ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Fi227 · 2013-09-09 00:00:00 — Karenstid och sociala lån tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa karenstid vid utbetalning av lån. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten till införandet av mindre sociala lån genom socialtjänsten.1 1 Yrkande 2 hänvisat till SoU. Allt för många låntagare hamnar i en negativ skuldspiral och lånar allt för mycket. Detta är något som man har lyckats stävja i genom införandet av en karenstid vid utbetalning av lån. Något som även på ett framgångsrikt sätt införts i några kommuner i är sociala lån. Detta är ett bra alternativ till dagens snabblån då det handlar om en professionell prövning av varje sökande genomförd av personer med god kompetens. Sociala lån kan även minska hushållens totala skuldsättning som till utgörs av blancolån.
mot · H102Fi228 · 2013-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utveckla metoder för att bättre inkludera miljö och naturresurser i tillväxtberäkningar. Traditionellt mäter vi länders rikedom i BNP, ett mått som innebär en traditionell ekonomisk beräkning av nivån på landet. En ökad medvetenhet behövs om att vi lever på ett klot med begränsade resurser i en värld där vår civilisation håller på att hota balansen inte minst när det gäller klimatet. Då är det synnerligen viktigt att vi också tar in indikatorer om hållbarhet och klimatpåverkan när vi mäter vår samlade produktion. är väl framme i arbetet för ett samhälle med mindre påverkan på miljö och klimat. Vi bör bli ett föredöme på hur man kan mäta och redovisa denna utveckling. Det skulle vara ett viktigt verktyg i arbetet för att göra det lättare att vidta rätt åtgärder framöver ju tydligare sådana mätverktyg kan bli. tror att den möjliga vägen framåt är att möta miljöhotet i en värld som har fortsatt ekonomisk tillväxt. Då måste tillväxten ses i ett bredare perspektiv än BNP-siffror. För är det naturligt att tänka enligt mönstret att bruka våra resurser utan att förbruka dem. Att lämna efter oss en planet i ekologisk balans inom ramar som naturen tillåter. Vi tror att det är möjligt att bygga ett hållbart samhälle i en grön marknadsekonomi med rätt ekonomiska styrmedel. En av de mest effektiva metoderna är grön skatteväxling som innebär att skatten höjs på det som är miljöskadligt för att finansiera motsvarande skattesänkningar på arbete och miljöförbättrande verksamhet. Ett viktigt verktyg i arbetet med en grön omställning mot ett klimatneutralt samhälle i ekologisk balans är att vi har bra jämförbara mätverktyg att mäta vår utveckling med. Dagens ekonomiska välfärdsmått, BNP, är alltför trubbigt och behöver kompletteras med andra indikatorer som visar hur länderna utvecklas med avseende på hållbarhet och klimatneutralitet. Ett sådant mått är det så kallade naturkapitalet som beskriver tillståndet i ett land bredare än det ekonomiska BNP-måttet. Jag vill att blir ett föregångsland i en redovisning som i högre utsträckning värderar miljö och naturresurser i ekonomiska termer och inkluderar dessa i tillväxtberäkningar
mot · H102Fi229 · 2013-09-26 00:00:00 — Lika villkor för privata aktörer i välfärden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lika villkor för privata aktörer i välfärden. Vi har i fått större frihet att göra egna val inom välfärden. Det finns ett större antal aktörer, vilket gör att vi kan välja bort de utövare som inte är lyhörda inför människors krav, till förmån för andra alternativ som bättre lever upp till våra höga förväntningar. Vårdcentraler, äldreboenden och skolor har utvecklats och i högre grad anpassats efter människors behov och önskemål. Detta är ett resultat av att många duktiga människor har fått möjlighet att satsa både tid och resurser på att vidareutveckla den svenska välfärden. Fler aktörer inom välfärden bidrar till att kvaliteten höjs då konkurrensen ökar. Sämre alternativ kan väljas bort till förmån för bättre. ökar också kraven och förväntningarna på välfärdstjänster som skola, vård, förskola och äldreomsorg. Befolkningen blir också allt äldre. Därför behövs fler företagsamma människor inom välfärdssektorn som kan bidra med kunskap, utveckla nya arbetssätt och skapa innovationer. Dessa företagsamma människor måste ges möjlighet att bidra med sina förmågor, sina kunskaper och sitt engagemang. För att få den utveckling vi behöver inom välfärdssektorn krävs en mångfald av aktörer som verkar under lika villkor. Då kommer de att sporra varandra till att skapa en bättre välfärd. Det är en utveckling som gynnar hela samhället . Jag föreslår därför att regeringen överväger att likställa villkoren för privata aktörer i välfärden så att dessa är lika över hela landet.
mot · H102Fi230 · 2013-09-24 00:00:00 — Lagen om offentlig upphandling () tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagen om offentlig upphandling. använder sig myndigheter av offentlig upphandling i upphandlandet av olika former av tjänster, varor och entreprenader. Allt som våra myndigheter använder sig av inom offentlig verksamhet ska köpas in via offentlig upphandling. Regleringen kring offentlig upphandling sker inom ramen för lagen om offentlig upphandling () och den offentliga upphandlingen i uppgår till . Syftet med lagstiftningen är bland annat att säkerställa att skattepengar används på bästa vis. Självklart ska skattebetalarnas pengar alltid användas med försiktighet. Problemet med dagens lagstiftning kring är emellertid att myndigheter huvudsakligen tar hänsyn till den faktiska kostnaden. Specifika krav kring exempelvis miljö, transport och funktionalitet får oftast en mindre betydelse i upphandlingen. Det är också enligt dagens svårt att korrekt rent formellt kunna väga in påverkan från andra faktorer än ekonomi. Lagen om offentlig upphandling behöver därför göras mer flexibel. Större hänsyn bör kunna tas gentemot olika typer av speciella krav man vill väga in.
mot · H102Fi231 · 2013-09-26 00:00:00 — Offentlig upphandling inom it tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av statens och kommunernas upphandling av informations- och kommunikationsteknik. Priset på offentliga upphandlingar av informations- och kommunikationsteknik uppskattas totalt uppgå till ca . Det rör sig om stora summor som investeras i produkter och tjänster inom offentlig sektor. Enligt Lagen om offentlig upphandling () skall detta ske under lagenliga och affärsmässiga former med särskild emfas på icke-diskriminering, likabehandling och öppenhet. Men många företag, särskilt inom it- och telekombranschen, upplever upphandlingsprocessen som problematisk och avstår från att medverka på grund av svårbegripliga regelverk, undermåliga förarbeten, signaler om riggade upphandlingar och godtyckliga krav som gynnar dominanta aktörer. Ett företag som vill bli ramavtalsleverantör får också räkna med höga administrativa kostnader, vilka ofta är orealistiska för framförallt småföretag. Systemet för offentlig upphandling är alltför fokuserat på formalia och genomsyras av ett byråkratiskt och stelbent arbetssätt. Detta leder ofta till suboptimeringar för att undvika överprövningar. Det försämrar kraftigt förutsättningarna för inköp av de bästa produkterna och tjänsterna till den offentliga sektorn. Samhällskostnaden för överprövningar av upphandlingar är hög eftersom dessa tar stora tidsanspråk i domstolarna. Upphandlingsarbetet av informations- och kommunikationsteknik måste förbättras och i högre grad genomsyras av affärsmässighet och professionalism. Upphandlare behöver vara kompetenta på området, bättre kunna engagera anbudsgivare och föra en öppen dialog med samtliga parter. Utgångspunkten bör vara konkurrens på lika villkor, kvalitet och kostnadseffektivitet. Det bör emellertid inte ske till priset av ökad byråkrati. Rimliga avtalsvillkor bör ställas för att inte diskvalificera aktörer och försämra konkurrensen.
mot · H102Fi232 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att ändra kreditupplysningslagen. Enligt kreditupplysningslagen finns det ingen restriktion i fråga om att publicera uppgifter om ansökningar om betalningsförelägganden hos , men detta gäller endast näringsidkare. En sådan restriktion finns i 7 § kreditupplysningslagen när det gäller fysiska personer som inte är näringsidkare. Jag anser att kreditupplysningslagen borde förändras så att kreditupplysningar inte får innehålla uppgifter om andra betalningsförsummelser än sådana som har slagits fast genom en domstols eller en annan myndighets avgörande eller har lett till inledande av skuldsanering eller till betalningsinställelse, konkursansökan eller ackord. Bluffakturor är ett allt större gissel för företagare, och förutom risken att betala för varor och tjänster som man inte beställt finns även risken att hamna i kreditupplysningsföretagens register. Detta gäller även om man tillbakavisat de felaktiga betalningsföreläggandena. Genom att lämna ut uppgifter om att en ansökan om betalningsföreläggande föreligger ger man en felaktig bild av företaget, som i vissa fall allvarligt kan skada företaget ekonomiskt. Regeringen bör överväga att se över kreditupplysningslagen.
mot · H102Fi233 · 2013-09-24 00:00:00 — Lagen om offentlig upphandling och designprodukter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagen om offentlig upphandling och designprodukter. Offentlig upphandling regleras inom ramen för lagstiftningen lagen om offentlig upphandling (2007:1091) som i sin tur bygger på EU-direktivet om offentlig upphandling (2004/18/EG). Regleringen kring offentlig upphandling syftar till att de myndigheter som upphandlar tjänster, varor och entreprenader ska ha möjlighet att använda skattebetalarnas pengar på bästa vis. Den offentliga upphandlingen i värderas till . För företag som producerar designprodukter uppstår emellertid ofta en svårighet i frågor kring . Generellt tar myndigheter huvudsakligen hänsyn till det faktiska priset utan att se till mer specifika egenskaper som exempelvis form, attraktion och funktionalitet. Större hänsyn bör kunna tas gentemot kriterier som baseras på särskilda önskemål kring design och utseende. Många företag som säljer designprodukter är också små, vilket gör att dessa har svårigheter att kunna vara med i en omfattande offentlig upphandling. Snedvridningen inom dagens innebär därmed att designföretag inte kan konkurrera om upphandlingen på samma vis som övriga aktörer. En översyn av bör därför genomföras med syfte att stärka möjligheterna för designföretag att kunna vara med och konkurrera om offentlig upphandling på lika villkor. Dettas bör ges regeringen till känna.
mot · H102Fi235 · 2013-09-17 00:00:00 — Fri flytträtt för pensionssparande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa fri flytträtt för pensionssparande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett tak på flyttavgifterna för pensionssparande. Det sparande som finns i tjänstepensioner och privat pensionssparande är en ansenlig del av det samlade sparandet för svenska privatpersoner. Avsättningarna till tjänstepension är inget annat än uppskjutet löneutrymme. Precis som vi alla har rätt att bestämma över vad vi vill använda vår lön till måste vi få rätt att placera vårt pensionssparande där vi vill, oavsett om det gäller privat pensionssparande eller kollektivavtalade tjänstepensioner. För att öka spararnas makt och inflytande över det egna pensionssparandet måste möjligheten att flytta sitt pensionssparande förbättras. Nyttan med en fri flytträtt beror inte på hur många som faktiskt genomför en flytt av sitt pensionssparande. Vad det handlar om är möjligheten att genomföra en flytt; det i sig räcker nämligen för att göra försäkringsbolagen mer måna om att ge bra villkor för sina sparare. Om en sparare kan flytta sitt sparande utan några större hinder måste bolagen erbjuda bra villkor från början för att undvika flyttar och det är där den stora vinsten med en fri flytträtt finns. En utredning som föreslår en utvidgad flytträtt överlämnades till regeringen . Regeringen bör därför lämna ett förslag till om fri flytträtt för pensionssparande så att svenska pensionssparare återfår makten över sitt sparande. Fri flytträtt innebär dock mer än bara en rättighet att flytta. En fungerande flytträtt förutsätter också att kostnader och andra hinder för att genomföra en flytt av sitt pensionssparande hålls på ett minimum. Det är inte rimligt att just flytt av pensionssparande ska innebära en massa blanketter och administration för spararen, när man exempelvis kan byta bank, elleverantör eller mobiloperatör utan några extra kostnader eller onödiga blanketter. Kostnaderna för att genomföra en flytt av pensionssparande måste få ett lagstadgat tak. Att det kostar pengar för ett företag att tappa en kund är en självklarhet, men det ger dem knappast rätt att ta ut en avgift för det. Istället bör de jobba för att behålla sina sparare genom bra villkor och en välfungerande verksamhet. Det är genom låga och rättvisa avgifter som konsumentintresset tas tillvara. Det gäller även dem som inte själva är intresserade av att aktivt flytta sitt pensionssparande. En bättre fungerande konkurrens kommer att gynna också de sparare som inte aktivt följer marknaden. Regeringen bör därför i samband med genomförandet av en flytträtt för pensionssparande begränsa möjligheten att ta ut höga och marknadsstörande avgifter.
mot · H102Fi236 · 2013-09-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om redovisning av tjänstepension på lönebeskedet. Tjänstepensionen är för många en förhållandevis stor del av den totala pension som man kommer att få när man blir äldre. För de flesta byggs tjänstepensionen upp av kollektivavtalade pensionsavsättningar som arbetsgivarna gör. Kunskapen om tjänstepensionerna är dock låg bland de svenska löntagarna. Om dessa pensionsavsättningar också visades på lönebeskeden kommer intresset och kunskapen om tjänstepensionerna med all sannolikhet att öka. Många kommer att vilja veta vad som händer med sparandet när de blir uppmärksammade på att det finns. I längden ger det mer pålästa sparare som ställer högre krav och på det sättet förbättras konkurrensen på marknaden för pensionssparande. En sådan utveckling stärker också det personliga ansvarstagandet för pensionssparandet. som lämnade sitt slutbetänkande pekar på vikten av väl utformad och neutral information för att underlätta genomtänkta val kring pensionssparande och pensionsålder. Att se pensionsavsättningarna på lönebeskedet ger inte någon heltäckande information men kan fungera som en grund för att sedan söka mer information. Den offentliga sektorn, med statliga myndigheter och verksamhet, bör föregå med gott exempel och redovisa avsättningarna till tjänstepension på lönebeskedet.
mot · H102Fi242 · 2013-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om upphandlingskompetens. konsumerar landets kommuner varor och tjänster för miljardbelopp. släppte av offentliga upphandlingar – Siffror och fakta. Syftet med rapporten är att öka kunskapen hos företag och ge kommuner, med flera, grundläggande fakta och statistik kring överprövningar och offentliga upphandlingar. Lagen om offentlig upphandling finns för att säkra konkurrens på lika villkor och att skattebetalarnas pengar används på ett effektivt sätt. För att syftet ska uppnås är det viktigt med en hög kompetensnivå både hos dem som upphandlar, kommunerna, och hos dem som ska lägga anbud, företagen. Antalet överklaganden har ökat rejält . inkom 3 265 överprövningsärenden till förvaltningsdomstolarna. Leverantörerna fick helt eller delvis bifall till sin talan i av målen i förvaltningsrätt . Det innebär att den upphandlande myndigheten eller enheten ålagts att antingen rätta till eller göra om upphandlingen. Detta vittnar om att kompetensen inom området är för låg bland dem som upphandlar. Dåligt utformade upphandlingar riskerar inte enbart att bli överklagade och ogiltigförklaras i förvaltningsrätten, risken finns även att både korrekta och inkorrekta upphandlingar till exempel stänger ute småföretag. Resultatet kan då bli få anbud, även inom en marknad som har många aktörer. Med anledning av ovanstående bör en översyn göras för att säkerställa att alla kommuner har tillgång till god upphandlingskompetens.
mot · H102Fi245 · 2013-09-24 00:00:00 — Introducerande av utmanarrätten i kommuner tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stimulera till ett introducerande av utmanarrätten i kommuner. finns problem inom offentlig sektor där många verksamheter inte fungerar, t.ex. att kostnaderna är för höga i förhållande till resultatet. Att introducera en fungerande konkurrens mellan olika verksamheter i olika driftsformer skulle underlätta förutsättningarna som behövs för bättre resultat inom den offentliga välfärden. Det bör därför finnas en tydlig utmaningsrätt för privata och kooperativa företag som vill driva verksamhet inom hälso- och sjukvården. Det är viktigt att det blir fler olika utförare vilket leder till kortare köer, bättre kvalitet och mer vård för pengarna genom konkurrens. Ett av redskapen för att släppa in fler fristående alternativ inom offentlig verksamhet, samt uppnå ett bättre bruk av skattebetalarnas pengar, är lagen om offentlig upphandling (). Lagen om offentlig upphandling är dock inte helt anpassad till hälso- och sjukvårdsverksamhet. Dels bortser den från att patienter ofta är måna om att bygga en relation med vårdgivare , vilket inte stämmer överens med lagens rekommendationer om relativt korta avtalstider. Dels är den utformad så att landstingen kan välja drift i egen regi och då är lagen inte tillämplig. Lagen måste därför anpassas till hälso- och sjukvårdens förutsättningar och ges ett förståeligt regelverk. Vi anser att det behövs en ändring så att alla kommuner och landsting börjar arbeta med att införa utmanarrätten på olika verksamheter. Enligt SKL så är det enbart 40 kommuner som tillämpar utmaningsrätten av 290 kommuner. Det betyder att företagare kan utmana en verksamhet och önska en upphandlingsprocess. Detta är nödvändigt för att förändra och förbättra inte minst vården och omsorgen. Men är det frivilligt och vi ser att det måste bli möjligt med utmaningsrätt i alla kommuner vilket kräver att det bör bli en skyldighet för kommuner och landsting/regioner att införa detta. Finn (M)
mot · H102Fi247 · 2013-09-23 00:00:00 — Effektiv, öppen och rättvis upphandling för ökad konkurrens och bättre affärer för skattebetalarna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa utmaningsrätt i hela . Den offentliga sektorn behöver i många av kommuner alltjämt bli bättre på att öppna upp sig för konkurrens. Inte minst små företag kan stimuleras genom att offentlig verksamhet läggs ut på entreprenad. En av grundorsakerna till att nya företag inte etableras och att de befintliga företagen inte kan utöka sin verksamhet är den osunda konkurrens det privata näringslivet utsätts för av kommuner och landsting. Det har funnits exempel på kommunala verkstäder, tolkförmedling, resebyråer, gymanläggningar, nattklubbsverksamhet och turistbyråverksamhet som finansierade med skattebetalarnas pengar konkurrerar med det privata näringslivet i sina kommuner. Den offentliga upphandlingen i omsätter och har därmed stor påverkan på samhällsekonomin. Den svenska offentliga sektorn köper varor och tjänster för mer än . Staten, landstingen och kommunerna köper allt från sjukvård, omsorg, kontorsmaterial, konsulttjänster och idrottsarenor. Det är därför ytterst viktigt att den offentliga upphandlingen bidrar till att de företag som säljer de efterfrågade varorna eller tjänsterna, till de mest förmånliga villkoren, får uppdragen. Det är också av yttersta vikt att ageranden som begränsar konkurrens undanröjs. Då kan konkurrensen på marknaden bidra till att vi på bästa sätt hushållar med våra skattepengar. En mer effektiv, öppen och rättvis upphandling leder till ökad konkurrens och bättre affärer för skattebetalarna. Fler och andra ögon kan se likheter med sina egna verksamheter, koppla samman och befrukta de kommunala verksamheterna så att synergieffekter uppstår. Att införa utmaningsrätt är ett bra sätt att öppna för nya idéer och nya förslag på hur olika verksamheter kan utvecklas. Lokal utmaningsrätt har också redan införts i flera av kommuner. Det är också ett stort problem att kommuner och landsting alltför ofta med hjälp av skattepengar konkurrerar ut företag. Ett led i detta arbete är att införa en utmaningsrätt som ger enskilda entreprenörer eller anställda inom offentlig sektor i hela landet rätt att få göra en upphandling av delar av kommunens och verksamhet. Den som utmanar ska kunna visa att man har kapacitet att lägga ett rimligt anbud på den utmanade verksamheten. Om upphandlingen leder till att det lämnas in externa anbud som är mer konkurrenskraftiga – mer kostnadseffektiva och med bättre kvalitet – än den egna verksamheten ska kommunen eller vara skyldig att anta budet. En grundläggande princip för ett sunt lokalt företagsklimat är att kommuner och landsting inte konkurrerar med det lokala näringslivet. I princip alla former av tjänster som inte är en ren myndighetsutövning kan ju läggas ut på entreprenad.
mot · H102Fi248 · 2013-09-27 00:00:00 — Tillgänglighet för verksamheter som får statliga medel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att öka tillgängligheten i statligt finansierade verksamheter. Statliga myndigheter ska särskilt verka för att verksamheten, informationen och lokalerna är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Hinder ska identifieras och undanröjas för att skapa full delaktighet och jämlikhet för personer med funktionsnedsättning. Att göra verksamheten tillgänglig betyder att integrera funktionshindersperspektivet i myndighetens planering, beslut och processer – samt att ta sitt ansvar som arbetsgivare. Arbetet ska vara planmässigt och strategiskt. I riktlinjerna markeras kraven inom detta område. Några sådana krav eller riktlinjer finns dock inte för statligt finansierad verksamhet utanför myndigheten. Det bör utredas i lämpligt sammanhang hur staten genom sin roll som finansiär och upphandlare kan verka pådrivande för ökad tillgänglighet i andra sektorer.
mot · H102Fi251 · 2013-09-27 00:00:00 — Inga oseriösa aktörer i välfärden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationella kvalitetslagar i välfärden. Det behövs nationella kvalitetslagar för att få bort oseriösa aktörer i välfärden. På så sätt garanterar vi kvalitet, vinstbegränsning och valfrihet. är nästan det enda land i världen som inte har reglering av skattefinansierad verksamhet i privat regi. Detta har medfört att oseriösa aktörer driver verksamhet endast i vinstsyfte med dålig kvalitet. Därför bör man få bort oseriösa aktörer genom nationella regleringar så man inte kan ha lägre personaltäthet eller lägre kostnader på områden som påverkar kvaliteten. Vi måste ställa tuffare krav på vilka som ska få vara välfärdsaktörer. Kompetens, seriositet och långsiktighet är nyckelord. Vi måste ställa krav på öppna böcker med redovisning på enhetsnivå, så att det blir tydligt hur skattepengarna används. Det är viktigt att inte spara på det som är avgörande för kvaliteten – till exempel lärartätheten i skolan eller bemanningen i äldreomsorgen. Kommuner, regioner och landsting ska fortfarande vara de som bestämmer kvalitetsambitionerna. De ska själva kunna välja att rikta upphandlingar till icke vinstdrivna aktörer om de så önskar. Det ger de kommuner som bara har privata utförare en möjlighet att garantera en bättre mångfald. Det behövs också bättre nationell tillsyn – och där finns redan myndigheter som Skolinspektionen och . Det ska vara möjligt att göra oannonserade kontroller, utfärda sanktioner och dra in tillstånd. Välfärden finansieras av oss alla, tillsammans. Det är rimligt att ställa krav på allas vår rätt till insyn.