ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102N274 · 2013-09-22 00:00:00 — Avyttra statens aktieandel i Sonera tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet att avyttra statens aktieinnehav i . Staten äger i vad som är landets största aktör inom it- och telekomsektorn: . har en lång historia av statlig kontroll och sitt ursprung i . tillät det politiska klimatet en avreglering på telemarknaden och det statligt ägda aktiebolaget bildades. börsintroducerades och staten sålde i sammanhanget av bolagets aktier till privata investerare. Ansvarig vid försäljningen var dåvarande näringsminister (S). beslutade att återkalla bemyndiganden som lämnades till regeringen respektive 2007 om att helt eller delvis sälja statens aktier i . Socialdemokraterna, hänförde beslutet till att äger viktig infrastruktur i form av accessnätet. I betänkandet (2010/11:NU7) uppmanades regeringen att återkomma med förslag på hur accessnätet kan separeras från Telias övriga verksamhet. är accessnätet överfört till ett av , . bedriver omfattande verksamheter utanför och . Bolaget konkurrerar globalt på ett stort antal marknader inom många tjänsteområden. Konkurrensen utgör en viktig marknadsreglerande faktor och bidrar till rättvisa villkor mellan privata aktörer. En annan reglerande faktor är givetvis staten. Det är svårt att se hur marknaden kan vara fullt rättvis som staten agerar på densamma genom bolag som . Att staten äger och driver bolag medför ett demokratiskt problem, främst på grund av begränsade möjligheter till ansvarsutkrävande. Inte minst aktualiseras detta när företagsetiken brister och bolagens internkultur utmynnar i vågspel utomlands och ageranden som är oförenliga med den värdegrund som svenska staten värnar internationellt, så som demokrati och yttrandefrihet. bildades har avyttrat delar av sitt innehav i bolaget, vilket numera uppgår till . har nya signaler kommit om att planerar att helt sälja av sin ägarandel i . bör återigen bemyndiga regeringen att avyttra det statliga aktieinnehavet i .
mot · H102N275 · 2013-09-23 00:00:00 — Lokalisering av statliga myndigheter och bolag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lokaliseringen av statliga myndigheter och bolag. I kölvattnet av den globala ekonomiska krisen som har bromsat upp tillväxten även här i kan man se regioner där tillväxten är påtagligt bättre än på andra håll. Tydliga mönster finns där universitets- och högskoleorter har fördelar med närheten till dessa utbildningsinstitutioner. Det finns en berättigad rädsla för överhettning i dessa attraktiva områden, och det är naturligtvis olyckligt om tillväxten hindras av att personal saknas. Vi kan t.ex. se att i tvingas vissa statliga verksamheter till högre lönelägen för att överhuvudtaget få personal. I har olika regioner olika tillväxttakt, och så kommer det säkert att förbli. Ser man till de kommuner som inte har högskolor finns ofta viljan hos ungdomar att vidareutbilda sig efter gymnasieskolan. Detta trots att utbildningsinstitutioner inte finns på orten och att ungdomarna behöver flytta från orten för att vidareutbilda sig. Att få en omvärldssyn är alltid bra, och därför kan studier på annan ort vara positivt. Det är dock viktigt att människor kan flytta tillbaka till sina uppväxtkommuner efter avslutad högskoleutbildning och då naturligtvis till jobb som motsvarar de akademiska studierna. Det huvudsakliga problemet är att nu lokaliserar sig oftast inte statliga myndigheter till de orter där detta behov av arbetstillfällen finns. Enligt min uppfattning är det en oklok åtgärd från statens sida eftersom det finns flera mindre orter som också torde vara lämpliga tjänsteställen. Det har även visat sig att det inte alls brukar vara några rekryteringsproblem till mindre orter. Många yngre vill gärna flytta till en mindre ort när de t.ex. bildar familj – det känns tryggt. I dessa mindre överhettade områden är hyrorna oftast betydligt lägre, och staten skulle på så sätt i betydande grad kunna minska sina kostnader. Med dagens informationsteknologi kan man ytterligare understryka att allt inte behöver finnas i eller på andra större orter. Många av dessa mindre orter har ofta en väl fungerande infrastruktur både när det gäller transporter och it. Jag vill särskilt understryka att tillväxtorterna skall vara motorer i sina regioner. Men det är viktigt att tydliggöra regelverket vid statliga effektiviseringar så att större hänsyn tas till att hela skall leva.
mot · H102N276 · 2013-09-23 00:00:00 — Underlätta för företag i glesbygd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra det enklare att driva företag i glesbygd. Att kunna bo och arbeta i glesbygd är en oerhört viktig fråga, dels för dem som lever i glesbygden, dels för i sin helhet. För att göra detta möjligt måste det finnas företag och arbetstillfällen. Ett sätt att skapa denna tillväxt är att göra det enklare att driva företag, förenkla de hinder som uppstår för småföretagen samt att göra det mindre riskfyllt att anställa. Regeringen har påbörjat ett gediget förenklingsarbete, vilket är mycket positivt. De administrativa kostnaderna för företagen har minskat med nästan , och har regelförenklingsarbetet vidgats till att omfatta mer än administrativa kostnader. I finns det oerhört många enmansföretag men steget från att vara enmansföretagare till att anställa sin första person är på grund av att situationen ser ut som den gör väldigt långt. Det finns en rad, som företagen uppfattar det, hinder för att anställa och på så vis kunna växa som företag samt skapa fler arbetstillfällen i sitt närområde. Enligt en undersökning från ansåg av småföretagarna att krångliga regler utgör ett stort hinder för tillväxt. av alla småföretagare ansåg att tidsbrist är ett stort hinder för tillväxt i det egna företaget. I andra undersökningar lyfts för höga arbetsgivaravgifter fram som en bidragande orsak varför man inte anställer. När det gäller de kommunala handläggningstiderna i olika tillståndsärenden kan det skilja sig åt mellan olika kommuner. Det vore önskvärt att det fanns en enhetlighet. Av ovan nämnda skäl är det angeläget att göra en översyn om hur man skulle kunna stimulera till egenföretagande samt se över vilka åtgärder som kan vidtas, alternativt vilka regler som skulle kunna förenklas för att få företag att våga anställa i glesbygdsområden i .
mot · H102N278 · 2013-09-27 00:00:00 — Lika villkor vid tolkning av EU:s direktiv när det gäller näringsverksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till lika villkor vid uttolkning av EU:s direktiv som påverkar näringsverksamhet. Lika villkor är en välkänd paroll då det gäller svenska lantbruksföretagares möjlighet att konkurrera på den europeiska marknaden. De flesta uttrycker också full förståelse för ambitionen då de får kännedom om den stora prisskillnad som finns i kostnader för svenska lantbrukares produktion, jämfört med deras europeiska kollegors. Det är kostnader som inte härrör från råvaror eller geografiska betingelser utan i beslut fattade av svenska politiker, eller tolkningar av EU-direktiv gjorda av svenska myndigheter, och som ligger utanför den enskilde näringsidkarens kontroll. Exempel på sådana frågor är djurskydd, djurhälsa och miljöhänsyn. Detta är naturligtvis viktiga politiska ställningstaganden men de försvårar och försämrar våra svenska företags konkurrenskraft på en internationell marknad, utan att företagarna har kompenserats för detta. Det är inte rimligt. Tar vi dessutom hänsyn till svårigheterna att ställa krav på dessa mervärden i samband med offentliga upphandlingar av livsmedel är det ytterligare problematiskt att få logiken att gå ihop. hörde jag ett exempel där principen om lika villkor inte gäller. Det handlade om företag som söker riskkapital hos . I kan inte bevilja sådant stöd såvida det inte finns ytterligare ett företag som går in som partner. Det innebär att ett företag som söker lån för att expandera inte bara delar sin företagsidé med , utan måste dela den med ytterligare en ny part. Detta torde vara ett svårt steg att ta och förhindrar säkerligen många företagare att fullfölja sin ansökan. Enligt uppgift fungerar inte andra EU-länders riskkapitalhantering på detta vis. På EU-upplysningens hemsida står följande att läsa: EU betonar betydelsen av fri konkurrens mellan företag och vikten av att de kan agera på lika villkor. Syftet med är därför att skapa en effektiv och rättvis konkurrens. För att kontrollera konkurrensen har EU regler som sätter gränser för vad företag kan göra och hur medlemsländerna får agera för att inte begränsa konkurrensen. Både statliga och privata företag berörs av . Lika villkor är således grunden för all näringsverksamhet inom EU. Därför blir det märkligt att olika länders myndigheter kan tolka EU:s direktiv på så olika sätt. Till och med på ett sätt som ensidigt försämrar konkurrenskraften för det egna landets företag. Undertecknad anser därför att det inför svenska myndigheters tolkning av EU-direktiv som på olika sätt rör näringsverksamhet, bör ses över hur konsekvensbeskrivningar av besluten ifråga påverkar de svenska företagens internationella konkurrenskraft. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H102N279 · 2013-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av hinder och möjligheter för att underlätta ägarskiften i företag. har äldsta företagare och kommer många av dem att gå i pension. Vissa prognoser tyder på att mer än 50 000 småföretagare med anställda kommer att pensioneras . Det motsvarar nästan en fjärdedel av småföretagarna. Det är oroväckande siffror. I synnerhet som merparten av dem som överväger ett ägarskifte har relativt stora företag med mellan 19 och 49 anställda. Uppgifterna är hämtade från en rapport från Företagarna (2011) av vilken det också framgår att väntas genomföra ett ägarskifte inom familjen och väntas lägga ned sina företag. Dessutom finns det en stor andel företagare som inte vet hur de ska göra med ägarskiftet. riskerar således att förlora många driftiga småföretagare. Det är småföretagare som vi i andra sammanhang sätter stort hopp till för att de bland annat ska ta oss ur den rådande krisen. Det stora generationsskiftet är ett faktum och gäller det för företagarna att hitta köpare som är kunniga, kapitalstarka och som är redo att axla en ny roll. För regeringen gäller det att nogsamt följa utvecklingen. Regeringen har genomfört flera viktiga reformer för att underlätta situationen: bland annat satsningen på entreprenörskap i skolan, arbetet med regelförenklingar och olika satsningar för att göra det attraktivt att vara företagare. Men då det gäller att hitta nya företagare är framför allt kapitalfrågan väsentlig. , eller i ett läge med bristande branscherfarenhet, kan det vara mycket svårt att få banklån för sitt förvärv. Det gäller också i samband med överlåtelser inom familjen. Med tanke på den prognostiserade utvecklingen bör en översyn för att underlätta ägarskiften i företag göras.
mot · H102N281 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bedriva säker, klimatvänlig och billig elproduktion i . Att vilja behålla och utveckla kärnkraften står inte i motsats till förnybara källor, utan alla delar bör ses som länkar i en kedja. Alliansregeringen satsar på både sol, vind och småskalig produktion och stödjer därtill initiativ till energieffektivisering. 2009 ställde en bred majoritet i sig bakom en långsiktig energiöverenskommelse. Den innebär att ska ha ett stabilt energisystem på tre ben med kärnkraft, vattenkraft och förnyelsebar energi. Så kan vi både få mer förnybart, som står för hälften av all elproduktion och el till konkurrenskraftiga priser. I vårt grannland står det förnybara för av den el som produceras. har beslutet att avveckla landets kärnkraft både lett till stigande elpriser och att landets smutsiga kolkraft nu måste byggas ut. Det är ett kvitto på att en hastig kärnkraftsavveckling inte är möjlig utan oönskade konsekvenser. Ett viktigt mål med miljöpolitiken är att få största möjliga miljönytta per satsad krona. Ett annat viktigt mål för nuvarande regering, är att se till att människor kan leva på sin lön. Båda dessa mål nås genom en satsning på säker kärnkraftsel. Med den tekniska utveckling som skett, finns alla möjligheter att ersätta befintliga reaktorer med nya, säkra och betydligt effektivare reaktorer. Det finns fyra kärnkraftverk i , varav ett ligger i , i i kommun. De övriga är , och Forsmark. Den första reaktorn i togs i drift 1975 och den andra 1977. Placeringen vid grundar sig dels i att det är nödvändigt att placera kärnkraftverk vid havet för att ha tillgång till vatten vid nedkylning, dels för att få en jämn fördelning av kärnkraftverken i landet så att det uppstår balans i ledningsnätet. fattade dåvarande regering beslut om att båda reaktorerna i skulle stängas. , stängdes 1och stängdes även . Kärnkraftverket i syns dock ännu på långt håll både i och i . Som ett resultat av delades energimarknad upp i fyra elprisområden. Utan kärnkraft som ett ben av flera i en mix av energiförsörjningen är risken överhängande att dessa höjningar drar iväg och hotar skåningarnas vardagsekonomi. Regeringen bör därför se över möjligheterna att bedriva säker, klimatvänlig och billig elproduktion i .
mot · H102N282 · 2013-09-23 00:00:00 — Biogasproduktion för minskade utsläpp och nya arbetstillfällen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om biogas. är i många avseenden en föregångare i arbetet mot minskade växthusgasutsläpp. Tack vare styrmedel som koldioxidskatt och elcertifikathandel har utsläppen inom vår el- och värmeproduktion minskat kraftigt. Inom transportsektorn går dock omställningen långsamt. Trots mål om fossiloberoende fordonsflotta och trots flera alternativa drivmedel på plats, så drivs av våra fordon av bensin och diesel. Styrmedlen ger inte tillräckliga incitament för transportsektorn att snabbare gå över mot renare bränslen och fordon med lägre utsläpp. Biogas som fordonsbränsle står för en viktig del i omställningen från bensin och diesel. Tack vare biogas kan utsläppen av koldioxidutsläpp minska kraftigt liksom andra hälsofarliga ämnen så som kväve och partiklar. Biogasen är förnybar och bidrar till effektiv avfallshantering. Produktionen sker lokalt och skapar nya viktiga arbetstillfällen, vilket varit tydligt inte minst i . har räknat fram att kan över 3 000 arbetstillfällen skapas och den regionala tillväxten öka med genom satsningar inom biogasområdet. Trots biogasens alla miljö- och klimatfördelar och möjligheten till nya arbetstillfällen, är ökningstakten i produktionen långt ifrån såväl efterfrågan som den realiserbara potentialen. Många lantbrukare, energibolag, massafabriker och andra aktörer som skulle vilja starta eller utöka sin biogasproduktion tvekar . WSP har låtit göra en studie som visar på en realisebar biogaspotential på . Jag anser utifrån ovan att det är av stor vikt att regeringen fortsätter sitt arbete för att uppmuntra till att fler biogasanläggningar byggs och till att produktionen av biogas i kan öka.
mot · H102N283 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ip-ombud. En advokat har strikt sekretess när det gäller uppgifter lämnade av en klient. Motsvarande sekretesskydd finns inte för uppgifter som lämnas till ett rättsombud som inte är advokat. Ett exempel på sådana ombud är patentombud. Genom att patentfrågor ofta kräver andra kompetenser än de rent juridiska kan det i en patenttvist finnas anledning att anlita specialister som inte är advokater. För att bemöta detta beslöts det att patentombud, i likhet med advokater, skall omfattas av tystnadsplikt. Ett annat område med liknande förutsättningar är immaterialrättigheter (så kallat intellectual property, IP). IP-ombud omfattas inte av kravet på sekretess, vilket gör att en svensk rättighetsinnehavare får en svagare ställning i en europeisk tvist. Genom att låta IP-ombud omfattas av samma typ av sekretesskrav som advokater och patentombud kan man öka rättssäkerheten i tvister som rör immaterialrättigheter. Detta är inte minst viktigt då upphovsrättsskyddat material utgör en betydande del av svensk export. Därför bör möjligheten för IP-ombud att omfattas av samma typ av sekretess som gäller för advokater och patentombud ses över.
mot · H102N284 · 2013-09-30 00:00:00 — Översyn av inriktningen på det regionala investeringsstödet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det finns anledning att se över nu gällande förordning för regionalt investeringsstöd så att den på ett bra sätt stöder den starka regionala utveckling som växer fram när det gäller besöksnäringen. har i nära samarbete med länsstyrelserna ansvaret för att hantera de regionala investeringsstöden som regleras i förordningen (2007:61) om regionalt investeringsstöd. Där anges villkor och andra regler kring stödet. Enligt den inledande bestämmelsen får stöd lämnas i samband med investeringar i syfte att främja en hållbar tillväxt i stödföretagen och därmed en hållbar regional tillväxt. Stöd kan bland annat ges till nyinvesteringar i materiella tillgångar som byggnader och maskiner eller utbildning och konsulttjänster m.m. En verksamhet ska uppfylla ett flertal olika villkor för att vara berättigad till stöd. Det finns en grundläggande regel som begränsar stödet rent geografiskt, och en annan som anger vilka typer av verksamheter som stödet riktar sig till. Det sistnämnda villkoret framgår av 15 § i förordningen: 15 § Regionalt investeringsstöd får lämnas till industriell och industriliknande verksamhet, tjänste- och serviceverksamhet, uppförande av lokaler för uthyrning, och annan verksamhet som bedöms få väsentlig betydelse för näringslivets utveckling i regionen eller annars bedöms ha särskild betydelse för den regionala utvecklingen. Tjänste- och serviceverksamhet skall vara inriktad på en större marknad än en lokal eller regional marknad för att stöd skall få lämnas. Det finns anledning att fundera över hur stödet kan användas för att utveckla besöksnäringen. Ofta är det ju så att turistverksamhet och tjänste- och serviceverksamhet förutsätter varandra för att skapa en stark utveckling i en destination. Men här ser vi också konsekvensen av att stödmöjligheten till tjänste- och serviceverksamhet begränsas på ett sätt som inte omfattar några av de andra områdena som räknas upp i förordningen. Här stöter vi på problem exempelvis då en fastighet avsedd som anläggning för incoming tourists är stödberättigad, medan köpcentra som servar samma besöksdestinationers gäster inte blir stödberättigad. Vi menar att det knappast kan betraktas som lokal eller regional marknad om det som i detta fall rör sig om nationella och internationella turister. Med anledning av ovanstående finns det anledning att se över nu gällande förordning för regionalt investeringsstöd så att den på ett bra sätt stödjer den starka regionala utveckling som växer fram när det gäller besöksnäringen.
mot · H102N291 · 2013-09-30 00:00:00 — Bättre förutsättningar för småföretag i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av bättre förutsättningar för småföretag i . Näringslivet i domineras av småföretag, varför deras förutsättningar att växa är avgörande för sysselsättningen i regionen. Det kräver aktiv näringspolitik med satsningar på innovation och forskning för att få fram de nya produkterna och tjänsterna som företagen ska utveckla. Småföretag behöver bättre och effektivare tillgång till riskkapital, varför en marknadskompletterande investeringsfond med inriktning mot investeringar i tidiga skeden byggd på statlig och privat samfinansiering bör inrättas. Det är också angeläget att förstärka riskkapitalförsörjningen kopplad till inkubatorer. För att underlätta företagandet är det också viktigt att staten tar över ansvaret för andra sjuklöneveckan. En annan angelägen reform för att fler ska våga starta företag är ett bättre sjukförsäkringssystem för även aktiebolagsägare i startskedet. Högskolorna har en stor betydelse för jobben och framväxten av nya branscher som de utbildar personal med hög kompetens till näringslivet. Därför behöver samarbetet mellan högskola och näringsliv stärkas och företag få del av olika forskningsprojekt och resultat av dem. Det finns gott om exempel på hur samarbete mellan högskola och näringsliv har lett till företagsutveckling med nya jobb. En fortsatt utbyggnad av högskolor genom fler studieplatser och större resurser till forskning är nödvändig för framtida jobb. Företagen i har haft svårt att rekrytera personal med rätt kunskaper, varför det är nödvändigt med utbildning inom bristyrken. Småföretag är beroende av väl fungerande kommunikationer. Det handlar om vägar och järnvägar för resor och för transport av varor. Det är nödvändigt att en kraftfull satsning görs i landets järnvägar. De senaste årens kaos har drabbat företagen hårt. God tillgång till bredband är en nödvändig förutsättning för företag . Därför måste nätet byggas ut och kapaciteten höjas för att åstadkomma pålitlig kommunikation. Det är inte minst viktigt på de mindre orterna i .
mot · H102N294 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av miljövänlig energiproduktion samt behovet av som pilotlän för omställningen till ett hållbart samhälle. Klimatförändringarna på jorden blir allt större och är det största hotet mot vår överlevnad. Därför är det angeläget att på alla sätt motarbeta den pågående utvecklingen. Bland annat måste vi radikalt minska energianvändningen och hitta alternativa bränslen och alternativa sätt att producera energi. På stora internationella konferenser lyckas man inte enas om kraftfulla åtgärder, som skulle vara nödvändiga för att uppnå en hållbar utveckling. Trots det måste man på alla plan arbeta vidare och inte överlämna ansvaret på andra. Att vända utvecklingen förutsätter konkreta och kraftfulla satsningar på nationell, regional och lokal nivå. Vi måste alla, enskilda, företag, kommuner och regioner, ta vårt ansvar gemensamt och var och en för sig. Det är angeläget att staten arbetar för snabb omställning av förbrukningen av fossila bränslen för att minska miljöbelastning och skapa positiva alternativ. Det krävs också att regeringen satsar på utveckling av fjärrvärme, vindkraft och annan förnybar energiproduktion. För att stärka utvecklingen inom energiområdet på lokalt och regionalt plan borde regeringen stimulera tillkomsten av regionala energi- och miljöföretag och verka för biogastillverkning i regioner. På samma sätt skulle staten kunna driva på utvecklingen av miljövänliga tankstationer, såsom laddstolpar, biogastankstationer och liknande. skulle kunna vara ett utmärkt pilotlän för att pröva och utveckla ny teknik i omställningen till ett hållbart samhälle. I regionen finns en bredd av både stora och små företag samt jordbruk. Arbetsmarknadsregionen når till i söder, i öster och i norr med omfattande pendling mellan orterna. Regionen har kust och inland, större städer och mindre samhällen. Även det faktum att länet korsas av och gör det lämpat som ett pilotlän för minskad energianvändning och utveckling av alternativa bränslen.