mot · H102U208 · 2013-09-26 00:00:00 — ser att det finns både behov och möjligheter att bredda och fördjupa både det ekonomiska och det politiska samarbetet inom en rad andra områden. Bland militärjuntor utmärker sig diktaturen i genom sina omfattande övergrepp och försvinnanden. 11 000 människor försvann under dessa år enligt en lista upprättad av landets justitiedepartement. Människorättsorganisationer och oberoende experter menar dock att det verkliga antalet försvunna snarare uppgår till närmare 30 000 människor. En av dem som försvann var svenskan . pågår ett mödosamt arbete med att ge offren och deras anhöriga upprättelse. De tidigare amnestilagarna upphävdes 2005 och hitintills har tusentals människor vittnat i rättegångar mot förövarna. har därigenom kommit betydligt längre än många av grannländerna. Men de juridiska processerna går sakta och många fall har ännu inte kunnat behandlas, vilket resulterat i att många misstänkta förövare fortfarande inte ställts inför rätta. präglades av en nyliberal ekonomisk politik och ekonomiska kriser i . 2003 valdes vänster-peronisten till president och den politiska kursen lades om i linje med den politik som center-vänster regeringar i andra latinamerikanska länder genomfört. Kursomläggningen har märkts i människors vardag. I var av befolkningen fattig 2002 och levde i fattigdom enligt årliga rapport. Enligt har landet en av de lägsta nivåerna av barnfattigdom på kontinenten. Det finns frågetecken kring huruvida den ekonomiska utvecklingen i är långsiktigt hållbar eller om det finns en risk att landet än en gång kastas in i en djup ekonomisk och finansiell kris. Argetina är ett föregångsland inom hbtq-frågor. 2012 tilldelade Lesbian, , Bisexual, Trans and , , nuvarande president de för att landet infört könsneutralt äktenskap och världens kanske mest progressiva lag som reglerar fastställande av nytt juridiskt kön. är en allt viktigare regional och internationell aktör. Man spelar en allt viktigare roll inom FN-systemet när det kommer till flera MR-frågor och sitter i . skapar konflikt med om spänningar. Den borgerliga regeringen har tydligt nedprioriterat kontakterna med . Regeringens tidigare planer på att stänga den svenska ambassaden i skadade också relationerna mellan och . I ett läge då blir en allt viktigare politisk och ekonomisk aktör är regeringens nedprioritering av kontakterna svårbegriplig; ser i stället både behov av och möjligheter till att fördjupar och breddar förbindelserna med . Under har härjats av ett av vår tids värsta inbördeskrig som kostat mer än 70 000 människor livet. De allra flesta offer har varit civila som inte varit inblandade i strider. Tiotusentals människor har torterats, kidnappats och försvunnit. Det exakta antalet offer som har försvunnit är svårt att fastställa, men fram till har nästan 60 000 personer anmälts som försvunna. Enligt människorättsorganisationen befinner sig ungefär en tiondel av befolkning på flykt inom landet, nästan fyra miljoner människor. Det innebär att tillsammans med och utgör de länder som har flest internflyktingar. påbörjades fredsförhandlingarna mellan den colombianska regeringen och Farcgerillan. Den förra norska regeringen har spelat en mycket aktiv roll för att förhandlingarna ska komma till stånd och förhandlingarna inleddes i . Möjligheten att börjar inleda en freds- och försoningsprocess samt börjar angripa konfliktens grundorsaker är självklart glädjande. är förhandlingarna i inte de första, tidigare försök har dock inte lyckats lösa den långa konflikten. Det är därför viktigt att fler länder engagerar sig i fredsförhandlingarna och sätter press på parterna att nå en uppgörelse. måste såväl som enskilt land, som medlem i EU och FN, kräva att parterna i de pågående fredssamtalen ska uppfylla sina skyldigheter att värna säkerheten och de mänskliga rättigheterna för befolkningen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Sedan tillträdde som president i har landet i grunden förändrats. Denna utveckling har i huvudsak varit positiv, genom att stora grupper i det venezolanska samhället som tidigare exkluderats från beslutsfattandet nu inkluderas och genom att landets enorma oljeinkomster använts för att bekämpa fattigdom och analfabetism. har kritik riktats mot regeringen från bl.a. för inskränkningar av yttrandefriheten, denna kritik måste tas på allvar. Även fördjupade förbindelser med auktoritära stater som och förtjänar att ifrågasättas. är det uppenbart att det största hotet mot demokratin och de mänskliga rättigheterna i kommer från de delar av oppositionen som bl.a. genom militärkuppen , visat att man inte tvekar att ta till odemokratiska medel för att avsätta den folkvalda regeringen. har i sammanhanget spelat en starkt negativ roll genom sitt stöd till militärkuppen . Vid presidentvalet vann Nicolás Maduro Moros. Det återstår att se om hans styre kommer att innebära någon politisk kursändring. har präglats av stora demokratiska framsteg. och hans parti () vann överlägset presidentvalet . blev den första demokratiskt valda presidenten i med rötterna i ursprungsbefolkningen och innebar en radikal omläggning av landets utveckling, där ursprungsbefolkning inkluderades i samhällets utveckling. har bl.a. ett omfattande arbete mot fattigdom inletts och en ny konstitution röstats fram av folket, vilken framförallt överför makt från den rika eliten till urbefolkningen. Tyvärr har den tidigare politiska och ekonomiska eliten i visat att man inte tvekar att ta till odemokratiska medel för att störta den av folket valda regeringen. Det är därför extra viktigt att på alla sätt stödjer det bolivianska folket och dess demokratiskt valda regering. har därför välkomnat att öppnat en ambassad i och starkt kritiserat planerna på att fasa ut det svenska utvecklingssamarbetet med landet. Vi motsätter oss regeringens förslag i budgetpropositionen att fasa ut biståndet till . bör fortsätta bedriva långsiktigt utvecklingssamarbete med . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. syn på utvecklingen i har mer utförligt beskrivits i motionen 2006/07:U207 Fattigdomsbekämpning och kampen för demokrati i . härjades av ett blodigt inbördeskrig 1980 till 1992 som krävde 75 000 liv. har striderna upphört och landet har genomfört en på många områden framgångsrik fredsprocess. 80-talets dödsskvadroner och de brutala förföljelserna av oppositionella har ersatts med stora demokratiska landvinningar. Att i grunden förändrats bekräftades då vänsterfronten FMLN:s kandidat vann presidentvalet och Arenapartiets 20-åriga maktinnehav bröts. inledde ett omfattande utvecklingssamarbete med med fokus på humanitär hjälp under inbördeskriget. 2007 meddelade den borgerliga regeringen att det svenska biståndet skulle fasas ut. bedriver We Effect (tidigare Kooperation utan gränser), Forum Syd och projekt i landet med fokus på jordbruk, skogsbruk och mänskliga rättigheter. När utfasningen presenterades skrev biståndsminister att på olika sätt ska bibehålla och utveckla relationer med länder där utvecklingssamarbetet fasas ut (). De traditionella formerna för bistånd ska ersättas med aktörssamverkan där svenska företag, myndigheter, universitet och högskolor, fackföreningar, kommuner och landsting, enskilda organisationer och institutioner ska samverka med motsvarande aktörer i låg- och medelinkomstländer. Men det är svårt att se några exempel på denna aktörssamverkan. är ett land som fortfarande har behov av en fungerande samverkan med , t.ex. inom utveckling av skogs- och jordbruket, modernisering av skattesystemet, reformering av polisen och stärkande av de demokratiska institutionerna samt folkrörelserna. bör därför ge regeringen i uppdrag att ta initiativ till att utveckla aktörssamverkan mellan och . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det tydligaste bakslaget för demokratin och de mänskliga rättigheterna i var statskuppen i , då den demokratiskt valde presidenten avsattes. Kuppen väcker minnen från tidigare decenniers militärdiktaturer i och påminner om att det inte går att ta de demokratiska framstegen i för givna. Efter valet har världssamfundets blickar riktats mot andra delar av jorden. Men i fortsätter den våg av mord, förföljelser och övergrepp som inleddes med kuppen . rapporterar om bl.a. hot, tortyr och massarresteringar. Övergreppen drabbar alla som uppfattas som kritiska till den nya regimen i : journalister, medlemmar i bonde- och fackföreningsrörelserna, människorättsförsvarare, jurister, politiskt aktiva i oppositionen och hbtq-aktivister. går åter till val. Enligt opinionsmätningarna leder Xiomara från oppositionspartiet , som utmanar det politiska och ekonomiska etablissemang som genomförde kuppen . Det är nu helt avgörande att omvärlden agerar för att ett fritt och demokratiskt presidentval kan genomföras, att våldet mot oppositionen upphör och att parterna ska acceptera valutgången. Efter orkanen 1998 inledde ett omfattande utvecklingssamarbete med . 2007 beslutade den borgerliga regeringen att det skulle utfasas. bedrivs bara mindre insatser inom framfört allt skogs- och jordbrukssektorn i av We Effect, och Forum Syd. Ska återgå till demokrati och de mänskliga rättigheterna i landet stärkas behöver landets folkrörelser och civila samhälle stärkas och våldet mot dessa organisationer motverkas. anser att detta borde vara en prioriterad uppgift för . bör stärka stödet till det civila samhället i och verka för att våldet mot landets civila samhälle upphör. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Få, om något, latinamerikanskt land får så mycket uppmärksamhet i som . Men utvecklingen på är inte entydig, stora sociala framsteg har uppnåtts som brotten mot de medborgerliga rättigheterna är omfattande. Den negativa betydelsen av blockad mot kan inte underskattas. syns tecken på reformer när det kommer till den ekonomiska politiken, men få signaler kommer om grundläggande förändringar av landets politiska system. uppfyller inte de nödvändiga kraven som måste ställas på en demokrati och brott mot de mänskliga rättigheterna fortsätter. Yttrande-, press- och mötesfriheten är kraftigt begränsad. Det saknas möjligheter att bilda och/eller organisera sig i fria och oberoende fackföreningar. Enligt tillkom ytterligare sju kubanska samvetsfångar . önskar se en demokratisering och en ökad respekt för de mänskliga rättigheterna på . En sådan process måste formas av det kubanska folket. ser att sociala framsteg gjorts på . lever i flera hänseenden upp till de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter som ryms inom FN:s konvention för mänskliga rättigheter. bedriver även ett omfattande socialt solidaritetsarbete i många latinamerikanska länder, vilket uppskattas av kontinentens fattiga och sjuka. Även när det gäller en hållbar utveckling utmärker sig . Enligt Världsnaturfondens (WWF) årsrapport 2006 är det enda landet i världen som lever upp till kriterierna på en hållbar utveckling såväl avseende social välfärd som ekologiskt avtryck. Men att man på har gjort sociala framsteg ursäktar inte på något sätt bristerna i medborgerliga rättigheter. Men inte heller kan den ekonomiska blockad som har hållits vid liv av ursäktas med hänvisning till brott mot mänskliga rättigheter på . Blockaden är, bland mycket annat, en starkt hämmande faktor för en utveckling mot demokratin, och omvärlden behöver därför agera för att den hävs. Den påverkar dessutom miljoner kubaners möjlighet att få tillgång till mediciner och medicinsk teknik och är därmed avgörande för deras hälsa. Till detta kan fogas att olika FN-program vid åtskilliga tillfällen har drabbats av indragna leveranser av vacciner, sprutor och annan medicinsk utrustning när tillverkare fått veta att produkter och materiel är tänkta att användas på . delar FN:s generalförsamlings kritik mot blockad mot . Det är helt oacceptabelt att en regering, i detta fall , beslutar om sanktioner som så uppenbart drabbar en hel befolkning. måste tydligt fördöma blockaden och kräva att omgående upphäver densamma. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.