mot · H102Fi257 · 2013-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner I ett rikt land som bör alla invånare garanteras en likvärdig och hög kvalitet på sjukvård, skola, barn- och äldreomsorg m.m. Dessa tjänster ska fördelas efter behov och finansieras solidariskt via skattsedeln. Då det mesta av den offentliga välfärden sker inom kommunsektorn är resurserna till denna helt avgörande för kvalitén på den offentliga servicen. Sammantaget tillför nästan netto till kommunsektorn . Satsningarna sker såväl på statsbudgetens utgiftssida (dels under utgiftsområde 25, dels på andra utgiftsområden) som på inkomstsidan. En sammanställning av dessa satsningar återfinns i vår budgetmotion (2013/14:Fi254). anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. antar regeringens förslag till lag (2044:733) om kommunalekonomisk utjämning med de ändringar av 7, 11 och 12 §§ som föreslogs i slutbetänkandet Översyn av den kommunala utjämningen (SOU 2011:39). Tabell 1 Anslagsförslag 2014 för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Avvikelse från regeringen (V) I statsbudgeten är de generella statsbidragen till kommunerna nominellt oförändrade. Detta innebär att värdet av statsbidragen urholkas i takt med kommunernas pris- och löneökningar. Det nuvarande systemet försvårar också kommunernas långsiktiga planering. föreslår därför att de generella statsbidragen till kommunerna värdesäkras genom att de automatiskt räknas upp för pris- och löneökningar. Vi menar att det behövs för att värdesäkra statsbidragen . var och är motståndare till de höjningar och indexregleringar av högkostnadsskydden som regeringen har genomfört. Regeringens politik innebar en förstärkning av ekonomin i kommuner och landsting med . Vi menar dock att ökade avgifter för medborgarna är fel sätt att förstärka vården och minskar anslaget med detta belopp, i stället har vi föreslagit värdesäkrade generella statsbidrag (se ovan). För att kompensera för att vår ståndpunkt innebär minskade direkta intäkter till landstingen för läkarbesök ökar vi dock anslaget med . Forskning har visat att ungdomar som haft sommarjobb efter slutförda studier har lättare att få en förankring på arbetsmarknaden. I syfte att ge ungdomar en meningsfull sysselsättning och en första kontakt med arbetslivet vill vi genomföra en sommarjobbsgaranti för landets 17-åringar. Genom den ska alla 17-åringar som vill ha ett sommarjobb erbjudas att arbeta inom kommunerna . Vi avsätter för detta ändamål. Avgifterna till är för många familjer ett stort problem. Den genomsnittliga avgiften för en termin är , men den varierar stort så att den i vissa kommuner är mer än dubbelt så hög. Barn från alla familjer ska ha möjlighet att delta i verksamhet och vi menar att det är en viktig fråga att dessa avgifter minimeras. Vi avsätter därför för att införa en maxtaxa på per termin på kulturskolorna. Skolan ska vara likvärdig. De senaste decenniernas skolreformer har fört oss allt längre bort från målet en likvärdig skola. Kunskapsskillnaderna och segregationen har ökat. Alltför många elever lämnar respektive gymnasiet utan fullständiga betyg. Antalet lärare behöver öka. satsar därför på riktade statsbidrag för ökad lärartäthet. Det finns ett behov av utökad daglig verksamhet för personer med funktionsnedsättningar. Vi föreslår därför att personer med psykiska funktionsnedsättningar inom LSS (Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade) personkrets 3, ska få rätt till daglig verksamhet. Vi ersätter därför kommunerna för deras ökande kostnader med . Tvångsomhändertagna personer inom psykiatrin har ofta en raserad ekonomi med stora skulder p.g.a. sin sjukdom. Vi föreslår därför att man slopar vårdavgifterna i den psykiatriska tvångsvården. Landstingen bör då ersättas med . varierar taxan för hemtjänst stort mellan olika kommuner. För många äldre blir höga hemtjänsttaxor ett hinder. Men huruvida man får omsorg och stöd ska inte komma an på den enskildes ekonomiska situation. vill därför införa ett tak på för . För detta avsätter vi . Glasögon till barn är dyrt. tvingas många fattiga föräldrar att avstå från att köpa glasögon, trots att de är nödvändiga för barnen. Inget barn med synfel ska behöva vara utan glasögon p.g.a. föräldrarnas dåliga ekonomi. Vi vill subventionera glasögon för barn i åldern 2–med för ett par glasögon. Vi avsätter därför för en glasögonreform. Ensamstående föräldrar kan ha svårt att få avlastning när barnen är sjuka. Att inte ha en partner som delar ansvaret för vård av sjuka barn kan leda till att föräldern inte kan sköta sitt arbete. Långa eller upprepade perioder med sjuka barn innebär även ett inkomstbortfall som blir extra kännbart för den förälder som är ensamstående. Barnomsorgsstöd i hemmet är ett alternativ som skulle underlätta vardagen för ensamstående föräldrar. Vi avsätter därför i syfte att inleda försöksverksamhet med barnomsorgsstöd i hemmet. Efter förslag från regeringen beslutade om skärpta krav och villkor för personer som är beroende av ekonomiskt bistånd. Det ekonomiska biståndet är det yttersta skyddsnätet och ska inte villkoras. Regeringens politik har lett till att allt fler människor har tvingats ansöka om ekonomiskt bistånd för att kunna försörja sig trots att de endast är arbetslösa eller sjuka. Regeringens förslag innebär ytterligare ett steg mot att det ekonomiska biståndet permanentas som stöd vid arbetslöshet. Därför bör regeringen i stället förbättra arbetslöshets- och sjukförsäkringen så att fler människor får en stabilare försörjning som de kan erbjudas bättre stöd att återgå i arbete. Detta innebär att vi minskar anslaget med . avvisar regeringens misstänkliggörande av studerande inom den kommunala vuxenutbildningen genom medel för att ställa aktivitetskrav. Vi minskar därmed anslaget med . I enlighet med den kommunala finansieringsprincipen görs ett antal regleringar. Dessa summeras till en minskning av anslaget med 2014. Med anledning av vår ståndpunkt när det gäller ändringar i systemet för kommunalekonomisk utjämning (se nedan), minskar vi anslaget med . Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringen . Nytt anslag: Lokala servicekontor vill att det ska finnas lokala servicekontor i varje kommun. Där vill vi samla Arbetsförmedlingens, och delar av kommunernas service i en enda organisation på lokal nivå. Resurserna ska kunna användas gemensamt. Vi menar att det behöver byggas upp kompletta servicekontor i varje kommun för att samordna statlig, och privat service. De kan kompletteras med servicepunkter i vissa orter utanför centralorten. Vi anslår därför till kommunerna för försöksverksamhet beträffande lokala servicekontor. anslår vi under ett nytt anslag för ovan nämnda ändamål. Ändringar i systemet för kommunalekonomisk utjämning Regeringen föreslår i propositionen en rad förändringar i systemet för kommunalekonomisk utjämning. är kritiskt till att regeringen avviker från de lagförslag som den parlamentariskt tillsatta kommittén, Utjämningskommittén.08, lämnade i sitt slutbetänkande Översyn av den kommunala utjämningen (SOU 2011:39). ståndpunkt både nu och i utredningen är att det behövs mer utjämning, inte mindre. Arbetet i utredningen innebar en rad kompromisser och ledde slutligen till ett välavvägt och bra förslag. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte respekterar det arbete som utredningen gjort och väljer att väsentligen avvika från vad som däri föreslogs. De förändringar som regeringen föreslår avseende förändringarna i inkomstutjämningen innebär en minskad omfattning av utjämningen. anser att vi behöver ett starkt och solitt utjämningssystem som kan stå sig framöver. Regeringens förslag är enligt vår mening ett steg i helt fel riktning. Mot bakgrund av detta bör anta regeringens förslag till lag (2044:733) om kommunalekonomisk utjämning med de ändringar avseende pragraf 7,11 och 12 som föreslogs i slutbetänkandet Översyn av den kommunala utjämningen (SOU 2011:39). Detta bör besluta. I likhet med utredningens förslag föreslår regeringen att löner ska läggas till i utjämningssystemet (se avsnitt 3.6.4.9). var starkt kritiskt till detta i utredningen. Vi vidhåller vår kritik men avstår dock från att föreslå några ändringar i detta hänseende till förmån för vad som gemensamt beslutades om i utredningen.