mot · H002Fi13 · 2013-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2012/13:100 ekonomiska vårproposition Världsekonomin drar ur lågkonjunkturen8 Ljusare utsikter för Sverige15 men arbetslösheten har bitit sig fast16 Förändrad syn på politikens återverkningar25 Uppföljning av de budgetpolitiska målen31 Regeringens politik fungerar inte34 Kunskapsresultaten i skolan sjunker34 Färre får chansen att läsa vidare36 Andra insatser hade krävts40 Aktiv näringspolitik fler och växande företag43 Inför yrkesintroduktionsjobb redan nu55 Naturvetenskapligt/tekniskt basår Appendix 1 Reformer och Finansiering60 beslutar riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i enlighet med vad som anförs i motionen. Vi socialdemokrater vill ha ett samhälle som ger välfärd och möjligheter åt alla. Ett samhälle som undanröjer hinder för människors utveckling och ger alla oavsett uppväxtmiljö möjligheter att nå sin fulla potential. Som bygger på solidaritet, tillit och samarbete. Där vi får en ekonomisk utveckling som vi fördelar resurserna så att de kommer alla till del. Vi tror på politikens möjligheter att förändra och förbättra samhället. Vi vill bygga ett ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbart samhälle där människors livskvalitet ökar utan att det skadar vår gemensamma miljö. Vi vill stimulera en dynamisk tillväxt som är hållbar. Dagens tillväxt ska inte ske på bekostnad av framtida generationers möjligheter att leva ett gott liv. Det kräver solidaritet mellan människor, mellan länder och regioner samt mellan generationer. Vi socialdemokrater har högre ambitioner för . Då måste vi bryta utvecklingen vi sett med växande arbetslöshet och sjunkande skolresultat. krävs en framtidsinriktad politik som gör till ett ännu bättre land att leva i. Det kräver en politik för att skapa fler jobb. Vi ska knäcka arbetslösheten. Att ha ett jobb ger ekonomisk frihet och möjlighet till personlig utveckling för var och en av oss. Att alla bidrar med sitt arbete är avgörande för utveckling och för att klara välfärden även . Därför är det övergripande målet för vår ekonomiska politik att nå full sysselsättning. Det kräver investeringar i skola och utbildning. Vi ska vända utvecklingen i den svenska skolan. Vårt mål är att alla elever ska nå kunskapsmålen i . ska konkurrera med kunskap och inte med låga löner. Tillväxt och välfärd förutsätter en hög utbildningsnivå hos alla. Ökad jämlikhet ger fler jobb och en bättre ekonomisk utveckling. Det ska alltid krävas av den enskilde att denne gör rätt för sig efter bästa förmåga. Men var och en ska också veta att samhället fungerar och möjliggör ett bättre liv för alla. Det kräver en politik som utvecklar en riktigt bra välfärd. Genom att ge alla likvärdiga möjligheter till utbildning, vård och omsorg skapas också möjligheter till personlig utveckling för alla. Välfärden bidrar till sammanhållning i samhället, ökar jämlikheten och jämställdheten och ger frihet och trygghet för individen. En bra fungerande välfärd är en tillväxtmotor som bidrar till fler jobb. Inte minst kräver det att vi driver på omställningen för att möta klimatutmaningen. Den omställningen är en långsiktig överlevnadsfråga. Att utveckla morgondagens klimatsmarta lösningar kan bli en av konkurrensfördelarna för näringsliv . ska, i samverkan med alla världens länder, vända den utveckling som bidrar till global uppvärmning. Allt detta förutsätter en klok och ansvarsfull ekonomisk politik. Ordning och reda i statsfinanserna är grunden för vår sysselsättningspolitik. Det finanspolitiska ramverket, med överskottsmål och utgiftstak, säkerställer god ordning i de offentliga finanserna. Därigenom skapas en buffert för att möta de utmaningar som de demografiska förändringarna innebär. Ordning och reda i statens finanser har varit en av viktigaste konkurrensfördelar. Men denna konkurrensfördel går lätt förlorad om ramverket ignoreras. Överskottsmålet gör att den offentliga skulden steg för steg betalas av. Det minskar sårbarheten och ökar handlingsutrymmet i den offentliga ekonomin, vilket är centralt eftersom vi socialdemokrater vill driva en aktiv konjunkturpolitik. Utgiftstaken förhindrar att tillfälliga inkomster används till varaktiga utgifter. Välfärden blir mer förutsägbar och trygg. En stark välfärdsekonomi kräver marginaler för påfrestningar. Vårt mål är arbete åt alla. Kampen mot arbetslösheten är socialdemokratins viktigaste uppgift. slår vi fast ett tydligt mål för jobben. ska öka antalet människor som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin så mycket att vi når lägst arbetslöshet i EU. I vårmotionen 2013 tar vi de första stegen för att förverkliga Framtidskontraktet Socialdemokraternas kontrakt med svenska folket. Redan i höstens budgetmotion kommer vi att föreslå följande: Fler jobb i nya och växande företag. Nya jobb skapas genom att fler företag kan starta, växa och anställa. Vi ska förbättra förutsättningarna för företagen. Möjligheter till innovation och finansiering ska stärkas och villkoren för ett aktivt näringsliv i hela landet ska förbättras. Genom att nå nya marknader kan företagen växa. Vi ska därför stärka exportfrämjandet på tillväxtmarknader, underlätta förstagångsexport och bidra till bildandet av exportorienterade företagsnätverk. Varje elev ska ges verkliga förutsättningar att nå sin fulla potential i skolan. Då måste stora klasser bli mindre. Mindre klasser möjliggör en högre kvalitet på undervisningen. Det ger mer tid för lärarna med varje enskild elev och möjliggör att varje elev ges stöd i sin utveckling. Studier visar att mindre klasser leder till bättre skolresultat, större chans att börja högskolan, bättre lön och bättre möjligheter till jobb i livet. Ungdomar ska jobba eller studera inte vara arbetslösa. Vi ska införa en 90-dagarsgaranti för arbetslösa ungdomar. Alla ungdomar ska ha rätt till jobb, praktik eller utbildning och ha ett ansvar att ta vara på dessa möjligheter för att få ersättning. Vi ska också införa ett utbildningskontrakt för alla unga arbetslösa under som inte fullgjort sina gymnasiestudier. I höstens budgetmotion kommer vi att presentera vårt första steg i 90-dagarsgarantin. Arbetslöshet är ett slöseri. Just nu betalar dyrt för att sysselsätta långtidsarbetslösa inom Fas 3 med uppgifter som inte efterfrågas på den ordinarie arbetsmarknaden. ser vi stora behov av avlastning i välfärden. Vi föreslår Extratjänster i välfärden och ideell sektor där långtidsarbetslösa erbjuds riktiga jobb, till riktig lön med riktiga arbetsuppgifter. Så bryter vi långtidsarbetslösheten, motverkar utslagning och stärker kvaliteten i välfärden. Men redan här och krävs insatser för att bekämpa ungdomsarbetslösheten och stärka konkurrenskraft. Vi föreslår följande finansierade insatser under innevarande år: I budgetmotionen föreslog vi kraftfulla stimulanser av yrkesintroduktionsjobb. Regeringen valde att förhala, med hänvisning till samtalen om jobbpakten mellan arbetsmarknadens parter. Parternas överenskommelse gick om intet. I vårpropositionen hade regeringen ytterligare en chans att kliva in och stimulera yrkesintroduktionsjobb för ungdomar. De valde återigen att förhala. Vi är kritiska till att regeringen av taktiska skäl förhalar statens insatser för yrkesintroduktionsjobb till valåret. ungdomar kan inte vänta. Vi förslår att statens stimulans av yrkesintroduktionsjobben startas . kommer fler än 12 000 elever att lämna utan behörighet för att komma in på något av gymnasieskolans nationella program. Vi har en skyldighet att se till att varje elev får reella möjligheter till fullständiga betyg. Vi föreslår att skolplikten utvidgas till att omfatta av sommarlovet. Den utökade undervisningstiden ska enligt vårt förslag gälla de elever i årskurs 9 som inte nått målen under terminen. Naturvetenskapligt/tekniskt basår . Vi ska överbrygga rekryteringsgapet på den svenska arbetsmarknaden. Vi ser på arbetsmarknaden ett behov av ingenjörer, biomedicinska analytiker, receptarier samt grundskollärare och gymnasielärare med ämneskompetens inom matematik och naturvetenskap. Vi föreslår därför fler basårsplatser så att fler får rätt behörighet och att förlägga basårsstudierna med början . Därmed kan studenterna snabbast möjligt slutföra sitt basår och gå vidare till en högskoleutbildning. Sommargymnasium på folkhögskola. Folkhögskolorna ger människor möjlighet att ta en examen motsvarande gymnasieexamen och är för många en väg till arbete eller högre utbildning. Folkhögskolorna fyller en viktig roll i ett där andelen arbetslösa ungdomar är bland de högsta i . Vi vill ge fler ungdomar som inte avslutat läsårets kurser möjligheten att avsluta sina studier på en folkhögskola . Ett sommarjobb är ofta första kontakten med arbetslivet. Flera kommuner genomför särskilda insatser för att erbjuda ungdomar sommarjobb. Ett jobb är en möjlighet att knyta kontakter och samla erfarenhet inför framtida jobbsökande. Det är angeläget att fler unga som anstränger sig för att hitta ett jobb får möjlighet att jobba . Vi föreslår att kommuner som erbjuder större möjligheter till sommarjobb ska beviljas ett särskilt stimulansbidrag. Det kommer flera mer positiva konjunktursignaler från vår omvärld. Den amerikanska ekonomin har vänt. Bostadspriserna och nybyggnationstakten stiger, och arbetslösheten sjunker. Den ekonomiska situationen är fortsatt ansträngd i flera EU-länder främst länderna i men som helhet återhämtar sig stegvis. Det finns tydliga tecken på att utvecklingen kommer att förbättras inte minst i de länder som har störst handelsutbyte med. exportmarknad växer i god takt. Världsekonomin kommer att dra ut ur lågkonjunkturen. består den höga arbetslösheten i . Ungdomsarbetslösheten har bitit sig fast kring . Antalet långtidsarbetslösa har nästan tredubblats . Figur 1: Arbetslöshet i och viktiga konkurrentländer Procentenheter, säsongsjusterat. Ungefär 400 000 människor är arbetslösa i . Det är högre än i de flesta jämförbara länder. Flera länder våra nordiska grannländer, , , , och uppvisar lägre arbetslöshet än . Arbetslösheten i är betydligt högre än . har arbetslösheten sjunkit kraftigt i . som arbetslösheten är hög föreligger bristen på rätt utbildad personal inom flera branscher och yrken. Den förda arbetsmarknadspolitiken är inte tillräckligt effektiv och kommer inte att bidra till en kommande konjunkturuppgång. Misslyckandet inom skolpolitiken med sjunkande kunskapsresultat i rad innebär att många av de ungdomar som går ut i arbetslivet saknar rätt kompetens för att hitta ett jobb. Att vända utvecklingen i skolan är en mycket viktig framtidsfråga för . Regeringen minskar antalet högskoleplatser med nästan 20 000 . Men bristen på rätt kompetens minskar inte. Neddragningen innebär bara att förutsättningar på världsmarknaden försvagas. För att dra nytta av det ljusnande läget i vår omvärld krävs en annan politik. Regeringen har misslyckats med sitt löfte om att bryta arbetslösheten och utanförskapet. Den höga arbetslösheten i håller tillbaka den ekonomiska utvecklingen och gör att utrymmet för nya ekonomiska reformer begränsas. Detta är en viktig anledning till att exempelvis anser att utrymmet för ofinansierade reformer är mycket begränsat. Efter den svenska 1990-talskrisen lade Socialdemokraterna fast det finanspolitiska ramverket med överskottsmålet, utgiftstaken, det kommunala balanskravet och den sammanhållna budgetprocessen. Det ramverket har tjänat väl. Ordning och reda i statens finanser är en av viktigaste konkurrensfördelar. för regeringen en politik som inte är förenlig med överskottsmålet. Det hotar stabiliteten i svensk ekonomi och därmed framtida jobb och välfärd. Världsekonomin drar ur lågkonjunkturen Sedan finanskrisen 20082009 har världsekonomin genomgått en utdragen lågkonjunktur. syns flera tecken på att utvecklingen i och har vänt eller håller på att vända. Enligt kommer den globala tillväxten att öka från 20141. Figur 2: Tillväxt i och på exportmarknad Källa: , Konjunkturläget . Den svenska ekonomin växer långsamt . bedöms den svenska exportmarknaden växa med i genomsnitt . Detta tillskott kommer att bidra till en bättre utveckling för svensk export . Vi ser hur världsekonomin drar ur lågkonjunkturen. I stärks arbetsmarknaden. Den amerikanska bostadsmarknaden visar tecken på en stabil återhämtning. är fortfarande pressat, men finansmarknadernas oro över de utsatta ländernas möjligheter att betala av sina statsskulder har minskat. Europeiska entydiga budskap att man avser göra vad som krävs för att rädda euroområdet har fått effekt. Därutöver har den nödvändiga utjämningen av konkurrensförhållandena inom euroområdet inletts. är på rätt väg men framöver kommer budgetsanering och utjämning av konkurrensförhållanden att verka återhållande på tillväxten. Den amerikanska ekonomin har vänt I ser vi en stabil återhämtning. Investmentbanken krasch 2008 markerade början på finanskrisen. Kraschen härrörde främst från långvariga obalanser på den amerikanska bostadsmarknaden. hade långivningen blivit alltför lättvindig och bidragit till en ohållbar prisutveckling som komplexa finansiella instrument gjorde att långivarna kunde dölja de risker som krediterna var förknippade med när de såldes vidare som delar av nya finansiella instrument med begränsad insyn. Figur 3: Amerikanska huspriser Säsongsjusterat husprisindex (= index 100) När den amerikanska bostadsbubblan brast stramades kreditgivningen åt i hela ekonomin. och hushåll såg över sin skuldsättning, vilket resulterade i minskande efterfrågan, stigande arbetslöshet och en utdragen lågkonjunktur. har vi sett en återhämtning på den amerikanska bostadsmarknaden. Priserna har vänt uppåt och nybyggnationen har vuxit. Från den amerikanska regeringens och sida har svaret på krisen varit en aktiv finans- och penningpolitik. Den amerikanska styrräntan sänktes kraftigt och har legat still på sedan finanskrisens utbrott . Den federala budgeten uppvisar stora underskott. Dessa stimulanser har burit frukt. Arbetslösheten sjunker, och även om återhämtningen går långsamt så har hushållens framtidstro återvänt. Figur 4: Arbetslöshet i (procentenheter, säsongsrensat) Källa: statistics. Även den politiska osäkerheten i har minskat . Inför presidentvalet förelåg osäkerhet om den framtida inriktningen för den amerikanska finanspolitiken. Valet innebar att orealistiska löften från republikanerna om höjda försvarsutgifter och kraftiga skattesänkningar inte kommer att sättas i verket. Detta bidrar till en mer stabil återhämtning i . Det mest akuta hotet mot den amerikanska återhämtningen var därefter det s.k. budgetstupet en okontrollerad åtstramning av finanspolitiken. Denna problematik avvärjdes . Den mycket expansiva både penning- och finanspolitik som förs i är inte hållbar i längden. När återhämtningen tagit fart kommer den federala regeringen att successivt behöva minska de mycket stora underskotten i statsbudgeten och betala av på statsskulden. På samma sätt kommer att behöva höja styrräntan till mer normala nivåer. Detta kommer att verka återhållande på den amerikanska tillväxten, men inte äventyra konjunkturvändningen i . Det mest centrala för vårt lands ekonomiska utveckling är situationen i vårt närområde och euroområdet. På EU-nivån har flera överenskommelser ingåtts i syfte att lägga grunden för förstärkt hållbarhet i medlemsländernas offentliga finanser. Betydande osäkerhet kvarstår dock, framför allt när det gäller utvecklingen i . Figur 5: Konkurrensförhållanden i euroområdet Enhetsarbetskostnader (index=100 1kv. En av de grundläggande orsakerna till den ekonomiska krisen i euroområdet är att konkurrensförhållandena inom valutaområdet utvecklats på ett ohållbart sätt. som enhetsarbetskostnaderna i var i det närmaste konstanta under valutans första , så ökade de kraftigt i . Innebörden av detta är att konkurrenskraften i valutaområdets södra delar urholkades. Det ledde till att bytesbalansen i urholkades, vilket finansierades med stigande upplåning. ser vi hur eurozonen börjar komma till rätta med vissa av de underliggande problemen inom valutaområdet. har tillverkningskostnaderna stigit snabbare i än i . Då utjämnas konkurrensförhållandena. Denna process kommer att pågå framöver. För att valutaområdet ska befinna sig i balans måste exporten öka i de länder som haft stora underskott i bytesbalansen som importen ökar i exempelvis . Från att ha varit som störst 20072008 har gapet i bytesbalansen mellan och successivt krympt. Utvecklingen går i rätt riktning, men det är lång väg kvar till dess att når mer hållbara nivåer. Den offentliga skuldsättningen i hela eurozonen har vuxit kraftigt . har spekulationer om betalningsinställelser och valutaomläggningar tagit fart för ett flertal länder med i spetsen. Även den har deltagit i dessa spekulationer. Finansministern framhöll att borde lämna eurozonen. Detta avfärdades kraftigt av finansminister och har sådana spekulationer avtagit. Figur 6: Ränteskillnad mot Skillnad i marknadsräntor för 10-åriga statsobligationer (procentenheter) Källa: ECB. Försäkringarna från regeringar och Europeiska besked om att man är beredd att göra vad som krävs tycks ha fått önskad effekt. Finansmarknadens förtroende för förmåga att klara återbetalningen av sina statsskulder har stärkts, vilket har yttrat sig i fallande statsskuldsräntor för och . Den politiska situationen i där utfallet i parlamentsvalet försvårar en fungerande regeringskonstellation har på marginalen bidragit till ökad osäkerhet. Tioårsräntorna ligger emellertid långt ifrån sommarens toppnivåer. Figur 7: Skuldsättningen i EU Medlemsländernas andel av EU:s samlade BNP samt respektive lands offentliga skuldsättning Källa: (skuld enligt Maastrichtkriterierna ). har inneburit en positiv utveckling på den europeiska finansmarknaden, med sjunkande riskpremier i de utsatta ekonomierna. Stora utmaningar består. Eurozonens länder är alltjämt tungt skuldsatta och majoriteten möter inte Maastrichtkriteriet för offentlig skuldsättning. På medellång sikt måste underskotten minska för att trygga fortsatt ekonomisk stabilitet på kontinenten. Utmaningen för politiker består i att sanera de offentliga finanserna, som man inte äventyrar återhämtningen i ekonomin. De ekonomiska svårigheterna inom euroområdet avspeglar sig tydligt i utvecklingen på arbetsmarknaden. har sysselsättningen inom euroområdet sjunkit. Arbetslösheten i valutaområdet har ökat till knappa . Arbetslösheten skiljer sig dock kraftigt åt inom euroområdet. I vissa länder är arbetslösheten relativt låg, medan den i andra länder är hög och stigande. Särskilt allvarlig är utvecklingen i och som har arbetslöshet. arbetsmarknad genomgår en tudelad utveckling. De länder som drabbats hårt i eurokrisen , , , och har sett arbetslösheten skjuta i höjden. har arbetslösheten i dessa länder nästan tredubblats. Figur 8: Sysselsättningsutveckling i EU15 Förändring i sysselsättningsgrad mellan 4kvartalet 2006 och 4kvartalet 2012, procentenheter Källa: (egna beräkningar). Krisländerna är här , , , och . Övriga medlemsländer är , , , , , , , , och . ser utvecklingen i övriga medlemsländer helt annorlunda ut. har arbetslösheten varit nära nog i dessa länder. Tudelningen på den europeiska arbetsmarknaden försvårar jämförelser med . Det är uppenbart att svensk arbetsmarknad utvecklats bättre än i och . var emellertid arbetslösheten betydligt lägre i än i övriga medlemsländer. har anslutit sig till dessa länders högre arbetslöshetsnivå. ekonomi kommer att växa långsamt . De obalanserade konkurrensförhållandena inom euroområdet måste åtgärdas. Det kommer att verka återhållande på tillväxten i de länder som måste sänka sitt relativa kostnadsläge. Möjligheterna till finanspolitiska stimulanser begränsas av att de stora länderna i redan är högt skuldsatta. har det visat sig att Europeiska agerande har bidragit till betydligt stabilare förhållanden på den europeiska finansmarknaden. Risken för en oordnad upplösning av euroområdet måste betraktas som liten. Den kvarvarande risken för en europeisk återhämtning är situationen i banksystemet inte minst i de spanska bankerna. som det finns få tendenser till att den svenska ekonomin snabbt ska vända uppåt för egen maskin tyder förändringar i omvärlden på en positiv utveckling som får genomslag i . ekonomiska utveckling är tätt sammankopplad med utvecklingen i vår omvärld. De flesta bedömare är överens om att ekonomiska utveckling kommer att vara relativt måttlig under innevarande år med hög arbetslöshet och låg tillväxt men att världsekonomin drar ur lågkonjunkturen . Figur 9: barometerindikator försämrades stämningsläget i svensk ekonomi. Exportindustrin pressades av en allt starkare kronkurs vilket föranledde stora varsel om uppsägningar . Varslen satte prägel på stämningsläget. Utvecklingen och upprepade sig inte. Därmed minskade hushållens upplevda osäkerhet. har hushållens och företagens bedömningar stärkts. barometerindikator ligger alltjämt något under sitt historiska genomsnitt dock inom det normala intervallet. Även indikatorer på stämningsläget i näringslivet har stärkts . En annan indikator på framtidstron i svensk ekonomi är Stockholmsbörsen. Sedan sommarens botten har OMX 30 index stärkts kraftigt. Det är tydligt att starkare förväntningar om framtiden har etablerats . men arbetslösheten har bitit sig fast som utsikterna för svensk ekonomi ljusnar är läget på den svenska arbetsmarknaden mycket bekymmersamt. Arbetslösheten i är högst i . Antalet långtidsarbetslösa har nästan tredubblats vid makten. Ungdomsarbetslösheten har bitit sig fast . Den svenska arbetslösheten är hög både i en historisk och i en internationell jämförelse. stod 427 000 människor2, av arbetskraften, utan ett arbete. Arbetslösheten har etablerat sig på en hög nivå trots relativt gynnsamma förhållanden i ekonomin . Att så många saknar jobb är en tragedi både för som nation och för dem som drabbas. För att den svenska ekonomin fortsättningsvis ska förmå skapa välstånd krävs att fler är med och bidrar. Regeringen har misslyckats med sitt löfte om att bryta utanförskapet och arbetslösheten. är arbetslösheten högre än . Figur 10: Arbetslöshet i Källa: Arbetskraftsundersökningen trend (SCB). Följer man arbetslösheten i ser vi att dagens nivåer är mycket höga. De flesta bedömare väntar sig att arbetslösheten kommer att öka under innevarande år men att arbetsmarknaden vänder . Figur 11: Sysselsättningsgrad () Källa: SCB. Sysselsättningen har legat på en låg nivå. Sysselsättningsgraden () ligger på en avsevärt lägre nivå än . Konjunkturuppgången innebar att sysselsättningen återhämtade sig något. Därefter har sysselsättningen etablerat sig på en ny, lägre, nivå än . När världsekonomin drar ur lågkonjunkturen väntas sysselsättningen stiga. Två förändringar på den svenska arbetsmarknaden är särskilt problematiska. Dels så står allt fler unga utan arbete, dels är allt fler människor arbetslösa allt längre. En ny årskull studenter kommer i vår att lämna gymnasieskolan, och alltför många riskerar att stängas ute från den möjlighet till gemenskap, egen försörjning och bostad som ett jobb innebär. Risken är att många fastnar i passivitet som bryter ned arbetsförmåga och självkänsla. Vid sidan av ungdomsarbetslösheten är den växande långtidsarbetslösheten också mycket allvarlig. har antalet arbetslösa som varit arbetssökande nästan tredubblats och etablerat sig på denna högre nivå. Även bland ungdomar har den långvariga arbetslösheten bitit sig fast. har antalet ungdomar som varit arbetslösa mer än ungefär tredubblats. Denna grupp har ökat kraftigast och har pendlat kring 40 000 unga. Figur 12: Arbetslöshet i EU15 Figur 13: Ungdomsarbetslöshet i EU15 För den svenska ekonomins framtida utsikter kan den nuvarande ungdomsarbetslösheten liksom långtidsarbetslösheten få betydande konsekvenser. Långvarig arbetslöshet tenderar att slå ut stora grupper på ett sätt som gör att de inte kommer tillbaka i arbete även när ekonomin vänder.