ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102K338 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett tillägg till den översyn av kommunallagen som pågår. kommun i har varit en bygd med låg tillväxt. Tyvärr har dessutom många som arbetade inom glasindustrin blivit arbetslösa till följd av att branschen utsatts för hård konkurrens. Men har det vänt, och utvecklingen har varit mycket positiv med mer än 200 nya arbetstillfällen, vilket har skett mycket tack vare förändringarna inom glasindustrin och Glascenter. Den positiva utvecklingen har bl.a. inneburit att hotell har efterfrågats för att klara det ökade trycket inom besöksnäringen. Genom beslut i kommunfullmäktige har kommunen beslutat att i samverkan med en näringsidkare inom glasindustrin på orten satsa på att bygga ett hotell. Det är en viktig uppgift för kommunen att försöka stimulera företag att etablera sig i kommunen och underlätta för redan etablerade företag att utvecklas och växa. Det är bra med ett starkt kommunalt engagemang i näringslivsfrågor, och kommuner måste få rimliga förutsättningar att bedriva aktiv näringspolitik. Att vara positiv till satsningar inom näringslivet, att medverka i och stödja samarbetsprojekt mellan företag är mycket viktigt inte minst i små kommuner. Det som har hänt i visar att kommunallagen bör ses över. Då det just nu pågår en utredning av kommunallagen bör den få tilläggsdirektiv. Dagens lagstiftning förbjuder kommun att stödja bygget av hotellet. Det som länsrätten stöder sig på är en bestämmelse . Den reglering som finns i kommunallagen behöver moderniseras i syfte att stärka kommunernas förutsättningar. Det finns därför skäl att göra en översyn av kommunallagen och bättre anpassa den till dagens .
mot · H102K339 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att får bli en regionkommun . Region har till regeringen ansökt om att bli egen region. Målsättningen är att detta ska ske 2019. Tills dess ska förberedelsearbetet pågå. Syftet är att utveckla det goda arbete som utförts inom ramen för Region som består av 15 kommuner samt . Region styrs av en direktion med 25 ledamöter, varav 15 representerar kommunerna och 10 . Vid en regionbildning så är ambitionen att till Region från ta över ansvaret för tillväxt, näringspolitik och landsbygdsutveckling. har här en stor utvecklingspotential då länet är landets fjärde största exportlän och det tredje största turistlänet. En förbättrad effektivitet i länets utvecklingsarbete kan nås om den regionala samordningen sker via de kommuner som på den lokala nivån ansvarar för det näringspolitiska utvecklingsarbetet. framtida roll blir att ansvara renodlat för den statliga myndighetsutövningen i länet, men självfallet också vara en samverkanspartner för Region .
mot · H102K340 · 2013-10-03 00:00:00 — Ökad användarvänlighet i välfärdens tjänster tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att initiera ett utvecklingsprogram för applikationer, program och webblösningar som kan främja användarvänligheten för den som nyttjar välfärdstjänster som förskola, skola, vård och omsorg samt att stimulera till att den offentliga verksamhetens tjänster ligger i framkant digitalt. Vi lever i när vi förvånas och överraskas över den nya teknikens möjligheter, i stort som i smått. Den förändrar våra beteenden och vanor, ger oss mängder av information, skapar nya relationer och ger oss nya alternativ till kunskap och kommunikation med människor runt omkring oss. Vi kan via våra telefoner läsa dagstidningar, se på TV och söka och ladda ner artiklar från hela världen och läsa dem när vi själva vill. Vi kan läsa mail, dela dokument och idéer med våra vänner. Vi kan följa naturkatastrofer, sociala uppror, kulturarrangemang eller nyhetssändningar från BBC/ CNN direkt när de händer. Vi kan videochatta med barn och vänner när de befinner sig utomlands, lyssna på musik, se korta videofilmer, använda roliga och lärorika spel, fotografera och söka information från hela nätet och mycket mer. Och kommer nya applikationer som, med några enkla tryck, kan göra livet roligare, enklare och intressantare för oss som användare. Men som medborgare förvånas vi över en sak. Nämligen det paradoxala i att denna digitala utveckling, som så kraftfullt har förändrat vår privata tillvaro, har satt så få avtryck i andra viktiga delar i våra liv; som förskola, skola, sjukvård eller omsorgen om våra äldre. Vi använder den senaste tekniken när vi bygger lokalerna och husen. Vi använder ny avancerad teknik för styrning av el, luft och vatten till våra skolor, vårdlokaler och äldreboenden. Men mycket lite till att utveckla för dem som använder sig av eller finns i husen. Då försvinner användarperspektiven. Hur kan den nya tekniken användas för att utveckla läromedel, lärandet eller undervisningen? Hur skulle barn och ungdomar kunna lära på nya sätt? Varför kan vi inte se några användbara applikationer eller tekniksprång för att utveckla rehabilitering för strokedrabbade, förändra demensvården eller som stimulans för gamla i våra särskilda boenden? Trots att vi privat i vår vardag redan har tekniken, möjligheterna och att kostnaderna är låga. Vården ligger långt framme i utvecklingen av nya behandlingsmetoder men även där finns mycket att göra vad gäller användarperspektivet avseende tillgång till information för patienter och anhöriga, tillgänglighet, prevention och egenvård.. Vi kan videochatta med våra barn när de är utomlands men inte med vår gamla mamma när hon ligger inlagd på ett sjukhus på annan ort. bör ge regeringen i uppdrag att initiera ett utvecklingsprogram för att se hur vi kan utnyttja de nya tekniska möjligheterna till att öka användarvänligheten/perspektivet i den offentliga verksamhetens tjänster och för att höja kvalitén inom förskolan, skolan, sjukvården eller äldreomsorgen. Då kanske det skulle kunna hända spännande saker för oss alla som använder offentlig verksamhet.
mot · H102K341 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om snabbare förändringar i presstödet. Dagstidningar har traditionellt en stark ställning i och presstödet bidrar till att värna om mångfalden på dagstidningsmarknaden och en bred spridning av dagstidningar över hela landet. Rätten till en dagstidning är på något sätt grunden för yttrandefriheten. Själva syftet med presstödet är att bidra till en allsidig nyhetsförmedling och opinionsbildning. Förändringen i medielandskapet, och den därigenom ökade konkurrensen, är en förklaring till att dagspressen drabbats av en betydande upplagenedgång. Dessutom har de senaste årens strukturförändringar medfört att svenska dagstidningar från norr till söder samordnats, huvudsakligen i regionala grupper. Problemen med de vikande upplagesiffrorna drabbar ofta de så kallade andratidningarna, det vill säga den tidning som har näst störst upplaga på en ort. Många orter med två tidningar har fått samma ägare till bägge dagstidningarna och samverkar på de lokala mediemarknaderna. Denna verklighet har lett till att en presstödsutredning nu arbetat fram förslag till ändringar i presstödet. förslag har lämnats till regeringen. Det stora problemet är planen att förslaget skall träda i kraft först . Utvecklingen går i en rasande fart och det finns all anledning att regeringen tar tag i frågan om presstöd . Vi menar att trots medielandskapets förändring vill vi leva i ett land där det finns papperstidningar inom överskådlig tid. Vi menar också att regeringen bör än en gång överväga om presstöd verkligen skall utgå till tidningar som driver frågor som helt står i strid med grundläggande värderingar om alla människors lika värde och rätt.
mot · H102K342 · 2013-10-02 00:00:00 — Rösträtt i lokala val tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att treårsregeln för utomeuropeiska invandrares rösträtt i kommun- och landstingsval avskaffas. I tillämpas inte den demokratiska principen om att alla ska behandlas lika. Invandrare som fyller senast på valdagen och som har varit folkbokförda i i följd före valdagen har rösträtt vid val till kommun och landsting. Medborgare i någon av EU:s medlemsstater samt medborgare i eller som fyller senast på valdagen har rösträtt till kommunalval och landstingsval om de är folkbokförda i . Utomeuropeiska invandrares rösträtt är därmed svagare än andra invandrares. I grundlagsutredningen slås fast att utomeuropeiska invandrare även i fortsättningen måste vänta på rösträtt i lokala val. Treårsregeln skapar enligt rimliga garantier för att dessa väljare uppfyller de krav som bör kunna ställas på väljare i demokratiska val. I utredningen nämns kunskaper i svenska språket, kunskap och förståelse för svenska förhållanden och ett naturligt intresse inte bara för de aktuella förhållandena i kommunen utan också för de mer långsiktiga kommunala angelägenheterna. Däremot gäller inte dessa garantier för europeiska invandrare. Kraven om lokal rösträtt för europeiska invandrare kommer från EU. Men den särbehandling som uppstått är möjlig att ändra på, och minst tre statliga utredningar har föreslagit ett avskaffande av treårsregeln. För att främja demokrati och allas lika värde bör treårsregeln avskaffas, inte minst för att alla ska känna sig inkluderade och kunna göra sina röster hörda i vårt samhälle.
mot · H102K343 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över offentlighets- och sekretesslagen för att underlätta vårdnadsutredningar. Enligt 6 kap. 19 § FB ska domstolen se till att frågor om vårdnad, boende och umgänge blir tillbörligt utredda för att ett ärende ska få ett rättssäkert beslut. ges därför tillfälle att lämna upplysningar till domstol där en utredning förväntas vara väl genomlyst. Att domstol har förtroende för vårdnadsutredning vittnar tidigare granskning om där det framgick att domstol följde utredarens rekommendationer och förslag i mer än åtta av tio fall (SOU 2005:43 s. 249). Utifrån detta kan konstateras att utredaren har stort inflytande över domstolens beslut, vilket i värsta fall kan få förödande konsekvenser för de inblandade parterna, vilket framför allt drabbar barnen. Då det vid många uppmärksammade tillfällen visats att vårdnadsutredningar är undermåliga har granskningar visat på en rad olika orsaker som brister i kompetens av varierat slag samt i vissa fall olämplighet i ämbetet. Barns vilja och inställning har även alltför ofta negligeras, vilka sedan riskerar leva i förhållanden som kan påverka livskvaliteten . Något som även kan ha medverkat till dåligt underbyggda vårdnadsutredningar är vår nuvarande sekretesslag som omöjliggör att nödvändig information i utredningsprocessen kommer fram. I 7 kap. 1 § gäller sekretess hos myndighet för uppgifter som bland annat rör missbruk och sexualbrott. Sekretessen innebär att allmän information som riktas mot den ena föräldern inte kan kontrolleras då denne först till måste medge sitt godkännande för ett kontrollutdrag. För att barnperspektivet skall vara ledande i kommande vårdnadsutredningar föreslås att sekretesslagen mjukas upp, vilket innebär att utredaren, som i sitt ämbete ändå har sekretess, ges tillstånd att inhämta all information som anses nödvändig för vårdnadsutredningen.
mot · H102K345 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över möjligheten att göra veterandagen till allmän flaggdag. har 16 allmänna flaggdagar (17 om man räknar med den flaggdag som tillkommer när det är riksdagsval). Anledningen till flaggdagarna täcker ett brett område där de flesta bemärker kungliga födelse- eller namnsdagar men också dagar som , juldagen och är allmänna flaggdagar. I jämförelse med många andra länder så har dock relativt få dagar då det påbjuds allmän flaggning. högtidlighålls som veterandag inom Försvarsmakten. Veterandagen syftar till att fira och ge erkänsla till samtliga veteraner och deras anhöriga, inte bara de militära utan även polisen, tullen, , kriminalvården och andra myndigheter. så har veterandagen status som statsceremoni, vilket garanterar att den regelbundet firas på samma datum . De ceremonier som anordnas under veterandagen samordnas av Försvarsmakten men ofta deltar representanter från andra delar av de statliga myndigheterna, representanter för kungafamiljen och från Försvarsmaktens ideella samarbetsorganisationer. försvarsmakt är ställd under stor förändring och det blir alltfler svenskar som är att betrakta som veteraner från såväl den militära verksamheten i som från internationella operationer runt omkring i vår omvärld. I flera länder i vår omvärld som högtidlighåller veterandagar så är dessa också allmänna flaggdagar. Att uppgradera den svenska veterandagen till att också vara allmän flaggdag skulle möjliggöra för de svenskar som inte har möjlighet att delta vid de officiella statsceremonierna att privat visa sin uppskattning för militära veteraner. Det skulle också öka kunskapen om veterandagen hos befolkningen i stort om den fanns med i almanackor och kalendrar som en särskild flaggdag.
mot · H102K346 · 2013-10-03 00:00:00 — Möjligheten till en svensk båtflagga tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att uppdatera lagen om flagga i syfte att möjliggöra en svensk båtflagga. Den nuvarande gällande lagen om flagga har sina rötter i unionsupplösningen med 1905 men den nu gällande lagen är och reglerar bland annat färg och form på den svenska flaggan. I har en tvåuddad eller tretungad variant av flaggan använts som fältflagga till sjöss och användes den flitigt också bland privata båtägare. Den tvåuddade varianten förekommer också på svenska fritidsbåtar, något som egentligen strider mot gällande flagglag. I flera av grannländer, exempelvis i och , så har man moderniserat respektive länders lagstiftning så att det nu finns en lagreglerad möjlighet att använda en särskild flagga till sjöss. Det vore rimligt om också såg över möjligheten till att uppdatera lagen om flagga så att också svenska fritidsbåtsägare får en sådan möjlighet. Den situation som råder när många båtägare flaggar på ett sätt som strider mot lagen kan inte anses vara önskvärd för någon, och en moderniserad lag skulle också kunna verka för att skapa en harmoni på detta område mellan den gällande lagstiftningen och det allmänna rättsmedvetandet.
mot · H102K347 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över statens möjlighet att underlätta frivilliga kommunsammanslagningar. har över hundra kommuner som har färre än 12 500 invånare. Många av dessa är dessutom inom sig glest befolkade, med långa avstånd mellan medborgarna, och flera har också haft en utveckling bakom sig där befolkningen successivt har minskat. I när kraven på den kommunala servicen ökar och när vi också från moderat sida har en ambition om att värna välfärdens kärna och arbeta för att denna skall fungera likvärdigt över hela landet så finns det skäl för staten att undersöka vilka möjligheter den har för att stimulera samarbetet mellan landets kommuner och också hjälpa de som frivilligt vill slå sig samman. I andra länder som också har många mindre kommuner har man arbetat med olika stimulansmedel för att kompensera små kommuner som kortsiktigt kan få ökade kostnader när de samordnar sin service till medborgarna eller väljer att gå ihop. I exempelvis har man i olika omgångar arbetat på detta sätt, vilket också lett till att mindre kommuner har fått en praktisk möjlighet att genomföra reformer som gynnat såväl kommunernas ekonomi som den service och välfärd som de erbjuder medborgarna. I en process där staten ser över möjligheten att inrätta ett sådant stöd så är det viktigt att poängtera att initiativen till såväl samgåenden som andra samarbeten måste komma från kommunerna själva och helt bygga på frivillig grund. I de fall man vill gå så långt som att slå samman kommuner är det självklart också viktigt att det finns ett starkt folkligt stöd för detta hos medborgarna i de berörda kommunerna.
mot · H102K349 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om övning av krigsdelegation. Är riket i krig eller krigsfara, ska en inom utsedd krigsdelegation träda i ställe, om förhållandena kräver det. Krigsdelegationen, som inrättades 1965, är således en central funktion i det svenska, nationella försvaret. Genom den ska folkstyret fortsätta att fungera, också under mycket svåra förhållanden. Den nationella beredskapen har på nytt fått aktualitet. bedriver Försvarsmakten krigsplanering på regional och nationell nivå. Efter den s.k. Tsunami-katastrofen 2004 har statsmakterna från lägsta till högsta nivåer deltagit i krishanteringsövningar. I vilken mån krigsdelegationens funktioner övats i historisk tid är osäkert. Alldeles oavsett skulle övning av detta centrala organ vara lärorikt och värdefullt utifrån ett operativt perspektiv. skulle signalen, om att även den parlamentariska nivån övar sin beredskap, verka som ett föredöme för hela samhället. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H102K350 · 2013-10-01 00:00:00 — Införande av medalj för internationella insatser tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om inrättande av en hedersmedalj för internationell insats att tilldelas den som vid en internationell insats med fara för eget liv gjort en särskilt berömlig gärning. beslutar på förslag av regeringen om varje internationell insats med svensk militär personal. Eftersom internationella insatser är ett säkerhetspolitiskt verktyg för statsmaktens hävdande av svenska intressen, beslutade i demokratisk ordning, vore det lämpligt att officiellt kunde visa sin erkänsla för särskilt berömliga gärningar som gjorts med fara för eget liv. För att belöna särskilt berömliga gärningar i samband med internationella insatser har Försvarsmakten som myndighet inrättat en egen belöningsmedalj för internationella insatser. Denna medalj är formellt sett inte vare sig officiell eller ens halvofficiell. Det är i stället den militäre myndighetschefens sätt att belöna en militär insats bortom vad tjänsten kräver. I svenska internationella insatser deltar numera ofta också civila från andra myndigheter och organisationer sida vid sida med sina militära kolleger. Deras skilda kompetenser kompletterar varandra och är närmast en förutsättning för att insatsen ska lyckas. Försvarsmaktens belöningsmedalj kan ges till personal från andra myndigheter och organisationer, men detta är sällsynt. En hedersmedalj för internationell insats, beslutad av , har motsvarigheter i flera andra länder. Amerikanska Congressional Medal of är det kanske mest välbekanta exemplet. Nominering av en civil eller militär person som kandidat till en sådan officiell medalj bör kunna ske av envar ordinarie riksdagsledamot och beslut om dess utdelning beredas av . Under högtidliga former utdelas den sedan av talmannen.
mot · H102K351 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de statliga myndigheternas behov av ökade kunskaper kring barnperspektivet i sin myndighetsutövning. har påpekat att många svenska myndigheter brister när det gäller att beakta barnperspektivet när de fattar beslut som direkt eller indirekt berör barns livssituation. Trots att ett flertal myndigheter i sina regleringsbrev har fått regeringsuppdrag eller återrapporteringskrav som rör så är det alltför många av dessa som inte har beaktat detta vare sig i sina styrdokument eller i sitt praktiska arbete. beslutade att barnkonsekvensanalyser skall göras vid alla statliga beslut som rör barn. Statligt anställda som fattar beslut som rör barn skall erbjudas fortbildning för att stärka sin kunskap kring vad barnperspektivet innebär och hur det kan påverka deras arbete. I praktiken fungerar dock detta mycket dåligt. När myndigheterna tillfrågas så säger runt två tredjedelar att de inte erbjudit sina anställda någon fortbildning kring hur man tillämpar barnperspektivet i myndighetsutövningen. I har vi haft en bred politisk enighet om att barnperspektivet är viktigt och då är det rimligt att detta också syns i den offentliga maktutövningen. Det finns ingen anledning att tro att denna syn inte delas också av de statliga myndigheterna utan det är i hög grad en kunskapsfråga. Därför så bör man från regeringens sida överväga att öka ansträngningarna för att fler myndigheter ska få möjlighet att utbilda sin personal vad gäller barnperspektivet och dess praktiska tillämpning.
mot · H102K353 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att använda folkomröstningar som ett mer generellt verktyg i stora och avgörande frågor. En representativ demokrati är ett av de mest effektiva sätten att styra ett land. Det kan dock, om representanterna för folket inte är tillräckligt lyhörda gentemot väljarna, innebära att avståndet mellan väljare och företrädarna för väljarna upplevs för stort. Ett sätt att skapa en högre legitimitet för den förda politiken, på ett generellt plan, är att öppna upp för att i en högre utsträckning låta väljarna avgöra politikens inriktning genom en ökad frekvens av folkomröstningar. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102K354 · 2013-10-01 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 1 enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2014 för utgiftsområde 1 Avvikelse från regeringen (SD) Kungliga hov- och slottsstaten ledamöter och partier m.m. Allmänna val och demokrati Stöd till politiska partier Åtgärder för nationella minoriteter Åtgärder för den nationella minoriteten romer Myndigheten för radio och tv för europapolitiska studier samt EU-information Vi ökar anslagen till länsstyrelserna i syfte att intensifiera uppdraget med djurskyddskontroller. Vi minskar även stödet till politiska partier samt slopar helt anslagen till Åtgärder för den nationella minoriteten romer med motiveringen att det är olyckligt att ett enskilt budgetanslag har en såpass flagrant etnisk prägel.
mot · H102K355 · 2013-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbereda för en folkomröstning om huruvida det svenska EU-medlemskapet ska fortgå eller omförhandlas. Det svenska medlemskapet i EU legitimerades innan det svenska inträdet av löften om ett samarbete i stora och gränsöverskridande frågor. Ännu talas det mycket om vikten av att samarbeta, vilket det förstås är mycket lätt att hålla med om. Till saken hör bara att alla former av samarbete kräver en samsyn och ett samförstånd för att man med fog ska kunna kalla det för just ett samarbete. Ur den kontexten är det svenska EU-medlemskapet de facto mycket långt ifrån det samarbete det svenska folket röstade om 1995. Förutom att EU sedan det svenska inträdet genomgått inte mindre än tre fördragsjusteringar – varav det senaste fördraget, Lissabonfördraget, på en mängd politikområden mycket påtagligt stärkt EU:s makt över medlemsländerna, så ger i stort sett under det aktiva verksamhetsåret nya befogenheter till EU. Mot den bakgrunden vore det på sin plats att dels lyfta upp debatten kring det svenska EU-medlemskapet, dels utreda om det svenska folket anser att skall fortsätta driva på för att skapa ett federalt EU, eller om det kanske inte är dags att backa bandet, omförhandla det svenska EU-medlemskapet för att därigenom rikta fokus mot ett verkligt samarbete mellan och länder. För att skall göra en så pass bra bedömning som möjligt över vad det svenska folket slutligen anser i denna fråga, bör en folkomröstning hållas med frågorna om väljarna vill låta det svenska EU-medlemskapet, med dess nuvarande till EU maktöverförande inriktning, kvarstå eller om väljarna istället vill låta omförhandla det svenska EU-medlemskapet via en väsentligt lägre avgift till EU samt med utgångspunkten i att mellan och skapa ett verkligt samarbete i stora och gränsöverskridande frågor. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.