mot · H002Fi15 · 2013-04-29 00:00:00 — Förslag till riksdagsbeslut ................................................................................. Vårbudget för en ny arbetslinje......................................................................... 1 Det ekonomiska läget ................................................................................ 1.1 Finanskrisens svallvågor känns ännu av i och ............. 1.2Försvagning av de offentliga finanserna ..8 Arbetslösheten fortsatt hög, unga hårdast drabbade .......................... Ökade inkomstklyftor ett resultat av regeringens politik................. BNP inte enda måttet på samhällsutveckling .................................. 2 Grön ekonomi en ny ekonomisk inriktning.......................................... En grön konjunkturpolitik................................................................ Framtidsinvesteringar och tydliga politiska signaler ....................... En marknad med korrekta prissignaler ............................................ Grön skatteväxling för en hållbar ekonomi ..................................... En långsiktig och samhällsnyttig finansiell sektor .......................... Jobben i framtidens ekonomi........................................................... Offentliga .........investeringar ger klimatomställning och nya jobb .................................behöver en företagarvänligare politik En industripolitik .....................för fortsatt svensk konkurrenskraft Högre ...........................................kvalitet i välfärden ger nya jobb 4 Aktiva åtgärder ....................................................för att få unga i arbete Ungdomsarbetslösheten ..........................................i stiger Startcentraler ........................ lokala arbetsförmedlingar för unga Nya .................................................................jobb för och av unga Stötta unga att starta företag 4.4Fler vägar till gymnasiekompetens och utbildning för bättre matchning på arbetsmarknaden.................................................................. 5 Miljö och klimat ...................................................................................... Klimathotet allt allvarligare ............................................................. Ekonomiska styrmedel och klimatlag.............................................. Rusta för ett förändrat klimat.............................................. 5.4Folkligt deltagande i omställningen till förnybar energi.. Hållbara och smarta transporter....................................................... En gruvpolitik för framtiden ............................................................ Framtiden för svenskt jordbruk är ekologisk................................... Grön politik för global utveckling ................................................... 6 Skola och utbildning................................................................................ Lärarna skolans viktigaste resurs .................................................. 6.1.1Miljöpartiets lärarlyft kompetensutveckling med verkliga 6.1.2Ordinationsrätt ökade befogenheter för lärare att besluta om Minska pappersarbetet låt lärare vara lärare ....................... 6.2 En skola som ser varje elev utifrån hans eller hennes individuella 6.2.1Eleverna ska garanteras stöd att lära sig läsa, skriva och räkna 36 6.2.2Ökad tillgänglighet till elevhälsa, specialpedagogik samt studie- och yrkesvägledning ................................................................. Rikta skolans resurser dit de behövs...................................... Ett lyft för fritidshemmen ...................................................... 6.2.5Satsning på ökat läsande och en utvecklad infrastruktur för it 37 Kvalitet i högre utbildning och forskning........................................ 7 Samhälle och arbetsliv............................................................................. Arbetslivstrygghet en socialförsäkring med individen i fokus ..... Regeringen har urholkat trygghetsförsäkringarna ................. Steg på vägen mot arbetslivstrygghet en värdig sjukförsäkring och en arbetslöshetsförsäkring som omfattar fler ......... Kvalitet i välfärden .......................................................................... En jämställd arbetsmarknad............................................................. En värld utan gränser ....................................................................... Lika rättigheter och möjligheter för alla .......................................... 8 Miljonprogrammet upprustning med människor i centrum.................. Rusta upp miljonprogramsområdena och skapa nya jobb ............... Fler vägar till gymnasiekompetens i miljonprogrammen ................ Vård och skola ska hålla hög kvalitet oavsett område.................. Skapa levande och trygga bostadsområden ..................................... 1.Riksdagen godkänner de grönas förslag om nya riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i enlighet med vad som anförs i motionen. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ökade offentliga investeringar för att ställa om och skapa nya jobb (avsnitt 3.1). 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med ett förslag om slopat sjuklöneansvar för företag med tio anställda eller färre (avsnitt 3.2). 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler vägar till gymnasiekompetens och utbildning (avsnitt 4.4). 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nödvändigheten av ett klimatpolitiskt ramverk (avsnitt 5.2). 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa en långsiktig plan för klimatanpassningsåtgärder (avsnitt 5.3). 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en klimatomställning av transportsystemet (avsnitt 5.5). 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en fortsatt utfasning av energiskattenedsättningen på diesel efter 2015 (avsnitt 2.2). 9.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en karriärutvecklingsreform för lärare (avsnitt 6.1.1). 10.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa förutsättningar för en skola som ser varje elev utifrån hans eller hennes individuella behov (avsnitt 6.2). 11.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reformera sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen (avsnitt 7.1). 12.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rusta upp miljonprogramsområdena (avsnitt 8.1). Vårbudget för en ny arbetslinje är ett bra land att leva i. Vi har fred och frihet, goda möjligheter till hälsa och utbildning. I många länder har också ett högt anseende. Vi anses vara föregångare på områden som välfärd, utbildning, demokrati och miljö. För detta kan vi känna oss stolta. de gröna vill ta vara på detta och utveckla det vidare. Vi vill med vår politik modernisera . För att förverkliga en sådan utveckling måste kursen ändras vad gäller jobben, klimatet och skolan. anser att det är dags för en ny arbetslinje. Historiskt innehåller det begreppet något positivt att alla människor ska ha möjligheten att få ett jobb och försörja sig själva och därmed få makten över sitt eget liv. Det är detta vi vill förvalta vidare och utveckla. Alliansregeringens arbetslinje har ensidigt handlat om att arbetslösheten gjorts till ett privat problem som ska lösas genom åtgärder mot individen. När de sagt att det ska löna sig att arbeta, så har de egentligen menat att det ska vara dyrt att vara sjuk eller arbetslös. ser i stället arbetslösheten som ett samhällsproblem att ta itu med gemensamt. En ny arbetslinje måste bygga på en politik som gör att det växer fram nya jobb. vårbudgetmotion lägger grunden för en sådan ny arbetslinje. Allianspartierna gick till val på att skapa fler jobb och minska utanförskapet. Trots vid makten är arbetslösheten bland ungdomar högre än i de flesta jämförbara länder i . Allt fler unga fastnar i arbetslöshet och riskerar att förlora tron på både sig själva och samhället. Långtidsarbetslösheten har stigit i snabbare takt i än i de flesta andra industrialiserade länder. Regeringen har också misskött klimatarbetet. I arbetet för att hejda klimatförändringarna har slutat vara pådrivare och i stället blivit en del av problemet. Utsläppen i minskar mycket sakta. Med den takt utsläppen minskar, enligt regeringens egen prognos, kommer det att ta innan utsläppen är på en hållbar nivå. Då kommer det att vara . I sin första regeringsförklaring utlovade statsminister (M) ambitiösa miljö- och klimatmål, tydliga handlingsplaner och kraftfulla åtgärder för att möta klimatförändringarna. Han kallade klimatfrågan en ödesfråga för världen. kännetecknas regeringens agerande av passivitet och uppgivenhet. Den svenska skolan går allt djupare ned i kris med otaliga reformer. Elevernas kunskaper sjunker i internationella jämförelser i läsförståelse har gått från en tätplacering ned till mitten av listan. Allt fler lämnar utan fullständiga betyg och elevernas socioekonomiska bakgrund avgör i allt högre grad hur det ska gå för dem i skolan. Alla möjligheter finns att bryta den nuvarande negativa utvecklingen. Det är inte , utan regeringens politik, som är problemet. vill vända utvecklingen vi vill investera för framtiden, i nya jobb, bostäder, infrastruktur och förnybar energi. När vi i nu beskriver vår politik som byggandet av en ny arbetslinje så är det för att återföra fokus på den kärna som finansminister (M) har slarvat bort skapandet av nya jobb, nya möjligheter och framtidstro för dem som inte har ett arbete att gå till. vill modernisera svensk ekonomi. Utsläppen av växthusgaser ska minska genom ett klimatpolitiskt ramverk. Miljömålen ska nås genom effektiva investeringar. Då kan också nya jobb skapas och stärka sin konkurrenskraft. vill ge unga kunskaper och framtidstro genom att förbättra kvaliteten i den svenska skolan och genom att underlätta för unga att komplettera och avsluta sina studier. Vi vill skapa nya vägar in på arbetsmarknaden genom att förbättra förmedlingen av arbete och öka kommunernas möjligheter att jobba med unga. Att starta och driva företag ska vara lätt. vill därför sänka kostnaderna och förenkla för dem som startar företag och förverkligar bra idéer. politik är ett offensivt svar på behovet att sätta fler i arbete, både ungdomar och vuxna. När vi ska forma vår gemensamma framtid finns ingen brist på viktiga och nödvändiga arbetsuppgifter. Det saknas däremot en politik som parar nödvändigt och viktigt arbete med behovet av nya jobb. Vi behöver en ny arbetslinje i form av en offensiv för nya jobb. En politik som skapar en positiv utveckling i viktiga framtidsfrågor och som gör världsledande på de områden som är viktiga för människan, för miljön och för ekonomin. En politik för framtiden och för fler i arbete huvudpunkter Nya jobb genom investeringar i ett modernare samhälle Gröna offentliga investeringar. De gröna investeringarnas andel i svensk ekonomi behöver öka för att stärka vår konkurrenskraft. vill göra ordentliga höjningar av de offentliga investeringarna. Det behövs för att klimatanpassa , renovera bostäder med eftersatt underhåll och modernisera en ålderdomlig infrastruktur. ger det tiotusentals nya jobb inom industrin och tjänstesektorn. Upprustning av miljonprogrammet. Bostäderna i miljonprogramsområdena runt om i är i stort behov av upprustning och energieffektivisering. Vi vill utvidga och energianpassa ROT-avdraget för att sätta fart på omvandlingen. Nya jobb i industrin Grön innovationsfond och stimulanser för miljöteknikföretag. har halkat efter de övriga nordiska länderna vad gäller investeringar i föreslår en grön innovationsfond som ska stimulera forskning för att utveckla miljöanpassade produkter och produktionstekniker. Andra förslag är en riskkapitalsatsning och medel för ett demonstrationsprogram för svensk miljöteknik. Detta skapar jobb och bidrar till hållbar utveckling. Nya jobb i småföretagen och i tjänstesektorn En företagarvänlig politik. I rankning av företagsklimat har fallit och är nu sämst i . För att öka överlevnadschanserna för små innovationsföretag föreslår vi en kraftigt sänkt skatt på personaloptioner. Det gör det lättare att rekrytera personal med viktiga kunskaper och att få dessa att stanna kvar i företaget. Vi vill också sänka arbetsgivaravgiften med inriktning på småföretag och helt avskaffa sjuklöneansvaret för företag med upp till tio anställda. Nya jobb inom välfärden Högre kvalitet i välfärden ger nya jobb. En bra skola, en väl utbyggd barnomsorg och fungerande sjukvård är nödvändiga förutsättningar för en fungerande ekonomi. vill förbättra kvaliteten i välfärden genom bl.a. mer personal i skolan och förbättringar i äldreomsorgen. Detta innebär att nya jobb skapas. Vi vill investera i kompetensutveckling och karriärvägar för lärare, i fler anställda i skolan och ge riktade pengar till kommuner och landsting för att anställa personal i äldreomsorgen. Nya jobb för unga Startcentraler lokala arbetsförmedlingar för unga. För att få fler unga i arbete föreslår nya lokala arbetsförmedlingar som vi kallar Startcentraler. Tanken är att insatserna ska skräddarsys efter varje ung persons behov och slussa vidare till praktik, utbildning eller jobb. Den unga ska få rätt till insats i arbetslöshet, och alltså inte behöva vänta som med dagens system. Startcentralen drivs av kommunen i samverkan med Arbetsförmedlingen och med nära koppling till det lokala näringslivet. Arbetsförmedlingen åläggs att erbjuda kommunen samverkan. I ett sådant samarbete finns pengar att hämta för kommunen, men inget tvång. Det är frivilligt för kommunen att delta. Kommunerna får också ett utökat s.k. informationsansvar, så att kommunen är skyldig att hålla koll på unga arbetslösa upp till . tillför till Startcentraler landet runt. Sommarjobb till alla . Tidig kontakt med arbetslivet ökar möjligheterna för unga att få jobb, särskilt för dem med sämre studieresultat. Vi vill garantera att alla unga mellan kan erbjudas sommarjobb och utvecklad prao. föreslår som ska gå till en 25-procentig lönesubvention. Fler vägar till gymnasiekompetens och utbildning för bättre matchning. Unga utan fullständiga gymnasiebetyg löper större risk än andra att fastna i långvarig arbetslöshet. Vi vill erbjuda fler vägar till gymnasiekompetens genom 5 000 nya platser på folkhögskolor och 5 000 platser på komvux. Vi vill också satsa på 2 500 nya helårsplatser vid branschinriktade jobbutbildningar och 1 000 nya helårsplatser på . Ta klimathotet på allvar framtidssatsningar ger jobb Ett klimatpolitiskt ramverk. Världen är på väg mot en klimatkollaps. Utsläppen av växthusgaser ökar och de globala klimatförhandlingarna går mycket långsamt. har lovat att minska sina egna utsläpp till en hållbar nivå och bidra till att finansiera det globala klimatarbetet. Det är dags för att åter bli en förebild för andra länder. Vi föreslår en klimatlag, ett klimatpolitiskt ramverk av samma slag som det finanspolitiska ramverket, med tydliga mål om utsläppsminskning. Det ger fasta spelregler och skapar disciplin, trovärdighet och transparens. Klimatanpassa minska hoten vid kuster och vattendrag. Följderna av ett förändrat klimat blir alltmer uppenbara. Rapporter om extrema väderhändelser kommer nästan . Översvämningar och jordskred riskerar att drabba allt fler orter i . Det är därför nödvändigt att vi anpassar oss för att möta de klimatförändringar som redan är verklighet. föreslår en långsiktig plan för att klimatanpassa . förnybart och folkdriven omställning. Att göra medborgarna delaktiga i omställningen till förnybar energi är en framgångsfaktor. Det kan dels öka produktionen, dels stärka de positiva attityderna till förnybar energi. vill låta kommunerna få fastighetsskatten på vindkraftsanläggningar, ge grannar till vindkraftverk rätt till delägande, låta den som levererar egen el till nätet kvitta den mot el som han eller hon köper samt införa fastpris på solel. En skola som ser varje elev fler vuxna och ökade resurser Lärarna är den enskilt viktigaste förutsättningen för en skola av högsta klass. föreslår en ambitiös satsning för att stärka lärarkår. Regeringens karriärreform är ett steg i rätt riktning men har flera allvarliga brister. Vi föreslår dubbelt så många karriärtjänster och satsar dessutom på en generell kompetens- och löneutveckling för alla lärare. Vi vill låta 20 000 utvecklingslärare och 10 000 lektorer få lönehöjningar på 5 000 respektive . Denna möjlighet ska även omfatta lärare i förskola och fritidshem. Garanterat stöd att lära sig läsa, skriva och räkna. Skolan har skyldighet att ge varje elev det stöd som behövs för att nå kunskapsmålen. Trots det lämnar allt fler skolan utan fullständiga betyg och de kunskaper som behövs i vuxenlivet. föreslår att lärare ska ges rätt att ordinera särskilt stöd till elever som behöver det. har bara rektor den befogenheten. Med ordinationsrätten som grund ska skolan kunna garantera varje elev rätten att lära sig läsa, skriva och räkna innan han eller hon lämnar årskurs tre. Exempel på sådant stöd är prioritering av matte och svenska, ökad undervisningstid och undervisning eller lov. Mer resurser dit de bäst behövs. Segregationen i samhället avspeglas även i skolväsendet. Vissa skolor är i större behov av resurser för att klara sitt kunskapsuppdrag. vill ålägga kommunerna att införa ett resursfördelningssystem som riktar skolans pengar dit de bäst behövs. 1 Det ekonomiska läget 1.1 Finanskrisens svallvågor känns ännu av i och Effekterna av finanskrisen är fortfarande påtagliga även om det ekonomiska läget i världen har stabiliserats något . Människor i och har påverkats starkt, och kommer att påverkas, t.ex. av fallande bostadspriser, eskalerande statsskulder och stora nedskärningar på grund av skenande budgetunderskott. Arbetslösheten stiger fortfarande runt om i och i även om en del ljusa tecken kan skönjas. Även har känt av eurokrisen. Trots det utvecklas ekonomi starkt jämfört med omvärlden. Samma sak gäller i , särskilt i södra och mellersta . Marknaden har ställt sig tveksam till en del euroländers möjlighet att sanera sina statsfinanser. Detta har drivit upp ränteläget och gjort det ännu svårare för länderna att hantera sina skuldamorteringar. , , , och hör till dem som drabbats hårdast. Besparingspaketen har sänkt räntenivåerna men notan har sänts till medborgarna och lett till sociala slitningar med såväl social som politisk oro till följd. Bankerna, med sin vidlyftiga utlåning, har varit en utlösande faktor för finanskrisen. När krisen nu är ett faktum är det paradoxalt nog de som drabbats hårdast av bankernas agerande som får komma till bankernas undsättning, nämligen skattebetalarna. 1.2 Försvagning av de offentliga finanserna Som ett exportberoende, öppet och litet land påverkas av situationen i vår omvärld. Efterfrågan på svenska industriprodukter sjunker, vilket också påverkar svensk tjänstesektor. tjänsteindikator pekade på ett totalstopp inom tjänstesektorn under första kvartalet 2013.1 Regeringens nya prognos målar upp en bekymmersam bild av den ekonomiska utvecklingen med en fortsatt svag BNP-utveckling och oroande hög arbetslöshet. Tillväxttakten skrivs ned till jämfört med regeringens decemberprognos på . spår regeringen att arbetslösheten kommer att öka från 2014. Den svaga ekonomiska utvecklingen kommer att påverka statsfinanserna negativt. En stabil ekonomisk utveckling förutsätter ordning och reda i statens finanser och en budget som långsiktigt är i balans. Såväl tidigare socialdemokratiska regeringar som den nuvarande borgerliga regeringen har följt det finanspolitiska ramverket, vilket också gör i sina budgetförslag. finanspolitiska ramverk, utgiftstaket och de budgetpolitiska målen inklusive överskottsmålet har tjänat väl och utgör en grundbult i offentliga finanser. Vikten av att inte leva över sina tillgångar har blivit extra tydlig i samband med den allvarliga skuldkrisen. anser att det är viktigt att även fortsatt har ett finanspolitiskt ramverk och en bred samsyn kring budget- och finanspolitiken. 1.3 Arbetslösheten fortsatt hög, unga hårdast drabbade Arbetslösheten är alarmerande hög och har varit det nu . var 428 000 personer, eller av arbetskraften, arbetslösa.2 En viss ljusning i konjunkturen kan vara på gång men både och regeringen prognostiserar fortsatt hög arbetslöshet. Efterfrågan från omvärlden tycks inte kunna dra i gång sysselsättningen . Långtidsarbetslösheten har ökat med 45 000 personer sedan regeringen tillträdde, från 75 700 personer 2007 till 120 700 personer 2012. Även långtidsarbetslösheten bland unga har ökat stadigt, från ca 13 000 personer 2007 till ca 22 000 personer 2012.3 Detta är mycket oroande. Riskerna är stora att personer helt försvinner bort från arbetskraften. Arbetsförmedlingen spår att den generella arbetslösheten kommer att öka . Särskilt hårt drabbas de som är på väg in på arbetsmarknaden och de som har tillfälliga anställningar. Dit hör ungdomar och utrikes födda. Allra svårast att få jobb har arbetssökande med kort utbildning. I takt med att arbetslösheten ökar blir anvisningarna till fas 3 allt fler. Detta trots att , genom ett tillkännagivande till regeringen , har krävt ett stopp för anvisningarna av arbetslösa personer till fas 3. 1Almega (2013). Totalstopp i tjänstesektorn. tjänsteindikator Q1 2013. 2SCB (2013). Arbetskraftsundersökningen , säsongsrensade data. 3SCB (2013). vill helt avveckla fas 3 och ersätta det med en rad aktiva åtgärder som sätts in tidigare och är utformade utifrån den enskildes behov. som arbetslösheten är stor fortsätter företagen att rapportera att ett av de allra största tillväxthindren är utbudet av arbetskraft. I klartext säger företagen att de inte kan rekrytera för att de inte hittar rätt kompetens.4 Detta är naturligtvis ett fundamentalt misslyckande som kräver nya politiska initiativ. menar att det nu behövs krafttag för att skapa nya jobb och minska arbetslösheten och säkra långsiktig ekonomisk utveckling. Vi föreslår bl.a. satsningar på gymnasiekompetens för unga och på yrkesutbildning för bättre matchning på arbetsmarknaden, samt investeringar i en grön ekonomi. Bättre villkor och sänkta kostnader behövs för småföretag så att dessa kan anställa och satsningar behövs i offentlig verksamhet för att behålla kvalitet och skapa nya jobb. 1.4 Ökade inkomstklyftor ett resultat av regeringens politik Regeringens politik har ökat klyftorna mellan fattiga och rika. Mest ökar skillnaden mellan de som har ett arbete och de som står utanför arbetsmarknaden. Regeringen försöker i vårpropositionen dölja detta genom att peka på att hushållens genomsnittliga ekonomiska standard ökade . Men faktum kvarstår, klyftorna mellan hushållen ökar. Jobbskatteavdraget har tydligt bidragit till skillnaderna, eftersom det enbart går till dem som har inkomst av lön. har studiemedlet inte höjts i samma takt och skatten på pensioner har inte sänkts lika mycket. Det har också blivit svårare att kvalificera sig till a-kassan och reglerna i sjukförsäkringen har blivit striktare. Bland annat som en följd av detta ökar antalet personer som är beroende av långvarigt försörjningsstöd. Den ekonomiska utsattheten hänger också ihop med andra former av utsatthet. Till exempel ser vi ökande sociala skillnader i förväntad livslängd.5 Denna politik drabbar även barn, särskilt de som växer upp med en ensamstående förälder och/eller föräldrar födda i ett annat land. Allra mest ekonomiskt utsatta är barn till ensamstående kvinnor med utländsk bakgrund. Barnfattigdomen bland dessa hushåll har stigit till över 50 procent.6