mot · H102N441 · 2013-10-02 00:00:00 — 4Fritt tillträde för alla8 5Medborgerliga rättigheter och integritet11 6.1Rätt att vara anonym16 6.3Bygga säkra och motståndskraftiga it-system17 7Skapande, innovation och digitala allmänningar17 7.1Fritt tillträde och allmän egendom18 8En rättvis balans mellan tillverkare och användare19 8.2Skydda författarna och kreatörerna21 8.3Införande av en särskild förhandlingsordning21 8.5Kritisk granskning av bilder i digital form22 9.2Skydda de mänskliga rättigheterna i internationella förbindelser24 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gratis wifi på fler offentliga platser.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att roamingkostnaderna inom EU bör vara på samma nivå som inhemska uppkopplingskostnader.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av reglerna för speltillstånd.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att principen om nätneutralitet ska tydliggöras i lag.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de statligt ägda fibernäten behålls och utvecklas.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om plattformsneutralitet och DRM.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avkriminalisera fildelning mellan privatpersoner för icke-kommersiellt bruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omförhandla det EU-direktiv som kräver kriminalisering av fildelning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om internetoperatörers lagring av information om enskilda internetanvändares trafik.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inrättande av en myndighet med ett samlat ansvar för skyddet av enskildas integritet.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den s.k. Ipredlagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att se hur internetanvändares integritet och rätt till privatliv kan stärkas i den svenska lagstiftningen.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör arbeta för att riva upp eller omförhandla datalagringsdirektivet.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att avbryta eller omförhandla avtal om okontrollerat utbyte av passageraruppgifter (, PNR).5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att avbryta eller omförhandla avtal om okontrollerat utbyte av uppgifter om finansiella transaktioner (Swift).5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avbryta eller omförhandla det ramavtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete som slutits med USA.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag om att upphäva lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en parlamentarisk utredning om signalspaning.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om myndigheters lagring och användning av personuppgifter.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätt att begära en radering av personuppgifter i ett företags databas om lagring av denna information är nödvändig.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla ska ha rätt att utan dröjsmål underrättas om säkerhetsbrister i privata eller offentliga databaser som kan leda till att hans eller hennes personuppgifter har äventyrats.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om blockering, filtrering eller svartlistning av användarna.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om s.k. berättigat intresse som företagen använder för att samla personuppgifter utan samtycke av användarna av deras tjänster.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att leverantörers ansvar bör införas i lagstiftningen vid de fall då en betydande skada sker som ett resultat av en känd sårbarhet som inte har lagats (enligt förorenaren betalar-principen).3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att medborgare ska ha möjlighet att kontakta myndigheter anonymt.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i 29 kap. 3 eller 5 § ta in en möjlighet att beakta att den tilltalade genom brotten påvisat stora eller allvarliga fel i it-system eller andra system som innehåller känsliga och viktiga uppgifter.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ändring av 9 § andra stycket lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk genom att punkterna 1. kartor och 2. alster av bildkonst stryks. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i samverkan med högskolebiblioteken och Kungl. bör följa upp de initiativ som tagits för att all offentligt finansierad forskning i ska vara tillgänglig för allmänheten.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sänkt moms på e-böcker.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om villkor för utlåning av e-böcker.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om öppna standarder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten till fri öppen tillgång och återanvändning av data som produceras eller samlas in av eller via finansieringen av statliga myndigheter och offentliga institutioner (så länge det inte inskränker skyddet för privatlivet och personuppgiftsskyddet). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att minska den upphovsrättsliga skyddstiden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motion om att regeringen bör verka för att tillträdestjänster (t.ex. streaming) och onlineprodukter som är tillgängliga i ett europeiskt land bör vara tillgängliga i de andra. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en kommission för att modernisera upphovsrättslagstiftningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upphovsrättslagstiftningen bör innehålla någon form av fair use-klausuler, som är nödvändiga för att tillåta satir och kritik men också för sampling och remixkultur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en särskild förhandlingsordning i upphovsrättslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utökad rätt till rättshjälp för vissa småföretagare i rättsliga angelägenheter som berörs i motionen och propositionen. beslutar om ändring av 23 § första stycket 2 lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk genom att bisatsen dock inte i digital form stryks. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att mjukvarupatent avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla verktyg som underlättar identifiering av patent kopplade till en uppfinning eller ett forskningsområde. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmuntra inrättandet av patentpooler som beviljar icke-exklusiva licenser i syfte att möjliggöra utbyte av patenterade vetenskapliga data. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i kontakten med bör framföra att vi som nation anser att det är av yttersta vikt att följer folkrätten och respekterar s.k. whistleblowers mänskliga rättigheter.9 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en lagstiftning som skyddar s.k. whistleblowers och som gäller över hela arbetsmarknaden.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kräva besked av om NSA:s övervakning och initiera förhandlingar om hur den kan stoppas.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att står upp för de mänskliga rättigheterna och ett fritt internet i internationella förbindelser.9 1 Yrkandena 1, 2, 4 och 5 hänvisade till TU. 2 Yrkandena 3 och 30 hänvisade till KrU. 3 Yrkandena 6 och 24 hänvisade till CU. 4 Yrkandena 9, 10, 12, 19–23, 25 och 44 hänvisade till KU. 5 Yrkandena 13–15, 26 och 45 hänvisade till JuU. 6 Yrkandena 16–18 hänvisade till FöU. 7 Yrkande 28 hänvisat till UbU. 8 Yrkande 29 hänvisat till SkU. 9 Yrkandena 43 och 46 hänvisade till UU. Den digitala tekniken och internet spelar en allt viktigare roll i dagens samhälle. Nya samarbetsformer och arbeten uppstår, och nya möjligheter för människor att engagera sig och delta politiskt. Vi är dock djupt oroade över en rad lagar som drivits igenom både på nationell nivå och på EU-nivå som inskränker våra medborgerliga rättigheter. Vi gröna står upp för medborgerliga fri- och rättigheter och vill ta en ledande roll i att bygga och stärka det vi kallar digitala allmänningar. Vi har en vision om en kulturell allemansrätt som gör det möjligt för alla människor att delta i det digitala samhället. Den kulturella allemansrätten innebär att det bör finnas en fri och öppen gemensam grund för alla medborgare att kommunicera, dela och dra nytta av tillgängliga resurser. Tyvärr är internet långt ifrån fritt, öppet och användbart för alla människor. På EU-nivå har en del framgångar vunnits för digitala rättigheter. Lagförslaget om det europeiska mjukvarupatentet röstades ner och även röstades ner av . Men stora motgångar, såsom Intellectual Property Rights Enforcement-direktivet (Ipred) och datalagringsdirektivet, har lidits. Flera integritetskränkande lagar som drivits igenom i har sin grund i EU-direktiv. EU:s datalagringsdirektiv är en av flera integritetskränkande anti-terrorlagar som drivits igenom . Tillsammans med FRA-lagen och Ipred utgör datalagringen ett avsteg från ett öppet samhälle som respekterar privatlivet. Det handlar om grundbultar i det demokratiska samhället som hotas genom övervakning, registrering och kartläggning av alla människor. Vissa tror att internet måste övervakas för att förhindra brott mot upphovsrätten. Andra ser det som en möjlighet för att utöva social kontroll via massövervakning. Vi vill se en annan utveckling. Vi vill garantera allas tillgång till information, kunskap och kultur, främja samarbete snarare än konkurrens, främja innovation och skapande snarare än kväva dem och möjliggöra en ömsesidig korsbefruktning mellan den vetenskapliga världen, det organiserade civila samhället och medborgarna. Vi stödjer principen om nätneutralitet. 4Fritt tillträde för alla Fri tillgång till information bör ses som en motsvarighet till yttrandefrihet. Den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna lyder envar har rätt till åsiktsfrihet och yttrandefrihet. Denna rätt innefattar frihet för envar att utan ingripanden hysa åsikter och frihet att söka, mottaga och sprida upplysningar och tankar genom varje slags uttrycksmedel och utan hänsyn till gränser. De fyra transportslagen järnväg, väg, sjöfart och flyg fungerar inte utan det femte – data och telekommunikation. Stora klimatvinster kan göras med hjälp av informationsteknik. Det handlar till exempel om att ersätta en del av de tvungna flygresorna med videokonferenser. Det moderna samhället är beroende av data- och telekommunikation och blir alltmer sårbart. Infrastruktur för data- och telekommunikation är en grundläggande samhällstjänst. Det är viktigt ur sårbarhetssynpunkt att behålla ägande och drift av statliga fibernät. Ett statligt kontrollerat operatörsneutralt och rikstäckande fibernät behövs för att garantera myndigheter tillgång till en robust kommunikationsinfrastruktur. Utöver dess betydelse för samhällets säkerhet och trafiken, är de statliga fibernäten också en viktig tillgång för att ge fler människor tillgång till goda tele- och dataförbindelser, framför allt i områden där det inte är företagsekonomiskt lönsamt att bygga ut och det inte går att förlita sig på marknadskrafterna. Det är av största vikt att de statligt ägda fibernäten behålls och utvecklas. Statens data- och telekominfrastruktur ska användas för optimal samhällsnytta. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Vi vill också göra gratis wifi tillgängligt på så många offentliga platser som möjligt genom att uppmuntra och möjliggöra människor och organisationer att dela sin wifi med andra. Roaming är en funktion som är tillgänglig som en del av GSM, och . Den innebär en förlängning av anslutningsmöjligheter på en plats som skiljer sig från platsen där tjänsten var registrerad. Det säkerställer att den trådlösa enheten hålls ansluten till nätverket utan att förlora anslutning, det vill säga tillåter telefoner att arbeta under resor. Kostnaden för roamingdata är dock svår att kontrollera. Det behöver regleras. Vi vill att EU ska göra mer för att skydda konsumenternas rättigheter vad avser tariffer. bör arbeta för att roamingkostnaderna inom EU ligger på samma nivå som inhemska uppkopplingskostnader. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Lotteriinspektionen är en myndighet som hanterar tillstånd för spelverksamhet. Verksamheter som har spelautomater, kasinon eller bingoverksamhet måste ansöka om tillstånd för detta och betala en avgift. Regeringsrätten bestämde att datorer för spel som till exempel är ihopkopplade i LAN-miljö eller liknande nätverk på internet skulle omfattas av automatspelslagen under förutsättning att spelet anordnas för allmänheten eller för att tjäna pengar. Därmed blev också denna verksamhet tillståndspliktig. Något som förmodligen aldrig varit lagstiftarens syfte och som tvingat internetcaféer som erbjuder sociala spel, men inte andra internetcaféer, att betala en avgift. började Lotteriinspektionen implementera detta. Verksamheter som bedriver , det vill säga verksamheter som hyr ut datorer för spel av till exempel World of Warcraft, behöver alltså tillstånd.1 Lagstiftningen är och frågan är om den är anpassad till dagens verklighet. är en viktig del av många ungas (och andras) fritid och att möjliggöra det genom uthyrning av datorer är inte något som kan likställas med kasinoverksamhet. Gränsdragningarna uppfattas som löjeväckande och godtyckliga och det finns all anledning att se över dessa regler. Detta bör ge regeringen tillkänna. För att säkerställa att användarna har möjlighet att byta enheter, anser vi att EU bör arbeta för att garantera plattformsneutralitet. Detta innebär att alla som köper en dator ska kunna installera något annat operativsystem och att hårdvaruproducenter bör underlätta detta. Vi är kritiska till dåligt utformad (). När konsumtenten köper digitala enheter eller material, ska personen ha, i princip, samma konsumenträttigheter som i fallet med fysiska objekt. Varje bestämmelse om att begränsa av användningen som införs tekniskt eller genom licenser bör framträda tydligt på förpackningen och konsumenten måste informeras vid köptillfället. Utvecklingen av olika medietjänster för fri kommunikation över internet har varit stor och har lett till en i väsentlig grad av ökad frihet för enskilda. Det finns nu tecken på att denna frihetsutveckling är hotad genom bland annat teleoperatörers vilja att styra och kontrollera trafiken i näten. visar till exempel i rapporten i .se 2011 – Nätneutralitet hur trafikprioritering, fördelning och begränsning av tillgång till innehåll förekommer i de svenska näten. Ännu ett exempel är hur börjat ta betalt för användare som vill använda vissa tjänster som konkurrerar med Telias egna nättjänster. Vad som ovan beskrivits är problematiskt av flera skäl. Dels för konsumenter som riskerar att internetoperatörerna vid hög belastning prioriterar de egna tjänsterna framför de av konsumenten själv efterfrågade, dels ur ett innovations- och konkurrensperspektiv där utvecklingen av nya tjänster påverkas. Även ur ett demokratiperspektiv är utvecklingen problematisk. Operatörer har möjlighet att blockera information från konkurrerande medier och möjlighet att hindra eller begränsa möjlighet till andra verklighetsbeskrivningar och yttranden från att spridas. Detta medför ett visst intrång i enskildas integritet, då operatörerna behöver granska och sortera internetanvändarnas beteenden för att kunna göra dessa blockeringar och prioriteringar. Detta är djupt oroande. Vi vill att principen om nätneutralitet tydliggörs i lag och respekteras av myndigheter och tjänsteleverantörer under alla omständigheter, med undantag för att skydda den tekniska säkerheten i näten och för till exempel nödsamtal. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. 5Medborgerliga rättigheter och integritet I måste vi säkerställa att integritetsskyddet fungerar. gör det inte det av flera skäl. Det finns ingen som har ett heltäckande ansvar, det finns avtal med andra länder som behöver förändras och det behövs ett starkare skydd. Dessutom behövs ett förbättrat skydd för att it-industrin ska kunna växa. Svensk industri och svenskt näringsliv vill driva molntjänster i . Då krävs en lagstiftning som ger starkt skydd för den personliga integriteten. Även för näringslivets skull behövs ett starkt skydd för den personliga integriteten. Ett förstärkt skydd för den personliga integriteten skulle vara en konkurrensfördel för företag som ligger i . Om lagstiftningen undermineras spelar det ingen roll om stora it-företag ligger i eller . Ett ökat skydd för integriteten innebär att svensk industri gynnas och det är också något som kan locka hit utländska företag. Vi tror att det finns ett behov av mer konsumentskydd i internetsfären. Användare måste ha möjlighet att kontrollera sin privata information och sina egna uppgifter. Sekretess- och licensavtal av tjänster är ofta alltför långa och alltför komplexa för att läsas och förstås. Det är inte rättvist att företag beviljas rätten att använda användarens innehåll hur de vill. Särskilt eftersom användarna ofta inte har ett val när de vill använda en viss tjänst, och tror att de har mycket mer kontroll över sitt innehåll än vad licensavtalet medger. Det krävs att användare är fullt medvetna om vad konsekvenserna av deras handlingar blir. Vi anser inte att människor ska behöva bli jurister för att tryggt kunna använda internet. Öppenhet i all former av tjänster måste därför garanteras av leverantörer. Vår egendom och vår kommunikation ska ha samma skydd, oavsett de är i digital eller fysisk form. I en demokrati ska vi ha rätt att vara ifred, om vi inte är föremål för en brottsutredning. Vi motsätter oss internetoperatörers lagring av information om enskilda internetanvändares trafik, förutom information som krävs för fakturering. Vi motsätter oss massövervakning av invånare, oavsett om det gäller datalagring eller övervakning på internet. Inte heller kameraövervakning är särskilt effektivt enligt tillgänglig forskning. Mer öppenhet och ansvarsutkrävande av övervakningsindustrin behövs. Massövervakning av alla medborgare är som att försöka hitta en nål i en höstack och innebär en oerhört oproportionerlig inskränkning av våra grundläggande rättigheter. ser informationsdelningen på internet som principiellt positiv, och vi motsätter oss en total övervakning av internetanvändares aktiviteter. regleringar om skyddet för privatliv måste respekteras. Frågor rörande skyddet av enskildas privatliv och uppgifter kring dem, hanteras av ett antal olika myndigheter i . Datainspektionen hanterar personuppgifter generellt i samhället, har hand om känsliga personuppgifter hos och användandet av hemliga tvångsmedel hos polisen och . Justitiekanslern har tillsyn över all offentlig verksamhet och utöver detta finns organ som och den kontroll som sker genom domstolar. konstaterade i sitt delbetänkande 2007 (SOU 2007:22 Skyddet för den personliga integriteten) att det i finns en brist på systemtänkande och helhetssyn när det gäller integritetsskyddet, vilket leder till att regelverket blir oenhetligt och svåröverskådligt. Integritetsskyddet har en svag ställning i . Detta har lett till en fragmentarisk bild över hur olika lagstiftningsåtgärder påverkar enskildas integritet och en avsaknad av en helhetsbild i landet. bedömning är att detta samlade skydd kan erhållas genom inrättandet av en myndighet med ett samlat ansvar för skyddet av enskildas integritet. Detta bör ge regeringen tillkänna. Den så kallade Ipredlagen trädde i kraft i . Ipredlagen har inte lett till minskad fildelning och inte heller till attitydförändringar gällande fildelning. Den har inte heller gjort att artister och kreatörer har fått mer betalt. Istället försvårar lagen brottsbekämpningen och sätter rättssäkerheten ur spel.2 Förut utreddes upphovsrättsbrott av polisen som i sin tur vände sig till domstol. har istället upphovsrättsinnehavare getts rätten att vända sig direkt till domstol med information om upphovsrättsbrott för att kräva ut personuppgifter (knutna till en specifik IP-adress). Detta informationsföreläggande åtföljs av en sekretess i en månad, då den som uppgifterna gäller ska få information om detta tidigast en månad och senast efter att detta skedde. Med stöd av denna sekretessmånad har upphovsrättsinnehavarna möjlighet att med abonnentuppgiften återigen vända sig till domstol och begära intrångsundersökning, närmast att likna vid privat husrannsakan, vilket var regeringens egen beskrivning av förslaget. Flera steg tas som underlättar för upphovsrättsinnehavare att själva driva rättsprocesser, något som i praktiken ersätter den roll som polis och åklagare tidigare haft i upphovsrättsmål. Vi är motståndare till att användares kontoinformation lämnas ut till privata företag, vilket är konsekvensen av Ipredlagen. anser att regeringen bör verka för att Ipredlagen ska rivas upp eller omförhandlas. bör ge regeringen detta tillkänna. anser inte att den tekniska utvecklingen ska stoppas utan ser att den bland annat sker utifrån människors behov och att detta är något som skivbolagsindustrin och övriga upphovsrättsinnehavare måste anpassa sig efter. Skivbolagen behöver finna nya affärsmodeller som är anpassade till den moderna tekniken. vill också verka för att riva upp eller omförhandla datalagringsdirektivet. Erfarenheter från genomförandet i olika EU-länder, och från de länder där författningsdomstolar har upphävt datalagringslagar, visar att lagring av uppgifter inte har en inverkan på uppklaringsgrad eller brottslighetsnivåer. egen utvärdering av direktivets implementering i medlemsstaterna visar på stora brister. Olika länder har olika regler och olika säkerhetsrutiner. I vissa länder krävs domstolsbeslut för att informationen ska lämnas ut, medan det i andra räcker med att en ansökan lämnas in skriftligen för att integritetskränkande information ska lämnas ut till polisen. För den inre marknaden har direktivet enligt utvärderingen inte heller lett till någon förbättring. Olika regler gäller ändå för olika länder. Det konstateras dock att direktivets implementering ger stora kostnader för operatörer som är oerhört svåra för särskilt mindre operatörer att bära. Detta bör ge regeringen tillkänna. är passagerarinformation som flygbolagen samlar in. Dessa används sedan i vissa fall till brottsbekämpande arbete. Det är problematiskt när personinformation lagras och används vidare. Den som lämnar ifrån sig personuppgifter som kommer till dessa länders myndigheter har skäl att anta att allt dessa länder får reda på om dig, kommer att spridas, återanvändas och bearbetas. Vi motsätter oss också okontrollerat utbyte av uppgifter med amerikanska myndigheter, till exempel av passageraruppgifter (, PNR).