ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Ub217 · 2013-09-20 00:00:00 — Demens- och äldrevård i läkarutbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av utbildning i demens- och äldrevård i läkarutbildningen. Svensk hälso- och sjukvård har ett stort behov av fler duktiga läkare, bland annat geriatriker. Efterfrågan på läkare väntas öka till , på grund av ökade vårdbehov till följd av befolkningstillväxten och att antalet äldre i befolkningen ökar. kommer pensionsavgångarna bland läkarna att vara stora eftersom nästan varannan läkare är . Därför kan ytterligare ökningar av läkarutbildningen krävas för att möta framtida efterfrågan. Den demografiska utvecklingen i visar att den äldre befolkningen ökar och beräknas bli större än övriga åldersgrupper i den här delen av landet. Detta kommer kräva fler läkare med kompetens just inom demens- och äldrevård. Därför är det angeläget att vi redan nu ser till att det finns tillräckligt med utbildad personal inom området. Detta är också viktigt för våra äldre för att de ska kunna känna en trygghet i att det finns kompetens inom vården för att möta just deras problem. Det är oacceptabelt att vissa delar av landet, som exempelvis , tvingas förlita sig på stafettläkare och andra provisoriska lösningar för att klara vårdbehovet av äldre. Det krävs en målmedveten politik såväl nationellt som i landstingen/regionerna för att attrahera, utbilda och rekrytera kunniga och engagerade medarbetare till vården . Dessutom måste hela landet få tillgång till och delta i slututbildning av läkare ute i vården efter läkarexamen och i specialisttjänstgöringen. Ökade inslag av decentralisering av läkarutbildningen skapar förutsättningar för att få läkare att söka jobb på mindre orter och inte bara koncentreras till de traditionella utbildningsorterna och storstadsområdena. Den nya organisationen för läkarutbildningen i är ett exempel på hur man kan utveckla utbildningen, involvera hela regionen och öka de framtida möjligheterna för sjukvården utanför utbildningsorterna att rekrytera nya medarbetare. /09 utökades läkarutbildningen i som delar av utbildningstiden förlagts till andra orter i . Av totalt cirka 90 studenter per termin studerar tio i respektive och . Av varje termins studenter genomgår en tredjedel regionaliserad utbildning. Det är angeläget att behovet av utbildning i demens- och äldrevård i läkarutbildningen ses över. Utvecklingen av läkarutbildningen, liksom forskning om äldre och deras vårdbehov, kan med fördel förläggas till .
mot · H102Ub218 · 2013-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vuxenutbildning. Det är svårt för många att komma in på arbetsmarknaden . Orsakerna till detta är i många fall en otillräcklig utbildning i förhållande till efterfrågan på arbetsmarknaden. Det är nästan omöjligt att få ett arbete utan gymnasieutbildning. Därför är det angeläget att den som har hoppat av skolan alltid ska kunna ta igen och komplettera den senare i livet. En av den borgerliga regeringens första besparingsåtgärder för att finansiera sina stora skattesänkningar var försämringen av de statliga anslagen till vuxenutbildning. Försämringarna slår hårt mot unga utan gymnasieutbildning, men också mot vuxna som behöver vidareutbilda sig för ett nytt yrkesval. Arbetsmarknadsåtgärderna har kraftigt skurits ner, vilket får stora konsekvenser för både ungdomar och vuxna. saknar många företag utbildad personal. För att pressa ner arbetslösheten måste vi satsa mer på vuxenutbildning. Delvis för dem som saknar gymnasiekompetens, men det finns även ett stort behov av eftergymnasial yrkesutbildning med hög kvalitet. Det är angeläget att via kvalificerad yrkesutbildning och annan vuxenutbildning tillgodose behovet av kompetent arbetskraft. Det gäller att lösa de mest akuta behoven , men också att vara väl rustade för de krav som en framtida arbetsmarknad ställer. En annan viktig, men bortglömd, aspekt när det gäller kvalificerad yrkesutbildning är att vissa utbildningar, exempelvis hantverksutbildningar, ofta leder till eget företagande. Det är då felaktigt att vid prövning endast ta hänsyn till om Arbetsförmedlingen anser att det finns behov av den typen av arbetskraft. Kompetensutveckling, utbildning och fortbildning behövs både för arbetslösa och för dem i jobb. Utbildning är grunden till hela vår svenska arbetsmarknad. Vi genomgår en förändring av arbetsmarknaden där tjänster får en allt större betydelse och större krav ställs på arbetstagarnas kompetens. Staten bör därför göra en översyn gällande behovet av vuxenutbildning, och då speciellt kvalificerad yrkesutbildning, i syfte att tillgodose behovet av en välutbildad arbetskraft .
mot · H102Ub219 · 2013-09-20 00:00:00 — Kunskaper i teckenspråk hos personalen i för- och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kunskaper i teckenspråk hos personalen i för- och grundskola. I hela landet finns det familjer med föräldrar som är döva eller hörselskadade och som har hörande barn. För dessa föräldrar är en vardaglig kontakt med personalen på barnets skola eller förskola mycket begränsad om inte personalen kan teckenspråk. Kontakten begränsas kanske till föräldramöten eller utvecklingssamtal eftersom det då finns möjlighet att beställa en teckenspråkstolk. Det är inte tillfredsställande att icke hörande föräldrar inte ska kunna ta aktiv del i sitt barns vardag på skolan eller förskolan. En kontakt med skola eller förskola är nödvändig för varje förälder. Det är oftast mycket som behöver dryftas när man lämnar eller hämtar sitt barn på förskolan eller i skolan. erbjuds teckenspråksutbildningen endast vid . För att förenkla kontakten med skolan och förskolan för dessa familjer behöver fler i personalen på förskolan och i över hela landet kunna teckenspråk. Vi anser att möjligheten för förskollärar- och lärarstuderande att läsa teckenspråk som tillval i studierna bör stärkas så att alla i dessa studerandegrupper, oavsett lärosäte, kan ta del av en teckenspråksutbildning på relevant nivå. Detta kan ske i form av distansutbildning, om utbildningen ska hålla akademisk nivå, eller i form av samarbete med icke-akademiska utbildningsanordnare.
mot · H102Ub220 · 2013-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reglerna för inackorderingsstöd. Allt fler elever väljer att gå en gymnasieutbildning som inte erbjuds i hemkommunen och måste därför flytta hemifrån för att få gå den önskade utbildningen. Det är elevernas egna intressen och engagemang som styr valet av utbildning för ett framtida yrkesliv. Det bör uppmuntras, då en ung människas intresseområde mycket väl kan bli den framtida försörjningen i vuxenlivet. Att studera på annan ort innebär extra kostnader i form av resor och inackordering. är det olika regler beroende på om eleven väljer att gå en utbildning i en skola eller i en friskola. Om eleven går på en gymnasieskola långt från hemorten är det den egna hemkommunen som fastställer inackorderingsstödet, med en på central nivå beslutad lägstanivå. Elever som går på en friskola får sitt stöd från CSN som bedömer storleken på bidraget utifrån avståndet från elevens hemort till utbildningsorten. Dessa regler bör ses över, eftersom de skapar en ojämlikhet och en orättvis situation mellan elever som väljer att bedriva sina gymnasiestudier på annan ort. De bör utformas så att lika regler gäller oavsett vilken gymnasieutbildning man går och var. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag eller i övrigt vidta åtgärder som tillgodoser vad vi nu har anfört.
mot · H102Ub221 · 2013-09-30 00:00:00 — Privatekonomi och entreprenörskap i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att främja entreprenörskap och att privatekonomi ska ingå som kursmoment i grund- och gymnasieskolan. Många människor lånar pengar till konsumtion, både till stora och små inköp. Så kallade sms-lån, där man genom några enkla tryck på mobiltelefonen kan låna mindre belopp men till höga räntor, har lockat många, inte minst yngre personer. Av betalningsförelägganden står unga för en hög andel. Genom ökade kunskaper minskar risken för att hamna i skuldfällor på grund av sms-lån. Undersökningar har dock visat att det långt ifrån alltid är okunskap som leder till sms-lån. Personer som lever med begränsade ekonomiska marginaler ser ibland sms-lånen som en utväg ur en pressad situation, även om de inser att den kortsiktiga lösningen inte är hållbar på lång sikt. Det är därför viktigt att varje elev redan i skolan ges grundläggande kunskaper om sparande och entreprenörskap. har i regeringen medverkat till tydligare skrivningar om privatekonomi i nya kursplaner, men vi menar också att privatekonomi bör ingå som en självklar del av undervisningen i gymnasieskolan. Översiktlig nationalekonomi ingår som en del av samhällskunskapens undervisning på gymnasienivå, men privatekonomi finns inte för andra program än de med ekonomisk inriktning på gymnasiet. De ökade kraven på kunskaper om privatekonomi, ekonomiska verktyg och grundläggande medborgarjuridik med exempelvis konsumenträtt har inte tillgodosetts inom ramen för vare sig eller gymnasieskolans kursplaner. Vi föreslår därför att privatekonomi ska ingå som kursmoment i och inom samhällskunskapen på samtliga gymnasieprogram. Oavsett på vilket sätt undervisningen arrangeras ska den förmedla kunskaper om den finansiella sektorns betydelse och hur det praktiskt fungerar att exempelvis spara, låna, försäkra och investera. Det är också av mycket stor betydelse att fortsätta utveckla undervisning i entreprenörskap och i det arbetet stärka kontakterna mellan skolan och näringslivet. Entreprenörskap är ett övergripande tema som betonas i läroplaner, examensmål och i ämnes- och kursplaner för , gymnasieskolan och vuxenutbildningen. är positiva till att organisationen verksamhet stöttas med extra i budgeten för åren 2013?2015, utöver de som redan går till organisationen , för att möjliggöra en riksomfattande insats som ska genomföras i samarbete med organisationen . Därutöver har i uppdrag att stimulera arbetet med entreprenörskap i skolan. Det kan till exempel handla om att främja skolors samarbete med arbetslivet, erbjuda kompetensutveckling och underlätta erfarenhetsutbyte. Ett närmare samarbete mellan skola och näringsliv och bättre kunskaper i privatekonomi och entreprenörskap bland elever, är viktigt för att bättre förbereda ungdomar för arbetslivet.
mot · H102Ub223 · 2013-09-30 00:00:00 — Stärk yrkesprogrammen på gymnasiet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka yrkesprogrammen på gymnasiet genom att införa en tvåårig gymnasial utbildning med mer yrkespraktik. Ungdomar som misslyckas med gymnasieskolan är de som får störst problem på arbetsmarknaden. Den gymnasiereform som genomfördes innebar att den teoretiska undervisningen på de praktiskt, yrkesinriktade linjerna ökade. De förlängdes också från två till . Syftet var att öka jämlikheten och rättvisan. Men resultatet blev ökad utslagning. De som har störst svårigheter i skolan går ut med ofullständiga betyg och riskerar därmed att hamna i långtidsarbetslöshet. Forskning pekar på att effekten av att bygga ut de yrkesförberedande utbildningarna med har ökat utslagningen för dem som är svaga i teoretiska ämnen. finns det i flera branscher stora behov av kompetent personal med praktisk kunskap. För att bättre rusta alla unga för framtiden och dessutom tillsäkra svenska företag arbetskraft är kvaliteten i yrkesförberedande utbildningar avgörande. Därför föreslår jag att en tvåårig yrkesförberedande utbildning införs, med ett frivilligt tredje år som kan läsas in i efterhand. Alliansen har sjösatt flera viktiga förändringar som rör yrkesutbildningarna i den nya gymnasieskolan, som infördes . Ny yrkesexamen, mer tid för yrkesämnen och gymnasial lärlingsutbildning har införts. De elever som inte väljer lärlingsspåret på yrkesprogrammet får endast 15 veckors praktik, vilket jämfört med övriga länder inom EU är lite för ett yrkesprogram. Jag föreslår därför att minst 25 veckors praktik ska ingå som miniminivå i yrkesprogram. Ett problem är att många skolor har svårt att hitta praktikplatser. Elever med utländsk bakgrund har svårast att hitta praktikplats, särskilt pojkar. Detta faktum lyftes fram som ett argument i gymnasieutredningen att inte utöka antalet praktikveckor. Min uppfattning är dock att praktiken är en så viktig väg in på arbetsmarknaden för dem som går yrkesinriktade program att vi bör höja ambitionsnivån och utreda hur vi kan stimulera arbetsgivare att ta emot praktikanter. föreslog att de inte får vara förlagda till skolan. Men skolan kan fortfarande göra undantag och förlägga praktiken på skolan. Forskning visar att kopplingen mellan skola och arbetsliv är avgörande, inte minst för de som redan har svag anknytning till arbetsmarknaden. Därför är det av största vikt att arbetsplatsförlagt lärande på yrkesprogrammen äger rum på en arbetsplats och att antalet veckor ökar. Det behöver ses över hur företag kan motiveras att ta emot praktikanter genom någon form av kompensation. En idé skulle kunna vara ett skatteavdrag för att täcka ökade kostnader. Hur detta skulle kunna se ut behöver utredas närmare.
mot · H102Ub224 · 2013-09-30 00:00:00 — Ideellt skolengagemang i betyget tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att betyg ska kunna innehålla frivillig information om en elevs ideella engagemang inom ramen för skolans arbete. Ungdomsåren är viktiga för att etablera en egen identitet. Den utvecklas i samspel med familjen, andra små naturliga gemenskaper och det omgivande samhället. I de små gemenskaperna påbörjas i ungdomsåren inte sällan ett ideellt engagemang i någon form. Det kan vara allt från att gå med i en id-rottsförening till att delta i teatergrupper, kyrkans aktiviteter eller starta en spelförening. Detta engagemang skapar identitet, meningsfull sysselsättning och social kompetens. Det civila samhället betyder oerhört mycket för att skapa en trygg uppväxtmiljö för våra unga. Det måste betonas mer än vad som görs . anser därför att elevens ideella engagemang ska kunna synas i elevens betyg. Frågan om vad för slags ideellt arbete som avses är inte helt enkel. Det finns dessutom ganska stora administrativa svårigheter, t.ex. gällande avgränsningar och hantering av intyg för vilket ideellt arbete som utförts. Ett första steg bör vara att ideella engagemang som sker inom ramen för skolans arbete bör uppmärksammas. Det kan t.ex. handla om att leda en skolidrottsförening, att delta i Operation Dagsverke eller att aktivera sig i elevrådets verksamhet. kan det dock finnas anledning att bredda begreppet ideellt engagemang i detta avseende. Flera viktiga syften kan uppnås genom att strukturerat sammanställa ungdomars meriter. Det lyfter fram meriterna för den enskilde själv, vilket stärker självkänslan. Genom att redovisa ideellt engagemang kan ungdomars möjligheter att tydligare meritera sig för att komma in på arbetsmarknaden också stärkas. Vid ansökan till högskolan kan en samlad beskrivning av ideellt engagemang vara värdefullt, eftersom urvalsgrunden för upp till en tredjedel av platserna för nybörjarutbildningar kan beslutas av den lokala högskolan. Att lyfta fram ideellt arbete inom skolan bidrar slutligen till att förverkliga läroplanernas värdegrund och stärker det demokratiska samhället. Förslaget är att betyget ska kunna innehålla information om ideellt engagemang som en övrig upplysning och att det ska vara frivilligt. Det ska vara klassläraren eller klassföreståndaren som för in information i samband med betygssättning. Information om ideellt engagemang ska ges till klassläraren eller klassföreståndaren i samband med utvecklingssamtal. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102Ub226 · 2013-09-26 00:00:00 — Validering av utländska grundskolebetyg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om validering av utländska grundskolebetyg. finns nationella riktlinjer och system för validering av gymnasiebetyg utfärdade i andra länder, men det saknas nationellt fastställda riktlinjer för hur utländska elevers grundskolebetyg ska översättas för att eleverna ska kunna antas till ett nationellt gymnasieprogram. Det är kommunerna som handhar antagningen. Detta innebär att valideringsförfarandet varierar över landet. En ung person som kommer till under grundskoleåren och en person med enbart grundskolebetyg kan få helt olika bemötande beroende på vilken kommun ungdomen kommer till. Varje kommun måste vara att möta behoven, vilket innebär att varje kommun på egen hand måste bygga upp en kompetens som kanske redan finns i andra kommuner. Detta menar vi är inte på något sett säkert för individen och är mycket kostsamt för huvudmannen. Därför bör regeringen återkomma med förslag på hur utländska grundskolebetyg ska kunna valideras på ett rättssäkert och likvärdigt sätt. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening.
mot · H102Ub228 · 2013-09-04 00:00:00 — Delat tilläggsbidrag i studiestödet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten för föräldrar med delad vårdnad att dela tilläggsbidraget i studiestödet. Den som studerar och har vårdnaden om ett barn har rätt till ett tilläggsbidrag i studiestödet. Om båda vårdnadshavarna studerar kan bidraget bara ges till en av vårdnadshavarna. När vårdnadshavarna lever tillsammans ges bidraget till den som först får sin ansökan om studiestöd beviljad. I det fallet spelar det förstås också mindre roll vem av dem som får bidraget då man sannolikt tar ett gemensamt ekonomiskt ansvar för barnen. När vårdnadshavarna inte lever tillsammans blir det dock lite mer besvärligt om båda vill studera . Hela tilläggsbidraget ges då till den vårdnadshavare som barnet är skrivet hos. Detta kan i en del fall innebära att en studerande vårdnadshavare som tar lika stort ansvar för barnet, exempelvis , inte kan få del av tilläggsbidraget. Ur både rättvise- och jämställdhetssynpunkt borde det vara rimligt att i dessa fall dela tilläggsbidraget mellan vårdnadshavarna, med en möjlighet att överlåta sin del till den andra. Regeringen bör se över denna fråga. Det bör vara möjligt att utforma ett rättssäkert system som ger fler vårdnadshavare än en rätt till tilläggsbidrag i studiestödet.
mot · H102Ub230 · 2013-09-30 00:00:00 — Högskolestudier i takt med arbetslivet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge högskolestuderande möjlighet att studera . behöver en välutbildad arbetskraft, med både bredd i grunden och med spetskompetens. Studier blir allt viktigare för att vara konkurrenskraftig på arbetsmarknaden. Fler arbeten kräver en högskoleexamen, och därför behöver vi bredda möjligheterna att studera. Vi måste också vara öppna för att pröva andra former för studierna än de sedvanliga, med höst- och vårtermin och ett långt sommarlov. De sommarmånader då man inte bedriver undervisning är för många studerande en onödig väntetid inför nästa termin och innebär en onödig förlängning av studierna. Studenternas ekonomi behöver förbättras så den ger förutsättningar att ha full fokus på studierna. Deltidsarbete ska inte behöva vara en förutsättning för att klara ekonomin, och det långa studieuppehållet är ett stort ekonomiskt avbräck för den som inte får ett jobb . Att ändra förutsättningarna för studierna så att man inte styrs av två terminer kommer att underlätta för många studerande för att de både ger möjlighet att snabbare komma in i eller tillbaka till arbetslivet och minskar de ekonomiska påfrestningarna som det innebär att vara student. Etableringsåldern på arbetsmarknaden blir allt högre: låg den , har den stigit till . Antalet arbetade timmar behöver öka; behovet att få fler i arbete av livet talar också för att det nu är hög tid att pröva på att anpassa även studentlivet till arbetslivet. Att ge möjlighet för fler studenter att läsa – givetvis med viss ledighet – kan vara en väg till detta.
mot · H102Ub231 · 2013-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa körkortsutbildning i skolan. Alltför ofta blir ungdomar som gått ur gymnasieskolan och söker arbete bortsållade på grund av att de saknar körkort. Körkortet riskerar att bli en klassfråga eftersom många föräldrar inte har råd att betala körkortsundervisning för sina ungdomar. Många arbetsgivare ställer krav på att de anställda har körkort för att de ska kunna utföra arbetsuppgifterna. För att kunna få en anställning inom till exempel hemvården så krävs i de flesta fall körkort för att man ska kunna besöka vårdtagarna. Kravet på körkort är oftast större på landsbygden där det inte finns möjlighet att åka kollektivt i samma utsträckning som i tätorterna. Kostnaden för att ta körkort ökar och det drabbar främst unga människor på väg ut i arbetslivet. Trots att de har en bra yrkesutbildning som grund får de ingen anställning. Det borde därför inom gymnasieutbildningen ges möjlighet att få körkortsutbildning för att därmed öka ungdomars möjligheter att få en anställning.
mot · H102Ub232 · 2013-09-27 00:00:00 — Lärlingar måste få jobb tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa fler lärlingsplatser inom byggnadsbranschen. Den svenska byggarbetsmarknaden behöver utbilda ungdomar så att de kan ersätta de stora pensionsavgångar som den står inför. Trots detta faktum så är det få företag som anställer lärlingar. Många unga har därför en halvfärdig utbildning som de inte kan använda för att få ett arbete inom den bransch de utbildat sig för. Enligt så uppskattar man att av dem som går ut från byggymnasiet inte får någon lärlingsplats och därmed har en halvfärdig utbildning. Skälen till denna situation kan vara flera. Lärlingar används inte i bemanningsbranschen, eller i utländska företag. Det finns fler utbildningar och konjunktursvackor påverkar. Oavsett anledningen till situationen så måste den lösas. I så finns det många behov som byggnadsbranschen ska vara med och lösa. Det handlar om nya bostäder, energieffektivisering och att ta hand om miljonprogram. Regeringen måste därför vidta åtgärder som kommer tillrätta med problemet. Jag föreslår att man därför börjar med att kontakta parterna inom byggnadsbranschen för att tillsammans med dem komma fram till en lösning.