ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Kr331 · 2013-10-02 00:00:00 — Förbättrat omhändertagande av fornfynd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag kring hur omhändertagandet av fornfynd kan förbättras. Kulturarvsbrott är ett allvarligt och till synes växande problem vars effekter på samhället har beskrivit på följande sätt: Det är genom fornlämningarna som vi får kunskap om vår historia. Det samlade fornlämningsbeståndet kan liknas vid en gigantisk historiebok där varje enskild fornlämning utgör en sida. Försvinner en fornlämning eller ett fornfynd utan dokumentation förloras viktiga pusselbitar i kartläggningen av vår historia. Det är som att riva ut en sida ur en bok som det bara finns ett enda exemplar av. En liten, men ändå inte obetydlig, faktor i arbetet med att stävja kulturarvsbrott är att det finns ett fungerande system för att belöna den som upptäcker ett fornfynd och väljer att lämna in det till staten, snarare än att behålla det själv eller sälja det. Att detta system inte fungerar på ett tillfredsställande sätt är således ett allvarligt problem i sammanhanget. I ett remissvar skriver Statskontoret följande: Det är ett faktum att omhändertagandet av fornfynd länge har släpat efter vid . Så väl värdering av fyndigheterna som utbetalning av inlösen går långsamt. De stora balanserna är en källa till oro och riskerar att påverka allmänhetens förtroende för myndigheten negativt. Det är generellt viktigt att myndigheter fullgör sina uppdrag på ett effektivt sätt och det är därför rimligt att skärpa kraven på att handlägger sina ärendebalanser inom rimlig tid. I förlängningen av detta kan långa handläggningstider indikera att en myndighets verksamhet, organisation eller styrning behöver utvecklas eller ges en mera ändamålsenlig form. Mot bakgrund av ovanstående föreslår jag att tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen möjligt bör återkomma med förslag kring hur omhändertagandet av fornfynd skall kunna förbättras.
mot · H102Kr332 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utse till ett svenskt kulturarvsår. utlystes av den socialdemokratiska regeringen med det primära syftet att uppmärksamma och hylla förekomsten av utländska kulturer och identiteter i . Ett stort antal myndigheter, institutioner, stiftelser och bolag inom kulturområdet samt vissa universitet och högskolor och svenska ambassader utomlands fick i uppdrag att medverka i mångkulturåret. Man bjöd även in samtliga kommuner, landsting, regioner, länsstyrelser, vissa myndigheter, övriga universitet och högskolor, scenkonstinstitutioner, regionala museer, bibliotek, arkivinstitutioner, festivaler och övriga aktörer att medverka. Vi anser att det kunde vara på sin plats att på ett liknande sätt rikta fokus mot kulturområdet och vitalisera den kulturpolitiska debatten genom att återigen samla det offentliga kring ett temaår med kulturpolitisk prägel och föreslår därför att tillkännager för regeringen som sin mening att 2016 skall utses till svenskt kulturarvsår med det primära syftet att stärka den gemensamma nationella identiteten och att uppmärksamma och hylla olika aspekter av den traditionella, folkliga svenska kulturen.
mot · H102Kr333 · 2013-10-02 00:00:00 — Införandet av en svensk kulturkanon tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram en svensk kulturkanon. 2005 beslutade den borgerliga danska regeringen med stöd av att låta sju kommittéer påbörja arbetet med att ta fram förslag över verk som kunde anses som en särskilt värdefull del av det danska kulturarvet och tillsammans utgöra en dansk kulturkanon. När arbetet presenterades hade antalet områden ökat till nio och varje område innehöll en lista på tolv verk. De områden som berördes var arkitektur, bildkonst, design och konsthantverk, film, litteratur, konstmusik, populärmusik, scenkonst och barnkultur. Det primära syftet med kulturkanonen var att den skulle fungera som en introduktion till det danska kulturarvet och stimulera till tankar och debatt kring konst och kulturfrågor. Projektet bidrog starkt till att blåsa liv i den danska kulturdebatten och lyfte kulturpolitiken till en position på den politiska och mediala dagordningen, som den varit i närheten av. Trots de starka känslor som initialt omgav projektet har den färdiga kulturkanonen blivit väl mottagen i stora delar av det danska samhället. De danska kulturinstitutionerna har tagit kulturkanonen till sig och har med avstamp i denna skapat flera nya uppsättningar och verk. Även de danska skolorna som fått kulturkanonen tilldelad sig i bokform har dragit nytta av projektet och många skolor använder den som en utgångspunkt i sin undervisning. tror att det även i finns ett starkt behov av en breddad och fördjupad diskussion kring ämnen som kultur, historia och identitet. I som är präglad av ett utbrett ointresse för kulturpolitiska frågor, rotlöshet, ifrågasättande av den svenska kulturens själva existens och samhällelig fragmentering bedömer vi att det skulle finnas ett stort värde i att uppmuntra till ökad reflektion kring kulturarvet och de delar av detta som skulle kunna anses som särskilt värdefulla eller särskilt betydelsefulla för formandet av den svenska identiteten och som vi därför vill bära med oss in . Mot bakgrund av ovanstående föreslår vi att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att med inspiration från ta fram en svensk kulturkanon.
mot · H102Kr334 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att inrätta ett nationellt lånekortssystem. Vårt grannland införde ett nationellt lånekortssystem. I då befolkningen blir alltmer rörlig och resande ser vi klara fördelar med ett sådant system och tror att det skulle vara ett positivt incitament för att öka utlåningen vid landets bibliotek och stimulera intresset för litteratur. Vi föreslår därför att tillkännager för regeringen som sin mening att möjligheten att införa ett nationellt lånekortssystem bör utredas. Per Ramhorn (SD)
mot · H102Kr335 · 2013-10-02 00:00:00 — Insatser för ökad fornminnesvård och förbättrad tillgänglighet till kulturarvet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen möjligt bör återkomma med förslag om hur omfattningen av den ideella fornminnesvården ska kunna öka. är ett land med en rik historia, vilket bland annat avspeglar sig i våra fornlämningar. har kartlagt och registrerat nästan en miljon fornlämningar. I de allra flesta fallen vilar ansvaret för fornminnesvården på markägaren. Den statligt finansierade fornminnesvården har varit kraftigt underfinansierad. Den nationella överblicken över tillståndet bland våra fornminnen lämnar också en hel del övrigt att önska. har i skrivande stund till exempel ingen uppfattning om hur det ser ut med tillgängligheten till landets fornminnen. Först räknar man med att ha fått fram ett system för uppföljning av tillgänglighetsarbetet och då även ha den överblick över arbetet i länen som saknas. För att komma närmare målet om en god fornminnesvård och ett kulturarv som är tillgängligt för alla medborgare är det uppenbart att det förutom ökade statliga resurser till fornminnesvården också krävs ökade insatser för att öka omfattningen av den ideella fornminnesvården. På flera håll i landet bedrivs lokala och regionala projekt där enskilda medborgare, skolklasser och föreningar erbjuds att adoptera ett fornminne eller bli fadder för ett fornminne. Som fornminnesfadder får man genomgå en kortare utbildning, ofta i eller ett länsmuseums regi, kring vård och skötsel och åtar sig sedan att göra fornminnet tillgängligt genom att röja bort sly, kontrollera informationsskyltar samt genom att regelbundet kontrollera och rapportera eventuella skador på fornlämningen. För till exempel en skolklass kan uppdraget som fornminnesfadder innebära ökade möjligheter till meningsfull utomhusvistelse, bättre känsla för historien samt ökad närhet och förståelse för hembygden och dess landskap. Vår bedömning är att det fortfarande finns en relativt stor outnyttjad potential inom den ideella fornminnesvården och att staten med relativt små medel i form av förbättrad marknadsföring och ökad information skulle kunna uppnå stora vinster för fornminnesvården och tillgängligheten till kulturarvet. Med anledning av ovanstående föreslår vi att bör tillkännage för regeringen att man möjligt bör återkomma med förslag kring hur omfattningen av den ideella fornminnesvården skall kunna öka. Per Ramhorn (SD)
mot · H102Kr336 · 2013-10-02 00:00:00 — Skärpta åtgärder för att förhindra skattefinansierat stöd till icke-demokratiska och våldsbejakande organisationer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om hur regelverket och tillsynen ska kunna skärpas i syfte att förhindra att våldsbejakande och icke-demokratiska organisationer får skattefinansierat stöd. En viktig faktor för att det allmänna stödet för offentliga bidrag till det civila samhället skall kunna upprätthållas är att detta stöd fördelas på ett ansvarsfullt sätt. Mottagare av skattefinansierat stöd bör uppfylla vissa minimikrav på kvalitet och samhällsnyttigt innehåll. Allt annat är att visa bristande respekt för demokratin och skattebetalarnas pengar. Tyvärr har det visat sig gång på gång att våldsbejakande föreningar och organisationer, som uppmanar till lagbrott och som inte ställer sig bakom demokratiska grundprinciper, såsom stödet för yttrandefrihet och mötesfrihet, män och kvinnors lika värde etc., trots detta har kunnat erhålla skattefinansierat stöd, ofta vid upprepade tillfällen. Vi menar att det är uppenbart att såväl regelverket som tillsynen måste skärpas i detta avseende och föreslår därför att tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen bör återkomma med förslag kring hur regelverket och tillsynen skall kunna skärpas så att våldsbejakande och icke-demokratiska organisationer inte längre skall kunna erhålla skattefinansierat stöd. Per Ramhorn (SD)
mot · H102Kr337 · 2013-10-02 00:00:00 — Bevarande av de svenska minoriteternas språk och folkminnen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge och folkminnen ett uttalat uppdrag att bevara och levandegöra de finlandssvenska och estlandssvenska minoriteternas kulturarv. Av förordningen (2007:1181) med instruktion för och folkminnen framgår det att och folkminnen har till uppdrag att bedriva språkvård och på vetenskaplig grund öka, levandegöra och sprida kunskaper om språk, dialekter, folkminnen, namn och immateriella kulturarv i samla in, bevara, vetenskapligt bearbeta samt sprida kunskap och material om det svenska språket, de nationella minoritetsspråken finska, jiddisch, meänkieli och chib, det svenska teckenspråket samt dialekter, folkminnen, folkmusik och namn i samla kunskap om och följa användningen av även andra språk i . Vi anser att det för en kulturarvsbevarande svensk myndighet borde vara mer prioriterat att bevara och levandegöra hela den svenska nationens kulturarv än att samla kunskap om användningen av invandrarspråk inom den svenska statens gränser. Vi anser också att det borde vara lika prioriterat att sprida kunskap om den svenska nationens samtliga språkvarianter som det är att sprida kunskap om de nationella minoriteternas språk. Till den svenska nationen räknar vi de finlandssvenska och estlandssvenska minoriteterna. Vi föreslår därför att förordning (2007:1181) ses över i syfte att ge och folkminnen ett uttalat uppdrag att bevara, levandegöra och samla kunskap om även finlandssvenskarnas och estlandssvenskarnas dialekter och kulturarv.
mot · H102Kr339 · 2013-10-04 00:00:00 — Regeringens proposition, 2005/2006:192 Lära, växa, förändra. Artikel , SVT:s vd , , .
mot · H102MJ246 · 2013-10-01 00:00:00 — Utökad jakt på säl och skarv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att komma till rätta med detta så måste förvaltningsplanerna ändras så att jakt på säl och skarv kan utökas. Enligt uppgift så ökar kostnaderna både direkt och indirekt för sälskador. Enbart i mitt hemlän, län, så har 2,2 miljoner i ersättning för sälskador utbetalats. Knappt hälften av de 30 yrkesverksamma fiskarna har ansökt om stöd. I länet så är det 46 av 90. Detta gör att många fiskare säger att det är meningslöst att ägna sig åt kustnära fiske, ett fiske som många har kunnat leva på och som av en stor allmänhet upplevs som ett mera miljövänligt sätt att bedriva yrkesfiske på jämfört med storskaligt fiske till havs. så påpekas det att massor av kustbor inte längre tycker att det är lönt att lägga ut nät för sitt husbehovsfiske, vilket innebär att det i sin tur blir en glömd kultur. Det har gått så långt att forskare varnar för att detta kan innebära slutet för surströmming och att strömmingen inte räcker till. Underlaget för detta påstående är att skarven tar , sälen och vikaren . så har kustfisket minskat från till . så fanns det ca 4 000 sälar i nu tror man att det är mellan 30 000–40 000. För att komma till rätta med detta så måste förvaltningsplanerna ändras så att jakt på säl och skarv kan utökas.
mot · H102MJ257 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att pälsfarmer ska förbjudas. Djur för pälsproduktion föds upp under förhållanden som är fullständigt oacceptabla. De små burar som minkar tvingas vistas i under sin miserabla livstid, ofta två tre hopträngda på minimal yta, saknar ofta även det mest basala i inredningsväg för att dessa djur ska få utlopp för sina naturliga beteenden. Minkar är ensamlevande djur som förflyttar sig långa sträckor i vilt tillstånd samt lever i och nära vatten. Skulle dessa villkor tillmötesgås av pälsfarmarnäringen skulle det inte vara lönsamt att bedriva den längre. I finns en stark opinion mot pälsfarmning och i många länder har denna verksamhet förbjudits. Det finns inte försvar för pälsfarmar i vårt land och därför inte heller för näringen i sin helhet.
mot · H102MJ282 · 2013-10-01 00:00:00 — Satsa på SLU i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildningen och utveckling av verksamheten vid SLU i . () utreder sin framtid. Man vill förenkla utbud och organisation, göra det mesta billigare och anpassa sig till omvärldens behov. beslutades det att lägga ned de utbildningar som finns i , och det beklagar vi. Dessa ska fasas ut och läggas ned, trots att de var SLU:s mest populära utbildningar. visar SLU i sina egna framtidsutredningar att det viktigaste är att knyta sina yrkesutbildningar till näringen. Detta var exakt den styrka som SLU i påvisade innan nedläggningsbeslutet. Men detta avfärdades då av universitetsledningen. SLU i har haft sin stora styrka just i att man arbetat nära näringen. ligger i ett av landets mest aktiva lantbruksområden och skolan har haft ett nära samarbete med såväl lantbrukets organisationer som företag. De elever som gått på SLU i har också ofta framhållit just närheten till näringen som en av de bästa styrkor utbildningen haft. I finns företag och organisationer som gärna tar emot veterinärer och agronomer och SLU i skulle lämpa sig ypperligt för framtida masterutbildningar. Detta skulle stärka såväl SLU som verksamheten i . SLU:s styrelses beslut att lägga ned utbildningarna i kan ifrågasättas ur många olika aspekter. Att man nu framhåller närheten till näringen som den viktigaste framtidsfrågan gör att beslutet framstår som än mer förvånande. Vill man leva upp till sitt eget framtidsscenario är en satsning i ett logiskt steg. Med framtida masterutbildningar skulle såväl förtroendet hos näringen som framtida studenter kunna återupprättas. Vi förslår att utbildningarna inte flyttas från och om de mot allt förnuft ändå flyttas föreslår vi att de flyttas för att det ska finnas en tillräckligt stor mängd elever för att upprätthålla den goda kvaliteten som finns. Dessutom kan yrkesprogrammens studenter från andra SLU-orter göra praktikkurser ordnade av SLU i . I finns företag och organisationer som gärna tar emot veterinärer och agronomer. I har studenterna ingen masterutbildning att läsa till, och det tycker vi att de ska ha.
mot · H102MJ283 · 2013-10-01 00:00:00 — Gör det straffbart att slänga fimpar på gator och torg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att även låta cigarettfimpar omfattas av lagen mot nedskräpning. 1 miljard fimpar hamnar på våra gator och torg i . Det världsomfattande up the World uppskattar att cirka 4 500 miljarder fimpar slängs på marken. Fimpen är ett farligt litet skräp. Cigarrettfiltret är gjort av cellulosaacetat, ett slags plast. I filtret fastnar tobakens farliga ämnen för att de inte ska nå rökarens lungor, ämnen som även är farliga för naturen, bland annat kadmium som även finns i batterier. av allt skräp i stadsmiljöer är tobaksrelaterade produkter som fimpar, cellofanpapper och cigarrettpaket. Med anledning av detta bör det övervägas att även låta cigarettfimpar omfattas av lagstiftningen som gör det straffbart att skräpa ned.
mot · H102MJ286 · 2013-10-01 00:00:00 — Miljöarbetet i och runt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en fortsatt utveckling av miljöarbetet i och runt . Enligt en studie från och miljövetenskap vid kommer temperaturen att vara högre och salthalten att vara lägre i än tidigare. Temperaturökningen kommer att leda till att syrehalten i vattnet minskar, vilket gör effekterna av övergödningen än mer påtagliga. Ett tydligt tecken på övergödning är de återkommande algblomningarna i , vilket i sin tur visar på vikten av att få ett kraftfullt stopp av jordbrukets näringsläckage. En lägre salthalt kan medföra att vissa arter försvinner, exempelvis blåmusslan som inte klarar av en lägre salthalt än den som finns i . Även torskbeståndet kan minska till följd av temperaturförändringar och rubbningar i syrehalt och salthalt. Forskarna varnar i studien för att följderna för den miljön kan bli stora om det inte sätts in åtgärder. En ren och levande havsmiljö är ett betydelsefullt mål i sig men tillståndet i påverkar även flera viktiga näringsverksamheter, exempelvis turist- och fiskerinäringen. Om vi vill ha en levande kust och skärgård och en lönsam fiskerinäring måste miljöarbetet i intensifieras. är en unik miljö som det är vårt ansvar inför kommande generationer att bevara. Samarbete är nyckeln till framgång i miljöarbetet. arbete med att bygga reningsverk i de baltiska länderna har exempelvis givit positiva resultat. Vi måste agera tillsammans med våra grannländer runt för att klara miljömålen och kontakterna samt dialogen med EU och grannländerna måste kontinuerligt utökas och förstärkas. Det går att motverka effekterna av de globala klimatförändringarna på miljön i , men åtgärderna måste sättas in snabbt och vara långsiktiga. Mot bakgrund av det anförda bör regeringen prioritera en fortsatt utveckling av miljöarbete i .
mot · H102MJ288 · 2013-10-01 00:00:00 — Utvärdering av de överlåtbara rättigheterna i sill- och skarpsillfisket tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvärdera effekterna av det beslut som Havs- och vattenmyndigheten har fattat. Regeringen presenterade 2009 en proposition om överlåtbara fiskerättigheter, som innebar att den svenska kapaciteten i svenskt pelagiskt fiske skulle minskas. Propositionen innehåller också ett antal skrivningar som syftar till att bevara och utveckla lokalt fiske efter sill och skarpsill i . Vi anser att det finns ett behov av att utvärdera de överlåtbara rättigheterna i sill- och skarpsillfisket i . i är oroad över utvecklingen när det gäller vem som får lov att fiska efter sill och skarpsill. En oro som vi delar. Fisket efter sill med passiva redskap, vissa vadredskap (snörp och landnot) samt silltrålare , dvs. det fisket som inte har individuella kvoter (som det pelagiska har), har drabbats av att den så kallade kustkvoten är för lågt tilltagen. HaV har känt sig tvingad att stoppa sillfisket inom kustkvoten alltför tidigt på säsongen. Detta har drabbat i första hand det blekingska inomskärsfisket med snörpvad och landnot, men även fisket med garn. Detta fiske pågår bara fram till omkring midsommar, sedan försvinner sillen ut utanför skärgården pga. varmare vattentemperatur. Bägge åren har sedan HaV släppt på fisket igen i halva juli när man har konstaterat att det finns tillräckligt kvar på kvoten, men då är skadan redan skedd och går inte att ta igen för det kustnära yrkesfisket. Effekterna som Havs- och vattenmyndighetens beslut har fått för det regionala småskaliga fisket avviker från det beslut som fattades i . Vi anser att staten har ett ansvar för att det småskaliga regionala fisket efter pelagiska arter längs kusten ska kunna utvecklas. Det finns därför ett behov av att utvärdera effekterna av det beslut som Havs- och vattenmyndigheten har fattat.
mot · H102MJ295 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att man bör se över regeringsuppdrag när det gäller hållbar återföring av fosfor. , och ska genomföra insatser som bidrar till att minska det onödiga matsvinnet. I det uppdraget ingår bland annat att stimulera till ökad produktion av biogas och ökat utnyttjande av rötrester. Då blir man väldigt överraskad när man ser vad har lämnat för förslag till regeringsuppdraget för hållbar återföring av fosfor. Man föreslår där kraftigt höjda gränsvärden som i princip skulle omöjliggöra utnyttjande av rötrester. Det går helt emot det uppdrag som , och har fått att minska det onödiga matsvinnet. förslag riskerar att slå många av biogassatsningar i spillror. Skulle detta förslag genomföras hotas stora delar av de svenska kretsloppsambitionerna och inte minst gjorda investeringar i biogasanläggningar och infrastruktur. Förslaget innebär också orimligheter, bland annat så blir gränsvärdena för åkerns gödsel tuffare än för den mat som vi stoppar i munnen. Det vi lägger på tallriken skulle innehålla högre halter av exempelvis kadmium än gödsel. Lite tillspetsat skulle man kunna säga att förslag till nya nivåer skulle innebära att en dagens rätt på vilken lunchrestaurang som helst uppfattas som miljöfarligt avfall. Det kan inte vara mening och vilja att sätta stopp för stora delar av de svenska kretsloppsambitionerna eller att biogasanläggningar tvingas att lägga ner sin verksamhet. Det måste bara handla om ett feltänk hos som snabbt behöver rättas till. Det är viktigt att regeringen så fort som möjligt går in och ser över regeringsuppdrag när det gäller hållbar återföring av fosfor.
mot · H102MJ306 · 2013-10-01 00:00:00 — Förvaltande jakt på säl tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att stimulera allmän jakt på säl. Naturens resurser bör brukas och förvaltas på ett ansvarsfullt och uthålligt sätt. En resurs som inte nyttjas på ett sådant sätt är sälen. jagades säl; samhället bistod t.o.m. med skottpengar på säl , då sälarna i fridlystes. Med undantag för epidemier har sälstammarna i nu vuxit till sig ordentligt och tillväxten i stammen beskrivs av vissa som närmast explosionsartad. Det stora och växande antalet sälar äter självklart stora mängder fisk. Därigenom uppstår en konkurrenssituation om tillgången på fisk som allvarligt hotar det småskaliga och kustnära svenska yrkesfisket. Självklart har både sälen och det småskaliga kustnära svenska yrkesfisket ett existensberättigande. För att möjliggöra en samexistens av säl och yrkesfiskare av ovan nämnda slag kommer man till slutsatsen att en allmän och för stammen förvaltande jakt på säl bör tillåtas. Förbudet mot allmän jakt på säl som utfärdats av (Helcom) 1974 saknar numera relevans. Skyddsjakt är tillåten men bekymret är att den som yrkesmässigt utövar fiske inte per automatik är jägare. Av det skälet borde tillståndet att bedriva skyddsjakt på säl utvecklas till att inom ordnade former uppmuntra till en för sälstammen förvaltande jakt på säl. Med stöd i det ovan anförda bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av stimulera allmän jakt på säl.