mot · H102XMP11 · 2013-10-30 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:25 Infrastrukturavgifter på väg och elektroniska vägtullssystem avslår regeringens i proposition 2013/14:25 Infrastrukturavgifter på väg och elektroniska vägtullssystem framlagda förslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med en ny proposition till för att trängselskatt för utländska fordon ska kunna införas omgående. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återkomma med en ny proposition till som innehåller ett hållbart avtal med kommun och när det gäller broarna över och Sundsvallfjärden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med en ny proposition till för att vägtullar i form av infrastrukturavgifter ska betalas även av utländska fordon. I regeringens proposition föreslås två nya lagar, lagen om infrastrukturavgifter på väg och lagen om elektroniska vägtullsystem samt följdförändringar av ett antal befintliga lagar. Genom lagen om infrastrukturavgifter införs EU:s Eurovignettedirektiv i de delar som rör vägtullar i form av infrastrukturavgifter. Lagen om elektroniska vägtullssystem ersätter befintlig lag med samma namn . Den nya lagen innehåller EU-regler om harmonisering av utrustning för elektroniska vägtullssystem inom hela EU. Vi avslår dock propositionen, dels då vi föredrar lastbilsskatt istället för det omoderna Eurovinjettsystemet, dels då vi även vill införa trängselskatt för utländska fordon vilket propositionen inte föreslår, samt dels då finansieringslösningarna för broarna i och gör att staten bryter ingångna avtal med kommunerna. Avståndsbaserad lastbilsskatt är bättre än den omoderna eurovignetteskatten nuvarande lastbilsskatt är den så kallade eurovignetteskatten. Den bygger på tidsbaserade avgifter och ett omodernt system som tappar mark. har redan övergivit systemet och även andra länder ser ut att överge samarbetet. har beskrivit det tidsbaserade Eurovignettesystemet som dåligt fungerande och omodernt. Systemet är krångligt och avståndsbaserade avgifter är bättre än tidsbaserade menar kommissionen. Sannolikt kommer föreslå att dagens Eurovignettesystem avskaffas eller ändras. Troligtvis kommer fler medlemsländer att följa och som har avståndsbaserade avgifter. Ytterligare länder med avståndsbaserade avgifter är , , , och Österrrike. har länge övervägt ett system med avståndsbaserade avgifter. var redo att införa ett avståndsbaserat system men detta har tillfälligt skjutits . I pågår nu förberedelser för att starta världens största system för avståndsbaserade avgifter för lastbilar. Mycket tyder på att betalningsviljan för att betala Eurovignetteavgift i är låg. Eurovignette intäkterna i beräknas till . I stället för att fortsätta med Eurovignettesamarbetet vill införa en avståndsbaserad lastbilsskatt i som även gäller utländska lastbilar. vill införa en avståndsbaserad lastbilsskatt för att optimera transporterna i det svenska infrastruktursystemet. Det handlar om att optimera lastbilstransporterna i relation till andra transportslag, som exempelvis sjöfart och järnväg, men det handlar också om att optimera transporterna i förhållande till klimatet och miljön. Att transportera via järnväg är mycket klimatsmartare än att transportera med lastbil på det svenska vägnätet. finns det sträckor och delar av där det inte finns något rimligt alternativ till lastbilstransporter och det väger vi också in. Därför vill vi även införa en geografisk dimension i lastbilsskatten. Det handlar också om att uppnå en sund balans i transportsystemet för trafiksäkerhetens skull. förolyckas många trafikanter på de svenska vägarna. Lastbilar utgör en betydande riskfaktor, vilket är ytterligare en dimension vi väger in i detta förslag. Vi eftersträvar även att skapa rättvisare konkurrensvillkor för svenska åkerier som drabbas av otillbörlig konkurrens från utländska åkerier som kör på svenska vägar till betydligt lägre kostnader än de svenska åkerierna. Vårt förslag gynnar svenskt näringsliv och förbättrar förutsättningarna för att skapa nya jobb i . En annan fördel med lastbilsskatten är att man därmed även kan komma åt det omfattande fusk som äger rum då utländska lastbilar framförs i utan att Eurovinjettskatt betalas. En studie vid 2013 klargör att det handlar om minst 3 000 utländska lastbilar som olagligen framförs på yrkesmässig basis i utan att betala skatt. kombinerar sitt förslag på lastbilsskatt med en kraftig satsning på järnvägen som möjliggör ökade transporter med godståg. Vi satsar på att öka underhållet , i nivå med de summor som efterfrågat, och på kapacitetshöjande åtgärder för de mest akuta flaskhalsar som identifierat. Vi satsar även på upprustning av ett antal prioriterade sträckor runt om i landet, inklusive så kallade lågtrafikerade banor. Propositionen tar också upp huruvida utlandsregistrerade fordon ska betala vägtullsavgifter i , det vill säga trängselavgift. Precis som lastbilsskatten handlar det om konkurrensneutralitet mellan svenska och utländska åkerier. Frågan om trängselskatt för utländska fordon har fastnat på . har beslutat om frågan både 2010 och 2011. Det är angeläget att frågan för en lösning för att öka konkurrensneutraliteten mellan svenska och utländska åkerier. Det är orimligt att svenska fordon ska betala trängselavgift som utländska fordon ska befrias från samma avgift. Enligt vägtullsutredningens slutbetänkande som publicerades finns de tekniska förutsättningarna på plats för att utländska fordon ska kunna betala trängselskatt. Utredningen föreslog att en regeringen skulle lämna en proposition till i frågan. Detta för att trängselskatt för utländska fordon skulle kunna införas . Trängselskatt för utländska fordon skulle givetvis även bidra till mindre trängsel, bättre miljö och ökade skatteintäkter. Regeringen vill att frågan om trängselskatt för utländska fordon ska lösas gemensamt med frågan om de infrastrukturavgifter för utländska fordon utöver Eurovignetteavgiften. Vi ser en stor risk att detta försenar införandet av trängselskatt för utländska fordon ytterligare. Det visar att regeringen inte tar frågan om illojal konkurrens inom åkeribranschen på allvar. Självklart innebär även trängselskatt för utländska fordon också ökade skatteintäkter, mindre trängsel och lägre miljö- och klimatpåverkan. anser att alla fordon, inklusive utländska fordon, ska betala trängselavgift i . Regeringens bryter medfinansieringsavtal med och kommuner Propositionen har kopplingar till två aktuella infrastrukturprojekt. Den nya bron i över Sundsvallsfjärden och den nya bron i över . överenskom 2009 med om ett medfinansieringsavtal rörande en ny bro på över Sundsvallsfjärden med . Syftet med kommunens satsning i ett statligt projekt var att tidigarelägga byggandet av bron då kommunen av miljö- och framkomlighetsskäl ville styra bort den tunga genomfartstrafiken från stadens centrum. Enligt avtalet skulle en broavgift tas ut av den tunga trafiken som kör över den nya bron. Personbilar skulle vara avgiftsbefriade. I samband med beredningen av infrastrukturpropositionen, som lades fram till , uppkom att det saknas finansiering för projektet i sin helhet och därför har , på regeringens uppdrag, föreslagit en avgift även för persontrafiken med hänvisning till Eurovinjettdirektivet. Detta direktiv fanns när avtalet undertecknades och stadgar att lastbilar inte ska subventionera annan trafik, utan endast stå för sina egna kostnader. I byggs på liknande sätt en ny bro över för att få bort genomfartstrafiken från centrum. Staten har bl a avkrävt en medfinansiering av kommun på . I avtalet om medfinansiering stadgas att personbilar ska betala per resa och tyngre trafik . Ett tak finns för personbilstrafiken på totalt. vill att höja avgiften och ta bort taket. Det är inte acceptabelt att regeringen efterhand ändrar ingångna avtal. För kommunerna är det viktigt att av miljöskäl minska biltrafiken i stadens centrum. En broavgift för persontrafiken i eller en höjd avgift i skulle motverka denna ambition. Regeringen har beslutat att använda sig av medfinansieringsprincipen för att få igång angelägna byggprojekt snabbare. försöker man lägga ett större finansiellt ansvar på kommunerna. Detta har kraftigt kritiserats bland annat av kommuner och landsting, som menar att kommunerna ska kunna lita på att ingångna avtal med staten gäller. Även har i två rapporter kritiserat regeringen för upplägget kring medfinansiering. Byggande av vägar, järnvägar och annan nationell infrastruktur är ett statligt ansvar. Det är rimligt att staten ska ansvara för investeringar, drift och underhåll av de nationella stråken.