mot · H002Fi14 · 2013-04-29 00:00:00 — För det tredje kan vi konstatera att sambandet mellan investeringarna och arbetslösheten gäller för såväl perioden med låg arbetslöshet 19611991 (nedre högra fälten i diagrammen) som för perioden med hög arbetslöshet 19922012 (övre högra fälten i diagrammen). Vi kan också konstatera att sambandet tycks vara starkare under den senare delen av perioden, dvs. då arbetslösheten var hög och investeringarna låga. Diagram 26 Arbetslöshet och kapitalstockens tillväxt, 19612012 Källa: och . Diagram 27 Arbetslöshet och investeringar som andel av BNP, 19612012 Källa: och . På det teoretiska planet kan man tänka sig fem förklaringar till sambandet mellan investeringar och (jämvikts)arbetslösheten. En mekanism tar fasta på lönernas trögrörlighet. Ökade investeringar i realkapital antas öka arbetsproduktiviteten och därmed företagens intjäningsförmåga. Hypotesen går ut på att om lönerna inte anpassas fullt ut i relation till den ökade produktionen bör detta resultera i ökad sysselsättning.65 Ett snarlikt argument har framförts av den brittiske ekonomen . I traditionella ekonomiska modeller brukar man anta att kapital och arbetskraft är fullt ut ersättningsbara. Nya maskiner ökar förvisso efterfrågan på ny arbetskraft. Men de nya maskinerna leder till löneökningar som i sin tur antas slå ut existerande arbetskraft i samma omfattning. Mycket tyder på att detta är ett orealistiskt antagande och att ökade investeringar därför kan bidra till minskad arbetslöshet även på lång sikt.66 En tredje förklaring fokuserar på vilken inverkan kapitalstocken kan tänkas ha på mängden lediga resurser i företagen. En ökad kapitalstock bör enligt detta resonemang bidra till mer lediga resurser i näringslivet, vilket antas leda till lägre arbetslöshet vid fullt kapacitetsutnyttjande.67 En fjärde förklaring tar fasta på investeringarnas betydelse, främst i form av investeringar i bostäder och infrastruktur, för den geografiska och yrkesmässiga rörligheten. Det starka sambandet mellan investeringarna och arbetslösheten i kan ses som ett uttryck för den aggregerade efterfrågans betydelse för arbetslösheten. Den minskade investeringstakten sammanfaller med en tidsperiod då den ekonomiska politiken har prioriterat inflationsbekämpning framför att hålla uppe efterfrågan och bekämpa arbetslösheten. I denna motion föreslår vi ändrade mål för finans- och penningpolitiken som bl.a. syftar till att öka efterfrågan och därmed få upp investeringsvolymerna. Därtill lägger vi en rad konkreta förslag på ökade offentliga investeringar samt föreslår att staten ska ändra i budgetlagen så att lånefinansiering utgör en huvudprincip och så att staten därmed i större utsträckning ska kunna fördela investeringskostnaderna över en investerings livslängd. 8.3Investeringar i grön infrastruktur ser ett behov av att kraftigt höja ambitionsnivån i klimatpolitiken. Vi är övertygade om att det går att ställa om och skyndsamt minska utsläppen av fossila växthusgaser och vara en industrination och ett välfärdsland i framkant. Genom att ta vårt historiska ansvar för utsläppen kan vi även påverka andra länder att se fördelarna med att ställa om vårt samhälle för långsiktig hållbarhet. Vi vill skärpa det svenska utsläppsmålet till till 2020, och målet ska uppnås genom att samtliga utsläppsminskningar görs på hemmaplan, i . Genom breda samhällsnyttiga investeringar i grön infrastruktur bidrar vi till att nå både miljö- och klimatmål. Med ett systemskifte inom infrastrukturen för en grön omställning kan bli ett bättre samhälle med fler jobb. För detta krävs kraftiga statliga investeringar i järnväg och kollektivtrafik. Då ges förutsättningar för att andelen kollektivtrafikresenärer och godskapaciteten på spår kan öka och vägtransportvolymerna minska. I står inrikestransporterna för av växthusgasutsläppen. har dessa utsläpp ökat. Med regeringens ram för infrastruktursatsningar för perioden 20142025 saknas instrument för att genomföra ett systemskifte till hållbara transportlösningar och kraftigt minskade utsläpp inom sektorn. Avsaknaden av ett sammanhållet järnvägssystem minskar dessutom möjligheterna för att kostnadseffektivt nyttja bristfälliga anslag för underhåll och investeringar. SJ måste få tydliga mål som prioriterar samhällsnyttan. Avregleringar och privatiseringar inom järnvägen måste ersättas med ett gemensamt och sammanhållet järnvägssystem som sätter resenären och godstransportören i centrum. bör därför återregleras och samhället ta ett helhetsansvar för järnvägssystemet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. De satsningar vill göra på järnvägen skapar utrymme för en kraftigt ökad kapacitet och därmed ökad punktlighet för resenärer och gods. För investeringar i närtid krävs ett särskilt fokus på att bygga bort flaskhalsar. För att öka godskapaciteten krävs i första hand ett ökat underhåll och fler spår. Men det är även nödvändigt att investera i lågtrafikerade banor och anslutningar till de större banorna samt att bygga nya godsspår till hamnar, företagsområden och kombiterminaler. vill även se en flexibel investeringspott för hållbara transportlösningar för näringslivet för att snabbt kunna svara på behov som är svåra att förutse. Den uppkomna efterfrågan på hållbara godstransporter för gruvnäringen i norra och Bergslagen samt ett ökat behov av kombiterminaler är sådana exempel. Vi vill utan dröjsmål påbörja förberedelserna för järnväg mellan och samt för ökad kapacitet på . Om tåget ska kunna konkurrera med flyget krävs avsevärt kortare restider längs de stora stråken. Vi har förslag på högre hastigheter längs t.ex. Ostkustbanan, Dalabanan och samt byggande av Norrbotniabanan. Vi vill även bygga höghastighetsbanor som skulle skapa attraktiva resmöjligheter för långväga resenärer som invånarnas regionala tillgänglighet till arbetsplatser och utbildning förbättrades. Genom en ny höghastighetsbana mellan och kan t.ex. restiden kortas ned till lite som banutrymme frigörs för en kraftfull ökning av godskapaciteten. satsningar för järnvägen skiljer sig markant från regeringens i volym. är ett land som trots sitt läge i alpregionen tydligt visar vad en medveten och långsiktig satsning med gemensamma medel kan resultera i. I är järnvägen en symbol för sammanhållning och har ett brett politiskt stöd. Persontrafiken är offentligt ägd, och marknadsandelen uppgår till av alla personresor jämfört med andel på . Punktligheten i järnvägstrafiken överstiger även den vida de svenska förhållandena. Kostnaden per capita för infrastrukturen är mer än dubbelt så stor som i men bedöms som en viktig faktor för hela ekonomin. Vi är övertygade om att även kan skapa en hela folkets järnväg. vill skapa förutsättningar för att fördubbla andelen resor med kollektivtrafik till 2020. Trafikpolitiken ska se till att alla har bra kommunikationer oavsett var de bor. måste trafikens miljöproblem med klimatförändringar, hälsoproblem och buller lösas på ett tillfredsställande sätt. Privatbilismen måste minska, inte minst i våra tätorter. Då krävs en väl utbyggd, tillgänglig, prisvärd och väl fungerande kollektivtrafik både i storstäderna och på landsbygden. Detta kommer inte minst att kräva kraftfulla åtgärder för att motverka den trängsel och kapacitetsbrist som råder i kollektivtrafiken i . vill se en satsning på utbyggd tunnelbana i . Detta kräver statliga finansiella medel då lokal spårtrafik i våra storstäder i hög grad är ett nationellt intresse. Vi vill också genomföra systemförsök med snabbussar, s.k. BRT. Dessutom vill vi införa att särskilt lokalt stöd för kollektivtrafik på vatten för att öka kapaciteten och nyttja våra vattenvägar. En fokusering på att öka andelen resande med kollektivtrafik och cykel förutsätter ökad statlig finansiering för detta ändamål till kommuner och regioner. Därför genomför vi generellt statligt stöd till den regionala kollektivtrafiken. För att skapa alternativ till bilresor även på landsbygden föreslår vi ett riktat statligt stöd för kollektivtrafik i dessa områden. Vi vill dessutom genomföra ett storskaligt försök med avgiftsfri kollektivtrafik, s.k. klimattaxa, i ett glesbefolkat respektive ett tätbefolkat län. För att minska utsläppen från transportsektorn krävs även ökade satsningar på cykel. vill därför kraftigt öka det statliga anslaget för cykelbanor och cykelparkeringar till kommunerna. 8.4Energiomställning och investeringar i grön teknik För att möta de klimatutmaningar världen står inför kommer satsningar på miljötekniska innovationer att vara nyckeln till framgång. För att göra den omställning till grön ekonomi som är nödvändig krävs stora miljöinvesteringar. Genom en strategisk satsning på forskning och utveckling av miljöteknik kan stärka sin position inom områden där vi står starkt och därmed lägga grunden till nya företag, ökad sysselsättning och ökad export av miljöteknik. För att få en möjlighet att utvecklas är den svenska hemmamarknaden central. Det är utifrån den som många av dessa företag kan utvecklas till internationellt konkurrenskraftiga företag. Därför är såväl försäljning på hemmamarknaden som ökad export viktiga mål för handlingsplanen. I är många energi- och teknikbolag kommunala, och de utgör en viktig del i klimatarbetet för att nå de av fastställda energi- och klimatmålen. För det krävs att målet i elcertifikatssystemet höjs till 2020 och 2030. Vindkraftsbranschen befinner sig i en stark utvecklingsfas, och globalt kommer uppskattningsvis att investeras i vindkraft . I växte vindkraften trots att priset på elcertifikat sjönk. Den globala marknaden för solenergi växer kraftigt. Priserna på solceller har rasat, och solel har blivit en av de snabbast växande energikällorna i världen. har ett avancerat kunnande inom solceller, termisk solkraft och solvärme, men vi har inte byggt ut solenergin eller utnyttjat exportmöjligheterna. Med gynnsamma förutsättningar bedömer branschorganisationen att solenergin kan generera till 2020, vilket skulle ge såväl jobb som exportintäkter. För att ta till vara de möjligheter som finns inom vindkraft, solenergi och vågkraft vill vi utveckla samverkansprogram där staten, akademin och arbetsmarknadens parter ingår. I programmet ska ingå sådant som ett långsiktigt stöd för forskning om och utveckling av sol-, vind- och vågkraft och i samband med det även utveckling av smarta nät och energilagring. Statliga bidrag för stöd till lokala klimatinvesteringar har tidigare framgångsrikt bidragit till utveckling av miljöteknik. Genom bred samverkan mellan offentliga och privata aktörer innebar stödet stor utveckling av miljötekniken inom biogasområdet och bidrog till ökad export av miljöteknik. Med dessa erfarenheter vill genomföra den största satsningen i svensk politik på lokala hållbara investeringar genom Klimatprogrammet. Genom statligt investeringsstöd ska utsläppsminskningar och sysselsättning stimuleras i kommuner och landsting i samarbete med företag. Klimatprogrammet ska t.ex. kunna användas inom områdena energi, trafik, avfall och konsumtion samt för information och demonstrationsåtgärder. Genom energieffektivisering, satsning på biogas och infrastruktur för elbilar kommer programmet att bidra till långsiktigt klimatarbete i kommunerna och ge incitament för lokala klimatstrategier. Vår bedömning är att Klimatprogrammet är ett kraftfullt styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser och stimulera utveckling av ny miljöteknik, nya företag och ökad sysselsättning. behöver en ny bostadspolitik. Alla människor, inte bara de med särskilt goda ekonomiska förutsättningar, ska ha möjlighet att leva i bra bostäder till rimliga kostnader i en trygg boendemiljö. Hyresrätten är därför av en särskilt viktig betydelse. Alla billiga hyresrätter behövs. De ska inte dras undan hyresmarknaden genom ombildningar till bostadsrätter. Ca 250 000 unga vuxna saknar ett eget boende. För att fylla behovet skulle det behövas ca 160 000 bostäder. vill möta bostadsbristen genom ett ökat bostadsbyggande. Genom investeringar i nyproduktion och upprustning av bostäder skapas också samhällsnyttiga jobb. mål är att det ska byggas 40 000 bostäder , varav en majoritet ska vara hyresrätter. Vi vill därför utforma ett statligt stöd för att stimulera ökat bostadsbyggande med inriktning mot hyresrätter till rimliga priser, med låg energiförbrukning och bästa möjliga miljöhänsyn. Stödet ska riktas mot tillväxtorter och orter där bristen på ändamålsenliga och efterfrågade bostäder är särskilt stor. Även kooperativa hyresrätter omfattas av stödet. För att komma till rätta med den akuta bostadsbristen vill vi därutöver avsätta medel för ombyggnadsstöd för att göra om befintliga kontorslokaler m.m. till hyresrätter. vill upprusta det befintliga bostadsbeståndet för dagens och framtidens behov. Hyresfastigheter och bostadsrättsföreningar är undantagna från regeringens ROT-program. är ungefär 300 000 av lägenheterna i det s.k. miljonprogrammet inom allmännyttan i stort upprustningsbehov. Vi vill skapa förutsättningar för att landets hyresgäster ska kunna bo i moderna, funktionella lägenheter med ökad tillgänglighet, låg energiförbrukning och låga koldioxidutsläpp. Vi vill införa ett nytt upprustningsprogram för flerfamiljshus. Vi föreslår också att det inrättas ett hissbidrag för att tillgänglighetsanpassa befintliga bostäder. Dagens ROT-avdrag för villor och bostadsrätter vill vi tidsbestämma så att det finns kvar t.o.m. utgången av 2015. I ett läge där byggkonjunkturen nu viker menar att det är viktigt att hålla uppe efterfrågan. Men det är nu dags att styra om subventionerna till att bygga bort bostadsbristen och renovera miljonprogrammen. Därför bör den maximala skattereduktionen för sänkas till 2014 och 2015. behöver snabbt ställa om till innovationsdriven tillväxt. Det andra gör billigare och ibland bättre måste vi möta med högre kunskapsinnehåll, resurseffektivare produktion samt en produktion av varor och tjänster som utgår från våra samhällsutmaningar. Omställningen av ekonomin måste ske i ett nytt ekonomiskt landskap, där klimatutmaningen och den växande befolkningen utgör både hot och möjligheter. I en värld där tillgången på råvaror blir allt knappare och miljöutmaningarna allt större blir innovationer och produkter med högre förädlingsvärde, återvinning och lägre resursförbrukning allt viktigare. Samverkan mellan företag (enskilda och i kluster), universitet, forskningsinstitut och myndigheter är av yttersta vikt för att få en verksamhet som inte bara styrs av kortsiktiga vinstmotiv. Det arbetet kommer att behöva intensifieras och fördjupas, som industrin måste tillämpa mer innovationsfrämjande och kretsloppsanpassade arbetssätt. har i flera omgångar haft olika bransch- och samverkansprogram tillsammans med näringslivet och andra aktörer. Utvärderingar har visat att flera av dessa program nått bra resultat. har startat upp särskilda strategiska innovationsprogram. Vi vill att de strategiska innovationsprogrammen ska inriktas mot följande tre övergripande samhällsutmaningar: i) klimatutmaningen (miljö och energi), ii) den växande åldrande befolkningen (hälsa och sjukvård) och iii) globaliseringen (konkurrenskraftig produktion, råvarutillgång). Delprojekt inom ramen för det sistnämnda området bör utgöras av samverkansprogram för gruvnäringen, mjukvaruindustrin och turistnäringen. Vidare vill vi stimulera forskning och utveckling i små och medelstora företag. Därför vill vi införa ett stöd som ska omfatta alla företag med upp till 250 anställda. Stödet ska avse högst av företagets kostnader för forskning och utveckling upp till ett tak på . vill också stärka industriforskningsinstitutens verksamhet, särskilt med inriktning mot miljöteknik och innovation. Deras arbete med demonstrationsanläggningar och testbäddar bör utvecklas. För ett dynamiskt näringsliv är en väl fungerande kapitalförsörjning av avgörande betydelse. I finns det såväl privata som offentliga aktörer inom kapitalförsörjningen. Generellt sett råder det ingen brist på utvecklingskapital, utan det som framför allt saknas är mer av samordning och renodling av de statliga myndigheternas och bolagens verksamheter. Vi vill därför att , och Inlandsinnovation förs ihop till en ny organisation med uppgift att stimulera kapitalförsörjningen i de riktigt tidiga faserna. På landsbygden kan dock kapitalförsörjningen vara problematisk, inte minst för många mindre företag. Där fyller de lokala sparbankerna en viktig funktion. Deras förankring i lokalsamhället innebär att de har goda kunskaper om det samhälle, de företag och de människor som finns och verkar där. Vi vill stärka de lokala sparbankernas möjligheter att konkurrera med storbankerna och bidra till utvecklingen av det lokala näringslivet. Därför behövs lag- och regeländringar men också stöd till uppstart av nya sparbanker. Därutöver behöver sparbankerna ges bättre möjligheter att stärka sin kapitalbas. Vidare bör AP-fondernas placeringsregler ändras. styrs AP-fondernas placeringar av kortsiktiga avkastningsmål. Dessa bör ändras så att AP-fonderna kan användas för strategiska investeringar i syfte att stärka långsiktiga tillväxtförutsättningar. För mindre företag kan sjuklöneansvaret ofta vara betungande. Även om mindre företag som kollektiv har en lägre sjukfrånvaro än genomsnittet kan sjuklönekostnader ge upphov till stora problem i de enskilda företagen, exempelvis i form av avbrott i verksamheten. Vi vill därför att mindre företag med upp till 10 anställda helt ska slippa betala 14 dagars sjuklön. Företag med upp till 10 anställda ska alltså omfattas fullt ut, medan en avtrappning sker i företag med 1115 anställda. Genom förslaget avlastas företagen ekonomiskt som utestängningseffekter på arbetsmarknaden minskar. 10Jämställdhet för ökad tillväxt Det finns en stor tillväxtpotential i ökad jämställdhet. En räknar med att en fjärdedel av den ekonomiska tillväxten i kan förklaras av kvinnors ökade sysselsättning. Ett liknande resultat återfinns i en studie som baseras på tillväxt av Goldman-Sachs-ekonomen . Av genomsnittliga årliga tillväxt på beräknar att drivits fram av den ökade sysselsättningsgraden bland kvinnorna. Den stora tillväxtpotentialen i ökad jämställdhet ligger framför allt i att minska gapet i antalet (förvärvs)arbetade timmar mellan kvinnor och män. Skillnaden i antalet arbetade timmar beror dels på att kvinnor i högre utsträckning än män jobbar deltid, dels på lägre sysselsättningsgrad. I diagram 28 nedan visas utvecklingen av kvinnors och mäns sysselsättningsgrad () . Bortsett i samband med 1990-talskrisen har skillnaden i sysselsättningsgrad legat tämligen på . Detta sysselsättningsgap motsvarar ca 116 000 personer. Diagram 28 Sysselsättningsgrad, kvinnor och män, , 1988201368 Källa: SCB (). Diagram 29 Andel män respektive kvinnor med en veckoarbetstid < 35 h, 20052012 Källa: , dnr 2013:262. En lika stor sysselsättningspotential finns i att minska skillnaderna mellan mäns och kvinnors deltidsarbete. jobbade av de sysselsatta kvinnorna deltid, och motsvarande siffra för männen var ; se diagram 29 ovan. Om kvinnor skulle arbeta heltid i samma utsträckning som männen skulle 448 500 fler kvinnor få en heltidsanställning. Baserat på genomsnittlig deltid bland de deltidsanställda går det att räkna ut vad detta deltidsgap motsvarar i antal heltidstjänster; se tabell 5 nedan. Som framgår av tabellen skulle sysselsättningen öka med ca 134 000 heltidstjänster om kvinnorna jobbade heltid i samma utsträckning som männen. Tabell 5 Ökning av antalet sysselsatta i termer av heltidstjänster om kvinnornas sysselsättningsgrad och deltidsarbete blir samma som männens Källa: , dnr 2013:262, egen beräkning. Om kvinnor förvärvsarbetade i samma utsträckning som männen skulle alltså sysselsättningen bland kvinnorna öka med motsvarande 250 000 heltidstjänster. En förutsättning för att ett ökat arbetsutbud ska materialiseras i form av ökad sysselsättning är att det finns en efterfrågan som matchar det ökade utbudet. Men med tanke på att av kvinnorna arbetar inom s.k. bristyrken torde det finnas en stor sysselsättningspotential i ett ökat arbetsutbud bland kvinnorna. Många av de deltidsarbetande kvinnorna vill också arbeta på heltid. Av de drygt 700 000 kvinnor som arbetar deltid uppger ca 200 000 kvinnor att de saknar ett lämpligt heltidsarbete och skulle vilja ha det. Till det ska läggas att ca 140 000 jobbar deltid på grund av vård av barn.69 har låtit () räkna på de offentligfinansiella effekterna om kvinnor skulle förvärvsarbeta i samma utsträckning som män. Beräkningen utgår från att den ökade sysselsättningen fördelar sig enligt den nuvarande fördelningen beträffande skattefinansierad sysselsättning respektive icke skattefinansierad sysselsättning. Utöver att antalet sysselsatta inom den offentliga sektorn skulle öka med ca 100 000 personer beräknas den offentliga sektorns finanser stärkas med drygt 15 miljarder kronor.70 I utredningstjänstens beräkning ingår inte minskade utgifter för a-kassa och försörjningsstöd. Man har heller inte beaktat moms- och BNP-effekter i form av ökad privat konsumtion. Å andra sidan tar analysen inte hänsyn till eventuella undanträngningseffekter.71 Sammantaget är det dock troligt att den offentligfinansiella effekten underskattas i utredningstjänstens beräkning. Sammanfattningsvis kan vi konstatera att det finns en stor tillväxtpotential i kvinnors ökade sysselsättning. Kvinnors ställning och lika möjligheter på arbetsmarknaden är utöver en demokrati- och maktfråga också av stor vikt för samhällsekonomin. Nedan följer några av förslag som bl.a. syftar till att stärka kvinnors ställning på arbetsmarknaden. För det första vill vi individualisera föräldraförsäkringen. tas mer än tre fjärdedelar av föräldrapenningen ut av kvinnor. Det ojämställda uttaget gör att kvinnor ses som en reservarbetskraft och därmed får en sämre löneutveckling och svagare ställning på arbetsmarknaden med sämre anställnings- och arbetsvillkor. Omsorgen om barnen leder till ett större ansvar för hushållet och mer obetalt arbete. Det minskar utrymmet för lönearbete, och många kvinnor arbetar därför deltid. På påverkar det också pensionen negativt. Vidare vill att fasta jobb på heltid ska vara norm på arbetsmarknaden. En sådan reform skulle pressa arbetsgivarna att organisera om sin verksamhet med heltid som norm. Vi vill förbättra vardagen för alla dem som arbetar kvällar, nätter och genom att skapa 15 000 platser inom barnomsorg på obekväm arbetstid. Vi vill också förbättra förskolan, t.ex. genom att barn till arbetslösa och föräldralediga ges rätt till 30 timmars förskola och genom att minska barngrupperna. Genom en fungerande förskola med god kvalitet stärks småbarnsföräldrars möjligheter att arbeta och få ett arbete. Vi storsatsar på bättre kvalitet i vård, skola och omsorg. Framför allt satsar vi på mer personal och utbildning inom äldreomsorgen och . Sambandet mellan en väl utbyggd äldreomsorg och kvinnors deltagande på arbetsmarknaden är också väldigt tydligt. , som i en internationell jämförelse satsar en relativt stor andel av BNP på äldreomsorgen, har därför en hög sysselsättningsgrad bland kvinnor, både för att kvinnor får möjlighet att ta ett arbete när de inte är tvungna att vårda anhöriga och för att de som anställs i äldrevården för det mesta är kvinnor. Därför är satsningar på äldreomsorgen en avgörande jämställdhetsfråga. Detta är förslag som sammantaget ökar kvinnors arbetsutbud och möjligheter att delta på arbetsmarknaden på lika villkor. menar att en kommission bör tillsättas för att öka kvinnornas sysselsättningsgrad så att kvinnorna får samma möjligheter som männen på arbetsmarknaden. 11.1Offentlig sektor och sysselsättning Den offentliga sektorn är av avgörande betydelse för modernisering, sysselsättning och tillväxt. Utbyggnaden av barn- och äldreomsorgen och föräldraförsäkringen möjliggjorde kvinnornas stora inträde på arbetsmarknaden . En bra och likvärdig skola är central för den sociala rörligheten och för de svenska företagens möjligheter att konkurrera på exportmarknaderna.