ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Ub357 · 2013-09-23 00:00:00 — Utbildning för barn i ekonomiskt utsatta familjer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barn i ekonomiskt utsatta familjer. De flesta arbetsgivare kräver minst avgångsbetyg från gymnasieskolan. Fullgjord utbildning är den enskilt viktigaste faktorn för att lyckas i livet som vuxen. Av den anledningen är utbildningsväsendets roll för framtida arbetsmarknad grundläggande. Arbetslinjen står och faller med skolan. Det är därför viktigt att vi i har en förskola och skola av högsta kvalitet och att den kommer alla till del. Socialt utsatta barn löper större risk för att misslyckas i skolan och få sämre betyg än barn med samma begåvning. Med socialt utsatta barn menas barn i socialbidragsfamiljer, barn som får insatser från och barn som har fått samhället som föräldrar. Gruppen omfattar 5–av barnbefolkningen. Forskningsresultat visar att barn som vistats på förskola har en bättre kognitiv utveckling än barn som enbart får omsorg i hemmet. Långsiktiga effekter av förskolan har också konstaterats beträffande verbal och matematisk förmåga hos barnen då de fyllt . Tidig språk- och matematikinlärning är viktig för barnens senare skolgång. Barn från socialt mindre gynnade familjer drar mest nytta av förskolan visar studier. Internationell forskning talar för att förskola med god kvalitet och höga pedagogiska ambitioner är en mycket bra grund för fortsatt lärande och därför bör finnas tillgänglig för fler. som det är en av de starkaste krafterna för social rörlighet, där barn som annars har en tuff start i livet kan stöttas i sitt lärande och risken att ärva sina föräldrars sociala utsatthet därmed minskar. menar i studien utbildning i svensk grundskola? En kvantitativ analys av likvärdighet , 2012, att barnens bakgrund spelar roll för skolresultaten. Detta bekräftar utredningar som jämför elevens bakgrund och resultat, t ex PISA-undersökningarna där man kan utläsa att en av det viktigaste faktorerna för studieresultatet är en elevs bakgrund, men genom att ha ett skolsystem med kompensatoriska åtgärder kan man dock minska skillnaderna beträffande skolresultat. Eftersom skolgång är den enskilt viktigaste faktorn att lyckas i livet som vuxen och förskola fungerar kompensatorisk bör regeringen överväga att se över skolans och förskolans möjlighet att identifiera socialt utsatta barn samt knyta försörjningsstödet tätare till barnets skolgång. Dessutom bör frågan om mer förskola för barn som lever i socialt utanförskap ses över.
mot · H102Ub359 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över fribeloppet. Ungdomsarbetslösheten och framtida brist på kompetent arbetskraft är några av våra stora samhällsutmaningar. Alliansregeringen har tagit fler steg i att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden för unga. Ett avskaffande av fribeloppet vore ett betydelsefullt kliv. Fribeloppet innebär att studenten kan ha en viss inkomst under ett kalenderhalvår utan att dennes studiemedel minskas. Om studentens inkomst överstiger detta så kallade fribelopp reduceras studiemedlet. Fribeloppet höjdes med och ligger nu . Prövningen sker halvårsvis, vilket innebär att du kan tjäna och utan att studiemedlet sätts ner. En student som kämpar för en bättre tillvaro genom att jobba extra och tjäna pengar och därmed får en inkomst som överstiger fribeloppsgränsen riskerar att bli återbetalningsskyldig till CSN. Studenten måste då betala tillbaka sitt studiemedel, såväl lån som bidrag. I budgetpropositionen föreslås ytterligare en höjning av fribeloppet. Med höjningen kan en studerande exempelvis ha månadsinkomster på under två sommarmånader och utan att studiemedlet sätts ned. Det är steg i rätt riktning. Trots höjningar av gränsen och förbättrad periodisering, är grundproblematiken densamma. Studenter tvekar inför att jobba extra och lov i rädsla för att bli återbetalningsskyldiga. Marginaleffekterna motverkar att fler studenter jobbar. Det finns också en risk att studenter hellre jobbar svart för att inkomsten på det sättet inte ska synliggöras, vilket då skulle kunna påverka studiemedlen. Svartjobb och hinder för regeringens arbetslinje måste motverkas. Eftersom studiemedelssystemet ställer krav på studieresultat finns inget motsatsförhållande till att avskaffa fribeloppsgränsen. Den student som vill studera och därtill vill arbeta och lov ska uppmuntras att göra detta – inte hindras. Bristande arbetslivserfarenhet är ett av de vanligaste skälen till att nyutexaminerade akademiker inte får jobb. Av det skälet bör all kontakt med arbetsmarknaden uppmuntras. Det gör att studenten tidigare kan använda sina teoretiska kunskaper i praktiken och kan tjäna lite extra pengar. Även för arbetsgivarna är det en vinst i att studenter har arbetslivserfarenhet. Regeringen bör överväga att se över hur och när fribeloppsgränsen för studenter kan avskaffas samt vad detta kostar, men även beräknas ge i ökade skatteintäkter genom att fler jobbar och att svarta inkomster kan komma att minska.
mot · H102Ub373 · 2013-09-30 00:00:00 — Estetiska ämnet som gymnasiegemensamt ämne tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att åter göra det estetiska ämnet till ett gymnasiegemensamt ämne. var det obligatoriskt att studera minst ett estetiskt ämne på gymnasiet och de flesta skolor kunde erbjuda åtminstone musik, bild, teater eller dans. I samband med Gy -11 förändrades detta och dessa kurser blev i stället valbara. Att dessa kurser är gymnasiegemensamma är en signal från den borgerliga regeringen att de uppfattar estetiskt skapande och kulturella upplevelser som något mindre viktigt. Men alla former av lärande hänger ihop och stöttar varandra. Ämnen som bild, musik, dans och drama är viktiga i sig, men kan också vara vägen till kunskap i andra ämnen. Många förklarar vårt lilla lands förhållandevis stora framgångar med det faktum att vi i skolan lärt oss tänka kreativt och innovativt i stället för att bedöma allt utifrån parametrarna rätt och fel. Kreativa unga växer upp till innovativa vuxna som har stor betydelse för utvecklingen av vårt näringsliv och vår offentliga sektor. Estetiska ämnen i skolan är här en avgörande ingrediens. Att det estetiska ämnet är gymnasiegemensamt är också en förändring som går stick i stäv med aktuell forskning kring andra skolämnen och faktorer i livet. Flera forskningsrapporter har visat att kreativt skapande, vid sidan av motion, är livsviktigt för hälsan. Konstnärligt skapande är också avgörande för bland annat vår förmåga till problemlösning och risktagande. Studier i har visat att elever som stimuleras att lära sig om hjärnans plasticitet och dess behov av kreativt skapande snabbt förbättrar sina resultat i matematik, som deras förmåga att hantera motgångar förbättras radikalt. En invändning mot kritiken skulle kunna vara är att eleverna ju kan välja till estetiska kurser som individuellt val. Det är sant. Men det betyder att de i så fall måste avstå från kurser som språk och matematik som ger extra meritpoäng. Dessutom minskar valmöjligheterna som går eftersom alltfler skolor tvingas lägga ned ämnen som alltför få söker till. I en skola i finns till exempel bara körsång kvar som estetiskt ämne. Om det är skolans begränsade kursutbud som avgör kan man inte längre kalla det elevens fria val. Dagens och framtidens samhälle behöver mer kreativt tänkande.
mot · H102Ub374 · 2013-09-30 00:00:00 — Forskning kring barngruppers storlek i förskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om evidensbaserad forskning kring barngruppers storlek i förskolan. Evidensbaserad forskning kring barns utveckling i förskolan behöver stärkas. är forskningsunderlaget i alltför tunt med hänsyn tagen till de senaste årens utveckling. Kommunernas vacklande ekonomi har gjort att grupperna av barn på våra förskolor bara blivit större. Att då grunda beslut och ställningstaganden när det gäller barns utveckling på förhållandena eller är inte bra. Större resurser måste till för att kunna följa utvecklingen och särskilt då om förskolan planeras att byggas ut ytterligare. Särskilt för de mindre barnen är det viktigt att grupperna inte blir för stora. Omvårdnaden och det pedagogiska innehållet måste balanseras så att de mindre barnen får en grundtrygghet i att det alltid finns tillräckligt många anställda med rätt utbildning på plats. I många kommuner har det blivit allt svårare att leva upp till detta. För sedan fanns att läsa om evidensbaserad verklighet där man på hade kommit fram till att infektioner ökade vid överbeläggning av patienter. Detta ger en bild av vad som händer om barngrupperna i förskolan blir för stora. Hög smittorisk gör att barn måste stanna hemma, personal måste stanna hemma och VAB-dagarna blir fler. Detta är inte bra för vare sig barn, föräldrar eller personal och samhällsekonomiskt kan inte detta vara att rekommendera.
mot · H102Ub378 · 2013-09-10 00:00:00 — Behovet av geriatrik i vårdutbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till att se över behovet av utbildning inom geriatrik. Den nordiska välfärdsmodellen står inför stora utmaningar. Vi har en åldrande befolkning som både ska ha sjukvård, ett säkert boende och ett gott omhändertagande. har en av världens äldsta befolkningar, och kommer en fjärdedel av oss att vara i pensionsåldern och antalet personer har fördubblats . En växande grupp i vårt samhälle är äldre personer med omfattande och sammansatta vård- och omsorgsbehov. Vi i vill att vården av de mest sjuka ska vara av bästa kvalitet. I dagens utbildning saknas mycket av det fokus som skulle behövas på geriatrik (det sjukliga åldrandet) och gerontologi (det friska åldrandet). Läkarutbildningen innehåller bara en begränsad del geriatrik, och specialistutbildningen av distriktsläkare, vilka ofta får ett stort ansvar för vården av äldre, behöver få en större omfattning än vad som är fallet . Detta gäller även sjuksköterskornas och undersköterskornas utbildningar. Kunskapen om de äldres ofta komplexa och sammansatta sjukdomsbild är således bristfällig. För att möta framtidens krav måste dessa kunskaper utvecklas och breddas. Ökad och mer spridd geriatrisk kompetens behövs såväl inom omsorgen som inom vården. Det handlar givetvis mycket om den biologiska sjukdomsbilden, men även den psykologiska, den sociala och den andliga. Att bli äldre är i sig ingen sjukdom, men innebär ändå en stor förändring i livsstil. Bristerna i geriatriska kunskaper får allvarliga konsekvenser för äldres hälsa och är dessutom samhällsekonomiskt kostsamma. Det finns tydliga exempel på att sjukvården för äldre inte håller måttet. En indikator på bristerna är överförskrivning av läkemedel. Forskning visar att en av tre akuta sjukhusinläggningar bland patienter beror på läkemedelsbiverkningar. I flera uppmärksammade fall har äldre blivit friska från en demens som egentligen var symtom på en övermedicinering. Det är inte acceptabelt. Jag vill att regeringen överväger möjligheten att se över möjligheten att förstärka den geriatriska utbildningen inom alla vårdutbildningar. Särskilt viktigt är detta i läkarnas grundutbildning eftersom det tar tid för en utökad undervisning i läkarutbildningen att få reellt genomslag.
mot · H102Ub380 · 2013-09-26 00:00:00 — Omskolning för äldre arbetslösa tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheten att se över studievillkor för äldre arbetslösa som omskolar sig. Industriell avveckling när gamla jobb försvinner, så som har skett i t.ex. , och , ställer många utan arbete. Det är inte enkelt att klara av den sortens omställning, när man går från ett kanske statusfyllt industrijobb till arbetslöshet, inte ens för unga. Ungdomar har dock till skillnad från äldre i arbetslivet ofta fler möjligheter att med färsk utbildning, större flexibilitet vad gäller familjesituation, bostad och möjligheter att flytta med jobben. För dem som är äldre, med många anställningsår och kanske mer praktisk erfarenhet än formell utbildning blir omställningen svårare. Med tanke på ålder, försörjningsansvar, hur rotad man är med hus, familj, föreningsliv och kanske ansvar för äldre anhöriga behöver man hantera flera faktorer som kan komplicera en omställning. För dem som behöver stöd till vidareutbildning eller omskolning behöver man säkerställa att det finns alternativ och möjligheter som hjälper dem att hantera sin situation. Att bara se till att det finns ett utbildningsalternativ och skolor är dock inte tillräckligt utan villkoren kan behöva anpassas. En möjlighet skulle kunna vara att överväga att se över en förändring i regelverket genom att CSN-lån anpassades för äldre i arbetslivet som söker att validera den tidigare erfarenhetens kunskap eller som vill sadla om och byta karriär. Höjningen av åldersgränsen för CSN-stöd som kommer 2014 är ett steg i rätt riktning men kan eventuellt behöva utvecklas med tillägg. Ett annat grepp som kan övervägas är att se över ifall de som börjar studera som del av en omställning kanske ska ha olika villkor vad gäller studietempo. Samhället behöver se över villkoren och de alternativ som erbjuds för dem som tar eller tvingas ta det stora steget att börja utbilda sig vid universitet, högskolor eller kanske inom den kvalificerade yrkesutbildningen om de som äldre i arbetslivet drabbas av arbetslöshet och behovet av att byta karriär. Människor kan behöva stöd med att hantera de sociala, kulturella och, inte minst, ekonomiska utmaningar som det innebär att sätta sig på skolbänken som femtiofemåring. Med rätt stöd till omskolning kan de återfå en egen försörjning, en ny start i livet och den trygghet som arbete ger.
mot · H102Ub389 · 2013-10-02 00:00:00 — Öka samverkan med Ung Företagsamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheten att se över om alla kommuner kan ge samtliga elever på gymnasieskolan möjlighet att starta ett UF-företag. Brist på arbetslivserfarenhet är ett vanligt problem för unga när de ska söka sitt första jobb efter gymnasiet. Det är därför viktigt att unga skapar kontakter till näringslivet genom exempelvis praktik. Till följd av detta skapas dels värdefulla kontakter, men unga får även ett arbetsintyg som kan öka möjligheterna till anställning . Att vara anställningsbar är viktigt, men det är minst lika betydelsefullt att få kunskaper om entreprenörskap. Att starta eget företag är också en väg in i arbetslivet. behöver fler företagare för att stimulera innovation och stärka internationella konkurrenskraft. Här kan skolan vara en betydelsefull aktör. I dagens gymnasieskolor har bland annat Ung Företagsamhet (UF) fått en alltmer framträdande roll. Organisationen arbetar för att elever ska få möjlighet att starta eget företag inom ramen för sin utbildning. UF bistår med verktygen som behövs för att starta och driva ett företag och stödjer eleverna i deras arbete. En rapport från visar att de elever som har drivit UF-företag har i större omfattning startat företag även efter gymnasiet än personer som inte har haft ett UF-företag. Därtill visar även rapporten att UF-företagare anställer fler, har högre omsättning och en längre livslängd på sina företag. Det är positivt att UF blir alltmer uppmärksammat och påvisar goda resultat, men det faktum att UF-företagande begränsas till specifika program hindrar många andra elever från att testa på att starta eget. Regeringen bör därför överväga möjligheten att se över hur alla kommuner skulle kunna ge samtliga elever på gymnasieskolan möjligheten att testa på entreprenörskap genom ett samarbete med Ung Företagsamhet.
mot · H102Ub391 · 2013-10-02 00:00:00 — Praktik på samtliga gymnasieprogram tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheten att se över om alla kommuner kan erbjuda praktik till samtliga elever på gymnasiet. Ungdomar som vill arbeta efter gymnasiet möter ofta problem när de ska ta steget in på arbetsmarknaden. Inte sällan på grund av att de saknar arbetslivserfarenhet. Praktik inom utbildningsprogram på gymnasiet är ett bra och effektivt sätt att komma i kontakt med arbetslivet. Det skapar värdefulla kontakter, och elever får en inblick i arbetslivet. Det är positivt att elever inom de yrkesförberedande programmen erbjuds 15 veckors praktik, detta minskar steget mellan utbildning och arbete. Genom att även inkludera praktik inom ramen för de högskoleförberedande programmen skulle fler elever komma i kontakt med näringslivet. Det är dels viktigt att elever får en förståelse för vad det innebär att arbeta, men det är även viktigt att stärka kontakten med näringslivet och därmed öka förutsättningarna för att få ett jobb. Att minska steget mellan näringslivet och skolan är en viktig faktor för ökad sysselsättning. Kommuner bör därför arbeta för att skolor ska samverka med näringslivet, så att det även inom de högskoleförberedande programmen kan vara möjligt att få minst en veckas praktik i olika branscher.
mot · H102Ub392 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att överväga drogtester i gymnasieskolan. Skolan ska skapa en studiemiljö som ger elever en stimulerad tillvaro, personlig utveckling och ett socialt utbyte. Förekomsten av droger i skolan skapar istället en otrygg miljö med ökad risk för psykisk och fysisk ohälsa. Brukandet av droger i skolan äventyrar elevers studier och unga riskerar att hamna i utanförskap. Det är oroväckande att användandet av droger blir allt vanligare i skolorna och förstagångsanvändarna blir allt yngre. Genom en lag som trädde i kraft har regeringen möjliggjort för polisen att drogtesta ungdomar under 15 vid misstanke om missbruk. Det är mycket positivt inte minst då tillgängligheten till droger ökat och det är relativt lätt för ungdomar att komma i kontakt med droger. Denna möjlighet borde övervägas att utvidgas till gymnasieskolan då flera ungdomar vittnar om att förekomsten av droger i skolan är vanlig och att situationen är allvarligare än vad många tycks tro. Oavsett omfattning är varje enskilt fall allvarligt och bör leda till tydliga och starka reaktioner, inte minst från politiken. Droger för också med sig andra problem och vi riskerar att få en skolmiljö som är våldsam samt en skola som inte klarar av att utföra sitt uppdrag. Elever och lärare har rätt att kräva en arbetsmiljö som är drogfri och framför allt trygg. Vi anser att åtgärder måste vidtas för att motverka drogbruket på landets gymnasieskolor och minimera drogrekryteringen bland yngre. Därför bör det vara möjligt för skolor att arbeta mer proaktivt mot droger, t.ex. genom att upprätta kontrakt mellan elev/student, målsman och skolan. Ett kontrakt som godkänner att skolan, vid misstanke om missbruk, får drogtesta sina elever. Det ska på förhand vara tydligt vad ett positivt drogtest resulterar i. Att vara proaktiv handlar om att kunna hjälpa eleverna att komma rätt och att redan på ett tidigt stadium sätta stopp för ett drogberoende. Gymnasieskolorna ges i detta förslag möjlighet att ställa krav som innebär att eleven, för att denne ska antas till utbildningen vid skolan, ska underteckna detta kontrakt. Detta skapar en drogfri skola och ger elever en tidig möjlighet till hjälp.
mot · H102Ub410 · 2013-10-02 00:00:00 — Utbildning i hela landet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av lokala lärcentrum i hela landet. Människor ska kunna utbilda sig var helst de bor i landet. Det är inte självklart för var och en av oss att flytta och byta plats på grund av att man vill genomföra en utbildning, eller på grund av att man vill komplettera en utbildning man har. Det är viktigt att det finns utbildningsmöjligheter i hela landet. Högskolor, folkhögskolor och lokala lärcentrum är delar i ett lands infrastruktur för kompetens och kunskap. Människor står inför olika utmaningar, få utbildningar man genomgår räcker för hela livet, med alla de förändringar som samhället genomgår. Människor har olika förutsättningar och förutsättningarna förändras under delar av livet. Människor får flytta och byta liv både inom landet och mellan länder. Det är viktigt att också ge alla människor alla tänkbara möjligheter att ta nya steg, att hitta till nya kunskaper, att våga forcera sina egna trösklar och att kunna validera sina kunskaper allteftersom arbetsmarknaden och livet förändras. En del i den möjligheten ger alla de lärcentrum som finns runt om i landet. Fler etableringar av lärcentrum ökar möjligheterna till ökad kompetens för fler. vet vi att ett av de stora hindren för jobb och arbetstillfällen är för företag att hitta människor med rätt kompetens. Vi vet också att människor får lämna en arbetsplats sent i livet och står inför utmaningen att utbilda sig inom något nytt område, som man ofta har en rik arbetslivserfarenhet som är betydelsefull och inte ska betraktas som obetydlig. En ökad möjlighet till validering är därför avgörande, och det är viktigt för människor att kunna byta arbetsplatser och arbetsuppgifter. Fler lokala lärcentrum runt om i landet skulle kunna göra mer för orten, för människors möjlighet till utbildning, samt till ett flexiblare lärande, vilket i sin tur ökar möjligheterna för företag att få rätt kompetenser på plats. Detta är en fråga av stor betydelse för hela landet, och speciellt för landsbygdskommuner.
mot · H102Ub411 · 2013-10-02 00:00:00 — Ge gymnasieelever kostnadsfri och näringsrik mat tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra ett tillägg i skollagen som förpliktigar alla gymnasieskolor att erbjuda sina elever kostnadsfri och näringsrik mat. Näringsrik skolmat är viktigt både för hälsan och för att eleverna ska orka uträtta något i skolan. gäller en ny skollag. 10 kap. 10 § i den nya skollagen lyder: Eleverna ska utan kostnad // erbjudas näringsriktiga skolmåltider. Detta är mycket bra då vi har anfört att skolans mat ska vara näringsriktig. Detta gäller dock bara . Det är vi inte tillfredsställda med. Vår uppfattning är att även våra gymnasieelever ska ha rätt till näringsriktig mat. Att erbjuda näringsrik skolmat kommer även att sätta stopp för de skolor som ger matkuponger där läsk och onyttig mat kan bli valet, och därmed större risk för ohälsa. I är skolmaten kostnadsfri enligt lagen. Detta gäller dock inte gymnasiet. Här finns det inga lagliga förpliktelser om att skolmaten ska vara kostnadsfri. Det är frivilligt och upp till kommunerna att avgöra om gymnasieeleverna ska ha kostnadsfri mat eller inte. Tack och lov erbjuder den stora majoriteten av gymnasieskolorna i kostnadsfri skolmat; dock inte alla kommuner. I vissa kommuner måste gymnasieelever betala för att de ska kunna äta skolmat. En del elever har inte råd med detta. Vi vill därför att skollagen ska förändras så att gymnasieeleverna ska ha rätt till kostnadsfri skolmat.
mot · H102Ub413 · 2013-10-03 00:00:00 — Nationella prov – nationell rättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda att de nationella proven rättas av nationella examinatorer. Skolinspektionen har utfört viss central rättning av nationella prov för och gymnasieskolan. Omrättningen av proven visar att det finns stora skillnader i bedömningen av uppsatser eller längre självständiga författade redogörelser. Skillnaderna är således störst där lärarens bedömningsutrymme är stort. Skolornas egna lärare sätter oftare ett högre betyg på proven än vad omrättarna gör. Även det omvända förekommer, men är inte lika vanligt. Skillnaderna finns över hela betygsskalan, men är allra vanligast när det gäller höga provbetyg. Det är viktigt att öka likvärdigheten i bedömningen av de nationella proven. Därför bör möjligheten för nationell rättning av nationella examinatorer utredas.