mot · H102N333 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett sammanhållet och strategiskt grepp om de kommande decenniernas infrastruktursatsningar i Skåne.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en ny gränsöverskridande politisk struktur för Öresundssamarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att avskaffa värnskatten och sänka den statliga inkomstskatten för att stärka konkurrenskraft.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en kommunreform i Skåne.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av säker, billig och miljövänlig energi i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en satsning på ämnet tyska i skolan.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om som försöksområde för statligt huvudmannaskap för skolan.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur den skånska högre utbildningen kan stärkas genom samverkan.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utveckling av kultursamverkansmodellen.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en gemensam riksdagsvalkrets i Skåne.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett ökat statligt ansvarstagande för högspecialiserad vård.6 1 Yrkande 1 hänvisat till TU. 2 Yrkande 3 hänvisat till SkU. 3 Yrkandena 4 och 10 hänvisade till KU. 4 Yrkandena 6–8 hänvisade till UbU. 5 Yrkande 9 hänvisat till KrU. 6 Yrkande 11 hänvisat till SoU. vädrades i den svenska debatten åsikter om att nu har fått sitt vad gäller infrastruktursatsningar och att en ny fast förbindelse över inte kan bli aktuell förrän kapacitet utnyttjas fullt ut. Sådana uttalanden avslöjar en oroväckande statisk syn på ekonomisk utveckling. Vem skulle hävda att det hade varit bättre att se över färjekapaciteten än att bygga ? Få platser visar så tydligt som vad förbättrade kommunikationer kan innebära för människors vanor och möjligheter. Bron har varit avgörande för den dynamik vi nu ser i . En statisk inställning till ekonomi kan medföra åsikten att man först när det inte går att knö in mer folk på och fler bilar på bron behöver bygga nytt och investera. Ett mer dynamiskt och framtidsinriktat perspektiv ger däremot vid handen att det är nu vi behöver investera, att det nu är hög tid att bygga för framtiden. Regionens dynamik handlar verkligen inte bara om offentliga satsningar. Privata kapitalister, kreativa konstnärer och kunnigt folk har tillsammans byggt den utveckling vi nu ser i regionen. är till stor del resultatet av en marknadsdriven integration där högre löner och fler jobb på den danska sidan i kombination med lägre priser på boende och konsumtion i har skapat starka incitament för människor, från olika grupper och inkomstskikt, att bo i och arbeta i . När valutakurserna svänger förändras också incitamenten; gynnas emellertid integrationen mest av en gemensam valuta i regionen, vilket blir fallet om båda länderna inför euron. framgång gör det dags för nästa steg för att ytterligare binda samman regionen. En ny fast förbindelse mellan och eller och , i kombination med en kraftfull utbyggnad av väg och järnväg i , skulle ytterligare öka rörligheten och dynamiken i regionen. När allt färre jobbar hela sitt yrkesliv på samma arbetsplats, eller ens på samma ställe, kommer arbets- och bostadsort i mindre utsträckning gå hand i hand. Detta måste politiken förhålla sig till i sin övergripande samhällsplanering och utveckling. Större kommuner är viktiga för såväl dynamiken och jämvikten som effektiviteten. Det är i städer som tillväxt skapas. Det är i storstäder det händer saker. Det är sannolikt att tillväxten också framöver kommer att koncentreras kring större städer. Men många kommer att vilja bo utanför städerna, för att få ett lugnare liv och komma närmre naturen. För dessa människor blir infrastrukturen avgörande för livskvaliteten – bilköer och stillastående pendeltåg är ingen bra start . Den osäkerhet och stress som illa fungerande infrastruktur innebär påverkar människors hälsa och vår tillväxt. På en förhållandevis liten yta lever över en miljon människor. Här finns goda möjligheter att skapa bästa kollektivtrafik, att minska bilismen både i och omkring städerna och att uppmuntra en miljövänlig livsstil. Vi har också, genom de korta avstånden och de många relativt stora städerna, goda möjligheter att satsa på elbilar, och därmed minska vår förbrukning av fossila bränslen. Infrastruktursatsningar i behövs på både järnväg och väg, men det handlar också om digitala snabbspår. Möjligheten att kombinera ett attraktivt boende med tät tillgång till kreativa miljöer är helt beroende av vår infrastruktur. I det så kallade Skånepaketet har och de skånska kommunerna samlats i en inbjudan till regeringen att samtala om behovet av en samlad infrastruktursatsning i . Det behövs onekligen ett sammanhållet och strategiskt grepp om de kommande decenniernas prioriteringar. Regeringen bör därför hörsamma det samlade skånska initiativet. Detta bör ge regeringen till känna. Parallellt med en utbyggnad av infrastrukturen måste vi öka takten när det gäller att avlägsna byråkratiska gränshinder. Här vilar ett tungt ansvar på oss politiker. En mängd mindre problem, som försvårar människors vardag, måste omgående ses över. Exempelvis är föräldraförsäkringen konstruerad så att jämställdhetsbonus bara kan betalas ut till föräldrar som tjänar sina pengar i . Det är inget större problem i stora delar av – men med som arbetsmarknad påverkar det många småbarnsfamiljers livspussel som det motverkar jämställdhetssträvanden. Socialförsäkringsproblem, arbetsmarknadsproblem och skatteproblem måste lösas . Att så ännu inte skett i tillräcklig omfattning beror sannolikt dels på att det inte finns något överstatligt organ som kan fatta bindande beslut, dels på att man i övriga inte fullt ut har förstått problematiken eller dess betydelse. På den nationella politiska nivån ser man inte hur långsiktigt avgörande den skånska utvecklingen är för tillväxt och jobb i hela landet. Inte heller tycks man ha förstått hur integrerad är över nationsgränserna. Det behövs ett tydligare, gränsöverskridande regiontänk i rikspolitiken. Det är ingen slump att skåningar är positiva till EU. Det är inte heller en slump att skåningarna tillhör de mest europositiva. Som för många andra regioner i är EU-samarbetet till avgörande nytta för och . Möjligheterna med fördjupat samarbete mellan länder blir tydligare i . I gränsregioner runt om i EU prövas nu nya sätt att samarbeta. Bakom den föga upphetsande förkortningen EGTS (Europeisk gruppering för territoriellt samarbete), göms en möjlighet att fördjupa och strukturera samarbete i gränsöverskridande regioner. Här kan finnas en möjlighet att på allvar få fart på det jobb som måste göras för att riva hinder för Öresundsintegrationen. Målet för Öresundsintegrationen måste vara att det ska vara lika självklart och enkelt att pendla mellan och som det är att pendla mellan och . Då krävs en politisk instans med makt i . Regeringen bör ta initiativ som kan leda till nya politiska strukturer för Öresundssamarbetet. I det arbetet kan man lära av de erfarenheter av EGTS (Europeisk gruppering för territoriellt samarbete) som finns i andra delar av . På kartorna över framtidens förmodade tillväxtområden ligger i utkanten. Vårt geografiska läge är allt annat än optimalt. Det är mörkt och kallt. Få av världens människor förstår vårt språk. geografiska placering är problematiskt i ett europeiskt tillväxtperspektiv. har däremot potential att bli en nordeuropeisk nod. läge innebär att vi kan hamna mitt i, eller mycket nära, flera av framtidens tillväxtkorridorer. växtkraft måste fortsatt värnas och utvecklas, men stora chans – och därmed stora strategiska utmaning – ligger snarare i södra och de norra delarna av kontinentala . /och dess axel till är dragmotorn i en sådan utveckling. Även om vi ser en delvis problematisk utvecklingssituation i med omnejd är det sannolikt i den riktningen vår långsiktiga tillväxtpotential ligger. Ett som vill visa framfötterna måste via koppla upp sig på denna tillväxtaxel. är det en central fråga för politik och näringsliv hur man närmar sig denna marknad. står för mer än en fjärdedel av BNP. Det är största befolkningsregion. För att stärka förmåga att konkurrera om framtidens växtkraft behövs krafttag på ett antal områden. Företagsklimatet i måste vara i toppklass. På nationell nivå måste regeringen tydligare fokusera på att förbättra skattevillkoren för företagare och nyckelpersoner. En låg bolagsskatt är särskilt viktigt för som konkurrerar med vad gäller både nyetableringar och befintliga företags fortsatta investeringar, liksom om kunniga människor. Konkurrenskraftiga marginalskatter är särskilt viktiga för . Att avskaffa värnskatten och sänka den statliga inkomstskatten är avgörande för huruvida regionen ska kunna locka till sig de skarpaste och mest kreativa hjärnorna. Detta bör regeringen ges till känna. En ny kommunreform i Om fortsätter växa i den takt som , kommer man om något decennium att nå över 400 000 invånare. Ett med 400 000 invånare låter stort, men med internationella mått mätt är det trots allt ingen storstad vi pratar om. Erfarenheterna från de senaste decenniernas befolkningsutveckling i ger en bild av vad vi har att vänta. De större kommunerna kommer att fortsätta dra ifrån. Särskilt snabbt växer de västskånska kommunerna. Den skånska mångfalden är på många sätt en styrka. kan man färdas från det heta hamnområdet i till djupa skogar, vackra stränder och nästan ödsliga backlandskap. Men i ett där rörligheten ökar får inte kommungränser bli hinder för rörlighet och i ett som ska ta vara på tillväxtpotentialen måste kvalitet och effektivitet råda i den kommunala förvaltningen. Företagsklimatet i behöver generellt en radikal förbättring. Det handlar om allt från attityder till entreprenörskap till den skattepolitik som bedrivs på nationell nivå och den förmåga kommuner har att effektivt och rättssäkert hantera små företags önskemål. Ett företag i har inte bara två länders regelverk att förhålla sig till utan också 33 kommuners. Flera svenska kommuner är för små för att upprätthålla kvalitet och effektivitet i servicen, vilket försämrar företagsklimatet och tillväxtförutsättningarna. Det behövs en ny stor kommunreform i . Initiativet bör komma underifrån, men staten bör aktivt bidra genom smörjmedel som främjar sammanslagning. En viktig del för näringsklimatet är en vettig och långsiktig energipolitik. Låga elpriser var länge en nyckelfaktor för svenska industriframgångar. Inte bara hushållen, utan också företagen, drabbas av höga elpriser. har om drabbats av Barsebäckstängningen. Vi förlorade arbetstillfällen och fick sämre luft (eftersom kärnkraften ersattes av fossila bränslen, främst på den danska sidan). Genom att delats in i elmarknadsområden kommer att få ett högre elpris än resten av landet. Skånska hushåll och företag ska alltså betala en extra avgift som beror dels på att mindre el produceras här (på grund av Barsebäcknedläggningen), dels på att överföringskapaciteten är för dålig. För att möta detta behövs en kraftig utbyggnad av ledningar från norr. Det behövs också en ökad elproduktion i . Också inbitna kärnkraftsmotståndare måste se att alla energislag har sina för- och nackdelar. I finns alla möjligheter till det goda boendet. Här kan man välja mellan de bohemiska kvarteren kring i och de vindpinade villorna i Ålabodarna. Från Skånelängan på till torpet i , från radhuset i till den havsnära lägenheten i . Det är ett landskap av vacker natur och stora möjligheter till rekreation. Mer vindkraft kan behövas, men det är helt oacceptabelt att låta det skånska landskapet förstöras av dagens ineffektiva vindkraftverk. Därför bör regelverket för vindkraft stramas upp så att naturvärdet väger tyngre. Utbyggnad av vindkraft måste koncentreras till de delar av som redan exploaterats och till områden med relativt låga värden för naturvård, kulturmiljö och friluftsliv. Vindkraftsparker ska inte inkräkta på skyddade naturområden, och särskild hänsyn ska tas till miljöerna i kustlandskapet. Dessutom bör staten sluta subventionera vindkraftverk som inte har tillräcklig effekt för att bli långsiktigt försvarbara. Vattenkraften bör främst utvecklas genom effektivisering, inte ökad exploatering. Denna modernisering ska också innebära krav på att kraftverken lever upp till dagens miljöregler. Anläggningar för vattenkraft ska vara utformade så att skadorna för vandrande fisk, till exempel ål och lax, minimeras. Regeringen bör ges till känna vad som anförs om behovet av att säkerställa behov på ett säker och billig samt natur- och miljövänlig energi. Att öka och utnyttja potential är en nödvändighet för . Den stora potentialen ligger i att med som krok haka fast och övriga i det tillväxtområde som binds samman av de tyska storstäderna , , – och vidare mot och . Vårt beroende av glöms ofta bort i skuggan av den kinesiska tillväxten. Men det är i och , inte , vi hittar den verkliga tillväxtfaktorn för och . Vi måste påminna oss om att inte bara i sig är viktig för , staden är dessutom en viktig knutpunkt för handel med . Mer än hälften av den svenska exporten går till andra EU-länder. Den asiatiska andelen ökar förvisso, men ligger fortfarande på . Det innebär att hela den svenska exporten till är ungefär lika stor som den svenska exporten till . På importsidan är beroendet av den tyska marknaden ännu tydligare. Att så få skånska ungdomar väljer att läsa tyska i skolan är bekymmersamt. hade av de skånska ungdomarna minst en godkänd kurs i tyska i sitt slutbetyg. 2010 var det . Eller uttryckt på annat sätt: har antalet skånska ungdomar som lär sig tyska mer än halverats. Utvecklingen är liknande i resten av landet. Satsningar på tyska bör genomföras för att öka intresset; det är en strategiskt viktig insats för svensk konkurrenskraft. Därför behövs en medveten satsning där man gör studier i tyska mer attraktiva för elever på grundskole- och gymnasienivå. Också på det lokala planet kan man bidra till att uppvärdera tyska som skolämne. Genom vänortssamarbeten kan man exempelvis komplettera språkundervisningen med utbytesprogram med tyska skolor. Detta skulle dels skapa en morot för att välja att läsa tyska, dels komplettera den mer teoretiska undervisningen med praktik – att tala och umgås med ungdomar som har tyska som modersmål. Regeringen bör ges till känna vad som anförs om satsningar på ämnet tyska i skolan. Med ett stort universitet och två högskolor inom radie har en närmast unik position. Flera stora företag har förlagt sina forsknings- och utvecklingsavdelningar till . Och så tycks det fortsätta. Om står och i färdigbyggda. , som är en kunskaps- och forskningsregion, blir det i allt högre utsträckning. I mitt, med enorma forskningsresurser, har vi alla förutsättningar att bli en ledande högteknologisk kunskapsregion i norra . Men för att bli det behöver vi inte bara spjutspetsforskning och grundforskning, utan också en grund- och gymnasieskola som tillgodoser kunskapskraven. Vi behöver bli bättre på både språk och naturvetenskap, för att kunna vara relevanta i den internationella konkurrensen. Forskning visar att det finns ett samband mellan alltför mycket eget arbete och sämre studieresultat. Särskilt tydligt är sambandet för elever som kommer från hem utan studievana. Resultaten har blivit sämre, klyftorna ökar och skolans kompensatoriska roll har undergrävts, vilket märks i . När elever i stor utsträckning lämnas ensamma i sitt arbete försämras resultaten, som skillnaderna mellan hög- och lågpresterande elever ökar. Behovet av skolreformer blir väldigt tydligt i . Vi har sett hur elever som växer upp i socioekonomiskt utsatta områden har svårare att klara en skola där lärarrollen är otydlig, kunskap nedvärderas och förväntningarna är lågt ställda. Alliansregeringen har genomfört en lång rad reformer som ska bidra till att vända resultaten och ge fler barn möjlighet att nå framgång i skolan. Det är ett av de mest strategiskt viktiga reformområdena om man ska stärka konkurrenskraft och ge fler elever chans att lyckas nå ett i flera avseenden rikare liv. behöver ökad social rörlighet och fler klassresor. Det behövs ett statligt huvudmannaskap för att lyfta skolans status, kvalitet och likvärdighet. Att ändra huvudmannaskap kan emellertid inledningsvis vara förknippat med en del praktiska problem, att låta gå före och bli försöksområde för statligt huvudmannaskap kan därför vara en vinst både för och för övriga landet. Det finns en rad oroande tecken på att skolan inte följt med i internationaliseringen. Fler skåningar, inte färre, måste kunna läsa och skriva på både danska och tyska. Fler elever måste ges möjlighet att lära sig våra grannländers språk i skolan. Språkkunskaper är visserligen viktigt för svenska ungdomar generellt, men just vad gäller danska och tyska är det rimligt att går före. Sannolikheten för ungdomar i vår region att som vuxna handla och arbeta med danskar och tyskar blir betydligt större än för ungdomar i norra eller . Eleverna bör redan i ett tidigt skede få kontakt med våra grannländers språk, och redan i få möjlighet att lära sig danska. Alla skånska elever ska kunna förstå enklare talad och skriven danska, vilket exempelvis kan uppmuntras genom att man i skolan regelbundet exponeras för danska tv-program och tidningar. kommer inte bara fler skåningar att arbeta eller studera på andra sidan och , det kommer också att komma allt fler forskare till från hela världen. Med de universitet och de högskolor som finns i regionen, och med ett flertal stora internationella företag, kommer behovet av kvalificerad arbetskraft från vår omvärld sannolikt att öka, inte minst efter etableringen av och ESS-anläggningen i . Många av dem som söker sig hit har familj, och på samma sätt som vi som bor här ställer de krav på bra skolor för sina barn och ungdomar. Om vi vill attrahera dem, vilket gynnar vår tillväxt, våra skatteintäkter och därmed vår välfärd, behöver vi fler internationella skolor. Också inom den högre utbildningen måste man vara beredd på förändring. I takt med att behoven växer och olika delar växer ihop måste man också diskutera framtidens högskolestruktur. Den konkurrens som finns mellan lärosätena är i sig positiv. Konkurrens gör att man skärper sig. finns det stor potential i att också utveckla samarbetet mellan akademiska utbildningar. Campus är ett bra exempel på att bredd och djup kan användas också utanför universitetsorten. Samarbetet mellan och om lärarutbildningen är ett annat gott exempel. Det behövs en öppenhet för att diskutera fortsatt och fördjupat samarbete. Genom ett närmande mellan och skulle till exempel tillgången till akademisk utbildning i nordöstra (som har jämförelsevis låg utbildningsnivå) kunna öka väsentligt. Kanske kan vi låta oss inspireras av hur högskolevärlden organiseras i där , UCSF och åtta andra campus omväxlande samarbetar och konkurrerar? Kanske kan ett sådant samarbete ge den dynamik och den höga kvalitet som krävs för att ska fånga upp de möjligheter som skapas genom tunga forskningsinvesteringar. Tanken måste få prövas. Förändringsvilja måste finnas. Kvalitet är viktigare än närhet. En utredning bör tillsättas för att se över hur den skånska högre utbildningen kan stärkas genom samverkan. I finns också en allt större grupp människor, företrädevis i kreativa yrken, som på grund av digitaliseringen är mer mobila . kan de vilja jobba hemma i , och pendla till . Hur vi löser framtidens infrastrukturutmaning blir avgörande för om de väljer att göra så, eller att helt enkelt flytta till . kommer med stor sannolikhet att locka till sig fler kreativa ungdomar, som en generation tidigare kanske skulle flyttat till . upplevs som spännande, kreativ och framtidsinriktad. Dessutom finns här en närhet till som lockar. Från kan du ta tåget inte bara till , utan också till . Världen är närmre här, och det kommer bli allt tydligare de kommande 20 åren. Ett rikare kulturliv bidrar till att utveckla människans kreativitet. Det talar för att kultur och kulturpolitik blir viktigare framöver. Kultur och kreativitet gynnar utvecklingen, eftersom kreativa centra attraherar människor med goda idéer. Kulturen har ett värde i sig, och visar framfötterna på detta område. Här finns spännande arkitektur, ett antal teatrar, konsthallar och kulturinstitutioner. Från och i nordväst via Wanås i nordost och Kulturen i till vid foten av i – är en oerhört spännande region. Men mer kan och bör göras för att uppmuntra och inspirera till kreativitet. Det är spännande att nytt kulturliv nu spirar i . I fler stora städer vore det önskvärt med fler utpräglade kulturkvarter, där små företag och ateljéer skapar en kreativ miljö. De skånska kulturinstitutionerna kan stärkas ytterligare, och sätta på kartan internationellt, genom att man medvetet satsar på att rekrytera internationellt framstående konstnärliga ledare i verksamheten (minns Malmös ställning i teatervärlden under tid som regissör på !). Och genom att fortsätta uppmuntra banbrytande och nyskapande arkitektur skapar vi ett inspirerande landskap, både i stadsmiljö och på landsbygden. En kulturpolitik som tar sikte på att fler ska möta kvalitativ kultur bidrar också till bildning. För att ta ett större eget ansvar krävs också en förmåga att fatta egna, självständiga och välgrundade beslut. Det är hög tid att bildningsidealet återupprättas. På resa i en föränderlig värld behövs en välfylld ryggsäck, och en förmåga att fortsätta fylla den med kunskap och insikter. Här är mötet med kulturen avgörande. Inom ramen för den samverkansmodell som alliansregeringen genomfört för att stärka det regionala inflytandet i kulturpolitiken skapas arenor för ökat samarbete och kreativa lösningar. Att regionerna får ökat inflytande över de statliga kultursatsningarna får dock inte innebära att statens möjligheter att hävda nationella intressen minskar. bör portföljmodellen utvecklas så att statliga resurser helt skiftas till den regionala nivån som staten tar ett mer övergripande ansvar för att utveckla och sprida kulturyttringar och kulturarv som är av nationellt intresse. har enats alltmer. De två landstingen och sjukvården i kommun har samlats i ett försök med ökat regionalt ansvar, och och län har samlats i det gemensamma län. Dessa reformer har varit bra för och har stärkt den svenska sidan i . Det är vidare så att partierna numera är organiserade med som regional bas, inte de gamla länen eller valkretsarna. Vid val till är dock län indelat i fyra valkretsar. Denna delning är på många sätt otidsenlig. Dagens valkretsar är inte naturliga enheter. I nordöstra valkretsen samsas till exempel och , som ligger i var sitt hörn av . Uppdelningen är en av få saker som påminner om hur en gång försökte försvaga det nyvunna genom splittring. Valkretsindelningen vid val till har diskuterats länge och har utretts av såväl Nomineringsrätts- och valkretskommittén (SOU 1995:143) som författningsutredning (SOU 2002:42). Ingen av dessa har emellertid förutsättningslöst prövat tanken att samla i en valkrets i riksdagsval. Ett samlat skulle bli den största valkretsen i , något större än . Det är nu dags att ändra valkretsindelningen i , en gemensam skånsk riksdagsvalkrets är en naturlig lösning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Nationell samordning av högspecialiserad vård Människans förmåga att kunna bota komplicerade sjukdomar upphör aldrig att förvåna. Den patient med magsår som tidigare opererades behandlas med läkemedel. Behandlingen av hjärtinfarkt, som var en komplicerad medicinsk behandling, är ett rutinartat ingrepp. En förklaring till att vi lever allt längre är att sjukvården kan behandla sjukdomar som inte gick att bota.