mot · H102MJ298 · 2013-09-12 00:00:00 — 4Mål om minskad animaliekonsumtion4 5Handlingsplan för minskad köttkonsumtion4 6Avvecklade stöd till köttindustrin4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör införas ett mål om att minska köttkonsumtionen jämfört med dagens nivåer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör tas fram en handlingsplan för hur klimatpåverkan av livsmedelskedjan, inklusive animalieproduktionen, ska minskas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör agera för ett slutdatum inom EU då kontraproduktiva subventioner som stöder kött- och mejeriindustrin ska vara utfasade. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att EU:s dumpning av livsmedelsöverskott till länder i syd ska upphöra. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att kommuner ska uppmuntra till vegetarisk kost, exempelvis genom att införa en vegetarisk dag . har världens köttkonsumtion mer än femfaldigats. Om inget görs kommer världens konsumtion av kött att fördubblas till 2050 jämfört med nivåer. Enligt står den globala animalieindustrin för av världens totala utsläpp av växthusgaser. Enligt FAO:s rapport kan boskapssektorn vara en av de största orsakerna till förlusten av biologisk mångfald då den nyttjar av jordens landyta och av all jordbruksmark i världen. Boskapssektorn är dessutom en av de främsta orsakerna till skövlingen av tropisk skog. av den tidigare skogsmarken i har omvandlats till betesmark. Regnskog skövlas även för odling av djurfoder, inte minst soja, som sedan exporteras för att användas i exempelvis EU:s köttproduktion. Stora delar av världen lider av vattenbrist. överutnyttjar livsmedelsproduktionen vatten. Enligt FAO står boskapssektorn bakom en stor del av det ökade användandet av vatten och nyttjar av världens vattenresurser. Köttproduktion förbrukar mycket mer vatten än produktion av vegetabilier. För att producera ett kilo vegetabilier krävs mellan 400 och vatten, medan kycklingkött kräver och nötkött eller mer (, Drop, 2004). För att hushålla med vattnet borde vi alltså äta mer vegetabilier och mindre kött. Med internationella mått mätt är en storkonsument av animaliska produkter, och konsumtionen har ökat kraftigt. En viktig orsak till detta är EU-medlemskapet och en allt billigare import som en följd av att gränshinder har tagits bort. är nästan hälften av allt kött som konsumeras i importerat. Svenskarna äter mer kött . har konsumtionen ökat , från per person och år till (Köttkonsumtionen i siffror, , rapport 2013:2). Med den nivån hamnar svensken långt över världssnittet på per person och år. Den ökande köttkonsumtionen har fått de svenska utsläppen att öka kraftigt. Enligt Trends in greenhouse gas emissions from consumption and production of animal food products (, , , , Animal 2012) har utsläppen från den svenska konsumtionen av animalier ökat , till CO2e. är nästan lika mycket som utsläppen från 4,3 miljoner personbilar. Forskarnas slutsats är att möjligheterna att minska utsläppen med en effektivare produktion är begränsade. Om världen ska lyckas att begränsa den globala uppvärmningen till max måste konsumtionen av animaliska produkter minska, menar man (, , , , Animal 2012). Vad är det? Hur når vi dit? (, rapport : 1). I den lyfter de upp den snabbt ökande konsumtionen av animalier och vilka konsekvenser denna kan få. Man konstaterar att köttkonsumtionen måste minska av klimatskäl samt att det med en minskad köttkonsumtion också följer bättre möjligheter att förse hela jordens befolkning med föda. I rapporten lägger man fram en serie förslag på åtgärder/styrmedel som skulle kunna bidra till en minskad köttkonsumtion. I sammanfattningen skriver man: Vi i västvärlden behöver äta mindre kött för att utsläppen av växthusgaser från livsmedelsproduktionen ska minska. I synnerhet nötkött bidrar med stora utsläpp av växthusgaser. Vi behöver också äta mindre kött för att jordens resurser ska räcka till att producera mat åt alla. Det gäller alla köttslag (, 2013, sammanfattningen, sid. 5). Vår påverkan på klimatet är långt större än vad som är hållbart. Alla sektorer måste därför ta sitt globala klimatansvar. Vi är övertygade om att svenskarna är redo att minska sin påverkan från livsmedelskonsumtionen om de bara ges rimliga möjligheter till ett klimatrationellt agerande. vill verka för beteendeförändringar för en hållbarare livsmedelskonsumtion. Det är i synnerhet konsumtionen av animaliska produkter i och den industrialiserade delen av världen som måste minska. behöver en större andel av de animaliska produkter vi konsumerar vara lokalproducerade och ekologiska. Vi anser att flera av de förslag för en minskad köttkonsumtion som har resonerat kring är intressanta och bör övervägas noggrannare av riksdag och regering, exempelvis subventioner till utsläppsminskande åtgärder, stöd för att fasa ut den klimatmässigt sämsta produktionen samt information och utbildningsinsatser. Med rätt metoder tror vi att det finns goda möjligheter att minska animaliekonsumtionen. Vi ser med intresse på de framgångsrika åtgärder som vidtagits för att reducera konsumtionen av alkohol och tobak. Vi noterar också att merparten av svenska folket är beredd att minska sin konsumtion av kött om detta leder till minskade utsläpp av växthusgaser (Genusperspektiv på allmänhetens kunskaper och attityder till klimatförändringen, , 2009). 4Mål om minskad animaliekonsumtion Precis som Klimatberedningen (SOU 2008:24) har konstaterat saknas det styrmedel inom jordbrukssektorn som är direkt riktade mot att minska utsläppen av växthusgaser. En ansvarsfull hållning vore därför att anta ett nationellt mål om en minskad köttkonsumtion. Ett mål om att minska köttkonsumtionen , jämfört med dagens nivåer, bör införas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5Handlingsplan för minskad köttkonsumtion För att uppnå målet om en minskning av köttkonsumtionen till 2020 bör det tas fram en handlingsplan för hur klimatpåverkan av livsmedelskedjan, inklusive animalieproduktionen, ska minskas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6Avvecklade stöd till köttindustrin I och klimatet – EU blundar och förvärrar (2007) konstaterar vi att EU understödjer kött- och mejeriindustrin med i form av s.k. interventioner och direktstöd. Dessutom ger EU i stöd till marknadsföring av olika djurprodukter, så att försäljningen av dem därmed ska öka. bör agera för ett slutdatum inom EU då subventioner som stöder kött- och mejeriindustrin ska vara utfasade. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. bör verka för att EU:s dumpning av livsmedelsöverskott till länder i syd ska upphöra. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Allt fler kommuner, skolor och företag har anammat idén om köttfria som ett sätt att minska köttkonsumtionen och uppmärksamma fördelarna med att äta mer vegetariskt. Tanken är att vända på och göra vegetarisk mat till huvudalternativet , oftast . Köttfria är en del av en växande global rörelse där främst kommuner använder en köttfri dag som ett sätt att minska sin köttkonsumtion. anser att köttfria är ett bra sätt att minska köttkonsumtionen. Regeringen bör verka för att kommuner ska uppmuntra till vegetarisk kost, exempelvis genom att införa en vegetarisk dag . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Den offentliga sektorn gör upphandlingar för motsvarande ca . En stor del av det som upphandlas är mat. De offentliga upphandlingarna är ett utmärkt instrument för att påverka den totala konsumtionen, och den offentliga sektorn bör uppmanas att upphandla mer frukt och grönt och mindre kött.