärr har regeringen slarvat med bland annat behörighetsregler, introduktionsperiod och finansiering. föreslår därför en rad åtgärder som syftar till att rädda lärarlegitimationen. Det måste klarläggas vilka kostnader som är förenade med reformen, och hur ansvaret för kostnaderna ska fördelas mellan stat, huvudman och den enskilde läraren. Kostnaderna bör inte vältras över på huvudmän och enskilda lärare. Syftet med Lärarlyftet II är att underlätta för huvudmännen att låta sina lärare skaffa sig rätt behörighet för de ämnen eller årskurser de undervisar i. Dessvärre anslår inte regeringen tillräckligt med pengar och reformen upphör . vill att insatsen får en fortsättning genom Lärarlyftet III. Det möjliggör för lärare att läsa in rätt behörighet. En utökad statlig finansiering gör också att kostnaderna inte skjuts över på huvudmän och den enskilde läraren. För detta ändamål anslår mer än regeringen . Legitimationsreformen bör också breddas till att omfatta all pedagogisk personal. omfattas inte fritidspedagoger av lärarlegitimationen. 7.5Fler vuxna i skolan Kännetecknande för framgångsrika skolsystem är att eleverna har möjlighet att få särskilt stöd, och att hjälpen kommer . Detta är särskilt viktigt i skolans lägre årskurser. vill att tillgången till specialpedagogik förbättras. Behoven måste identifieras tidigt och stödet måste sättas in . För detta satsar 2014, därefter . Det finns fler personalkategorier som behöver stärkas för att alla elever ska få en god skolgång och lärare få tid att vara lärare.