mot · H002Fi12 · 2013-04-25 00:00:00 — 34Jordbruksverket (2012), Kraven kostar Jordbruksföretagarens administrativa kostnader för myndighets- och branschkrav, Rapport 2012:31. Svenska småjordbruk får allt svårare att hävda sig. Detta beror på krångliga regler, höga skatter och på att agerar på en allt större internationell marknad som vi har många regler och lagar som gör det svårt för framför allt de små familjejordbruken att överleva. minskade t.ex. antalet jordbruksföretag . Regeringen säger sig vilja göra något åt detta men kommer med miljöskatter, pålagor och andra förbud. Utöver att reformera lagen om offentlig upphandling vilket drastiskt kommer att gynna småbrukarna vill tillåta gårdsförsäljning av alkohol. Vi vill även införa skattefri försäljning av vissa produkter, upp till ett prisbasbelopp . Grön omsorg är en idé om vård, rehabilitering och daglig verksamhet ute på landet som vill utveckla. Detta är en åtgärd som provats med framgång i och det finns skäl att i större utsträckning ge den uppmärksamhet även här. I har vi många gårdar och ett öppet och välkomnande landskap. Åtgärden finns till för personer med psykiska eller fysiska funktionsnedsättningar och utförs i samarbete med den enskilda lantbrukaren, olika brukargrupper och berörda myndigheter. Utbudet ska anpassas efter den personliga brukaren. Detta kan vara daglig verksamhet, utbildning eller arbetsträning, beroende på brukarens behov och gårdens resurser. Gårdens alla möjligheter ska tas till vara vid utformningen av brukarens behov av verksamhet. Olika aktiviteter kan t.ex. vara vård av djur och växter, skogsdrift, vård av kulturlandskapet eller underhåll av utrustning och byggnader. Det kan även finnas andra aktiviteter på gården som till exempel snickeri, hantverk, bakning osv. Grön omsorg kan vara allt ifrån enskilda besök till daglig vård året runt. målsättning är att det både ska finnas gårdar för timverksamhet och gårdar som erbjuder året-runt-boende. har en rik historia och ett stort kulturarv att förvalta. lägger stor vikt vid satsningar som stärker, bevarar och vårdar detta arv. Då många av våra kulturrikedomar ligger på landsbygden syftar våra åtgärder inte enbart till att bevara kulturmiljön för kommande generationer utan även till att stimulera sysselsättning inom kultursektorn, i synnerhet på landsbygden. En viktig del av vårt kulturarv är de byggnader som bedömts vara av kulturhistoriskt värde. De fyller inte minst funktionen av att lyfta fram kulturarvet i det svenska vardagliga samhället. vill införa ett särskilt riktat ROT-avdrag för renoveringsarbete på byggnader av kulturhistoriskt värde. Till skillnad från det allmänna ROT-avdraget som endast kan sökas av privatpersoner ska detta riktade avdrag beviljas alla som ansvarar för k- märkta byggnader även kommuner, organisationer och stiftelser. Dock ska statliga förvaltare även i fortsättningen äska stöd genom direkta anslag. Det finns bidrag att söka från länsstyrelser för att utföra nödvändigt renoveringsarbete på kulturhistoriskt värdefulla byggnader. Medlen fördelas dock från begränsade , vilket innebär att inte alla sökande kan beviljas stöd. Införandet av kulturarvs-ROT syftar till att komplettera dessa bidrag genom att bevilja skattelättnader för de renoveringsarbeten som inte får ta del av bidragen. Innan ROT-avdrag beviljas är det alltså tänkt att ska intyga dels att byggnaden i fråga bedöms ha kulturhistoriskt värde, dels att renoveringsarbetet inte redan fått stöd i form av bidrag. vill bland satsningarna på kulturarvet särskilt lyfta fram ett ökat stöd till kulturarvsinstitutionerna, inrättandet av en statlig kulturarvsfond, ökade satsningar på bevarandet och levandegörandet av det maritima och det kyrkliga kulturarvet samt förstärkandet av Kulturarvslyftet. På landsbygden finns många möjligheter att främja en växande turismnäring. Vad som gör näringen extra intressant gällande inverkan på arbetsmarknaden är dess arbetskraftsintensitet. Nya projekt och höjd omsättning leder snabbt till nya jobb. Några exempel på för landsbygden lämpliga upplevelser är hästturism, stuguthyrning, aktivitetspaket med naturupplevelser samt jakt och fiske. Enligt placerar attraktionskraft utomlands oss i topp 10 av ca 150 jämförda länder. Intresset för är alltså relativt stort i omvärlden. omsatte näringen och hade ca 165 000 anställda. En av största turistorganisationer har i projektet strategi för svensk besöksnäring satt upp som mål att till 2020 ha en omsättning på 500 miljarder.35 Intresset utomlands finns, den egna tilltron till framtiden finns och från håll vill vi säkra att den politiska viljan finns. Oavsett gren inom turismen har analyserat ett antal utmaningar som måste lösas för att skapa tillväxt. Viktigast från politiskt håll är att lösa frågor kring en ordentlig infrastruktur, förenklade regelverk, investeringar, utbildning och attraktionskraft utomlands. 35 (2010), Nationell strategi för svensk besöksnäring hållbar tillväxt för företag och destinationer. Det räcker inte med att bara ha en spännande och intressant turistanläggning människor måste också kunna besöka den. centreras en stor del av turismen till storstäderna trots att landsbygden har mycket att erbjuda. En förklaring till detta kan vara att denna näringsgren är mer sammanlänkad med och beroende av offentliga strukturer än de flesta andra. Ett utvecklande samarbete mellan privat och offentlig sektor är därför avgörande för dess utveckling. I finns det ca 45 flygplatser i olika storlekar och skick.36 Dock är det inte många av dessa som används för persontransporter. Här finns en utmärkt möjlighet att i samarbete med turistanläggningarna etablera flyglinjer till landsbygden. är därför villiga att diskutera och utvärdera behoven av investeringar i ett sådant samarbete. Vi avser att öka driftbidraget till icke statliga flygplatser samt ge ökade medel till interregionala linjer med ett samhälleligt intresse. Vägar och tågbanor är fortfarande viktiga komponenter i en god infrastruktur. vill öka anslagen till drift, underhåll och upprustning samt reinvesteringar och nyinvesteringar. En ansenlig del i detta lyft ska komma landsbygden till del. Infrastruktur handlar dock inte endast om transportmöjligheter utan omfattar även teknisk infrastruktur såsom bredband. Regeringens ambition är att av hushållen ska ha tillgång till snabbt bredband 2020. Risken är då överhängande att de kvarvarande bor på landsbygden. I vissa fall kan bredbandskabel vara omöjligt att dra, men att utelämna av hushåll är ett för lågt ställt mål. vill höja ambitionen till av hushållen till 2020. Den differentierade momssatsen inom olika turistnäringar är problematisk emedan den leder till onaturliga konkurrensfördelar och missgynnar småskalig natur och ekoturism, vilket främst återfinns på landsbygden. Exempelvis är momssatsen vid ett besök på en djurpark, medan viltskådning i det fria är belagt med 25 procents moms. Guidning på ett museum beläggs medan en stadsvandring beläggs . har genomfört en undersökning kring effekterna av detta förhållande. I denna framkom att dagens system är krångligt, byråkratiskt och missgynnar de mest arbetsintensiva delarna. Vidare visades att naturupplevelser såsom att tillsammans med lokala guider paddla, cykla eller åka skidor missgynnades i jämförelse med båtar, bussar och skidliftar i tätare befolkningsområden. Aktiviteter av särskilt intresse för landsbygden är således extra utsatta. ser därför anledning att utreda den differentierade momssatsen. Det kan också konstateras att vid nyetableringar är ofta många olika myndigheter inblandade. Detta gör att etableringen försenas eftersom företagaren måste ha många och invecklade kontakter. Det finns därutöver ett flertal exempel på när entreprenörer har velat bygga hotell eller skidliftar för att erbjuda möjligheter till rekreation men nekats tillstånd på vaga grunder. Ett förslag till effektiviserande åtgärd är en samordning mellan myndigheterna på lokal nivå. vill därför undersöka lämpliga ramar för ett sådant samarbete. vill också omvandla de befintliga rennäringsdelegationerna till fjällnäringsdelegationer i syfte att ge företrädare från fler näringar såväl som representanter för byalag utrymme. Det är i grunden uppfattning att samtliga svenska medborgare har samma rättigheter och skyldigheter. I exempelvis inland innefattar detta likställda rättigheter till mark, jakt, fiske, ved och virke samt samma typ av upplåtelse för boende och marknyttjande. Kapital är i mångt och mycket avgörande för att kunna etablera nya anläggningar. kan ett visst kapital samlas från entreprenörer, riskkapital och finansiering genom banker samt statliga medel. Detta räcker dock . Organisationen har i sitt pågående projekt 2020 pekat på betydelsen av alternativa kompletterande finansieringskällor. Som några exempel har den tagit upp möjligheten till en svensk statlig turismfond och till att etablera s.k. Private Public Partnership (PPP).37 De har också belyst betydelsen av effektivt resursanvändande bl.a. genom att samordna projekt exempelvis vägbyggen med planerade anläggningar för att på så vis minska onödigt dubbelarbete. erbjuder en stor del av möjligheterna inom nyetablering av turismaktiviteter. Hos myndigheten går det att söka regionalt investeringsstöd, främst inriktat mot landsbygden. Den erbjuder också kunskap, guidning och viktiga kontaktnät. vill öka anslaget till för att därigenom bidra till en högre regional tillväxt. Vi avser även att öka anslagen till turistfrämjandet med fokus på besöksnäringen i landsbygden. 6.6.4 Utbildning och kompetens genomförde en undersökning över vilka hinder som finns för att små och medelstora företag ska kunna växa. Ett av de största hindren lokaliserades som tillgången till lämplig arbetskraft. Missmatchningen på arbetsmarknaden går således som en röd tråd genom det svenska näringslivet, och besöksnäringen utgör härvidlag inget undantag. 37 (2010), Nationell strategi för svensk besöksnäring hållbar tillväxt för företag och destinationer. undersökning styrks även av Turismakademin i . Där genomförde de en enkätundersökning och kom fram till två viktiga slutsatser. Dels definierades att den typ av turism som efterfrågas mest och där mest utveckling behövs är företag som fokuserar på upplevelser och aktiviteter. Dels konstaterades att denna typ av företag kräver kunskap för att lyckas hålla en hög kvalitet som kan locka kunder. Många befintliga företag är benägna att växa givet att de finner relevanta tillskott av rätt kompetens som exempelvis kan utveckla fler attraktioner och aktiviteter samt nya besöksmål. Turismakademin är ett bra exempel på hur turismnäringen kan utvecklas. Problemet är dock att alla i landsbygden inte har tillgång till de utbildningar som anordnas. vill att Myndigheten för ska ge högre prioritet åt utbildningar som berör besöksnäringen på landsbygden och att utbildningsplatser ordnas på fler orter. Vi avser att stärka anslagen till myndigheten för att åstadkomma detta. Oavsett hur lyckad en satsning på turismnäringen må vara krävs en hög och kontinuerlig efterfrågan på det näringen kan erbjuda. Strategi 2020 har satt upp som mål att nå en årlig omsättning på 500 miljarder och 260 000 arbetstillfällen till 2020. Detta menar de kan uppnås bl.a. genom att basera marknadsföringen på marknadsanalys och att ta hänsyn till exempelvis resmönster, attityder, livsstil och kännedom om . I utgörs endast en knapp fjärdedel av alla hotellövernattningar av utländska gäster.38 Detta förhållande har varit relativt intakt . Intressant nog har en allt större andel av intäkterna från turismen kommit från utlandet. Samma mängd av utländska besökare spenderar alltså mer pengar. Mot bakgrund av detta kan vi konstatera att för att en markant ökning av turismen i ska bli en realitet krävs satsningar på att marknadsföra utomlands. Dagens turister har pengar att spendera, men väljer kanske inte att göra det i just . vill värna goda attraktionskraft genom ökade tillskott till exempelvis Visit . Visit syftar till att stärka varumärket och har en viktig del i den efterfrågan som motiverar och underbygger vår satsning inom turismnäringen. avser att förändra inriktningen på de politiska åtgärderna för turismnäringen och sätta ett betydligt större fokus på besöksnäringen i landsbygden. Näringen har den stora fördelen att vara tämligen arbetskraftsintensiv, och med rätt politisk vilja har den mycket goda förutsättningar att öka sysselsättningen på landsbygden. Den svenska gruvnäringen är allmänt oomtvistad och upplever just nu en renässans. Högre efterfrågan från exempelvis tillsammans med en önskan inom EU att bli mer självförsörjande vad gäller olika och mineraler leder till högre priser. Den svenska gruvnäringen har därtill långa anor. Exempelvis började brytas redan i förkristen tid och stod den för två tredjedelar av samlade kopparproduktion. vill stimulera och bidra till gruvnäringens renässans på ett flertal sätt. Den svenska järnvägen spelar en avgörande roll för gruvnäringens effektivitet och kapacitet. kommer att budgetera för en kraftig upprustning av med fler mötesstationer för tåg. Den omfattande gruvverksamheten i och kommer att skapa kapacitetsproblem då malmtransporterna där i princip inte har några alternativ till järnvägstransporter. Tågen behöver gå mot eller hamn och kapacitetsförbättringar måste till på dessa sträckor. Utöver detta behövs kapacitetsförbättringar på sträckorna FalunBorlänge, AvestaFagersta samt StälldalenFrövi, vilka samtliga är viktiga sträckor för gruvnäringen. Gruvsektorn kan i mångt och mycket tjäna som ett typexempel på den bristande matchningen på arbetsmarknaden. som gruvnäringen sysselsätter fler människor än någonsin och flera gruvor står inför antingen nystart eller expansion har arbetsmarknaden svårt att erbjuda den kompetens som näringen så väl behöver. Med nuvarande satsningar och utbildningstakt bedöms behovet inte tillfredsställas.39 Även här lämnar regeringens passivitet mycket övrigt att önska, och från politiskt håll behöver vi göra ett flertal saker för att åtgärda detta. avser i första hand att satsa på de utbildningar som näringen behöver. Detta gäller allt från längre ingenjörsutbildningar till kortare KY-utbildningar, exempelvis till maskinoperatör. Vi avsätter därför stora resurser såväl till högre utbildning som till Myndigheten för . Av satsningen till den högre utbildningen allokerar vi resurser till samt till , vilken är huvudman för högskoleutbildningarna i i . Syftet är att öka antalet utbildningsplatser med inriktning mot gruv- och mineralverksamhet. Myndigheten för ges i sin tur ett särskilt 39 geologiska undersökning (2011), En kraftfull svensk mineralstrategi, s.12. uppdrag i syfte att kartlägga gruvnäringens behov och att prioritera utbildningar till denna. 6.7.3 SGU och Bergsstaten geologiska undersökning (SGU) spelar en nyckelfunktion inom en aktiv gruvpolitik. Utöver att vara expertmyndighet för berg, jord och grundvatten vill ge SGU en mer proaktiv roll i själva prospekteringsarbetet i likhet med dess norska och finska motsvarigheter. Vår bedömning är att SGU med sin unika spetskompetens kan tillföra näringen väldigt mycket om myndigheten också får uppgiften att aktivt undersöka områden med troliga halter av värdefulla mineraler. Detta borde dessutom kunna ske tillsammans med våra grannar och i syfte att få fram bättre geologisk information inom hela den fennoskandiska skölden, något som SGU själva har föreslagit. Såväl som anslår stora medel till geofysiska undersökningsprogram medan hamnar på efterkälken. Framtida gruvor kommer sannolikt att ligga djupare än , varför hög kompetens inom prospektering och gedigna undersökningsprogram är av stor vikt. avser därmed att skjuta till ytterligare medel till SGU för att de ska kunna ta sig an de nya arbetsuppgifterna på ett tillfredsställande sätt. En annan aktör som spelar en nyckelroll i vår aktiva gruvpolitik är Bergsstaten. ambition är att Bergsstaten ska bli snabbare och mer effektiv i sin roll som koncessionstilldelare. Våra miljömål ska vara högt satta, och för att kvaliteten i Bergsstatens verksamhet inte ska bli lidande väljer vi att skjuta till erforderliga resurser. Ett långsamt förfarande vad avser tilldelning av tillstånd riskerar i värsta fall att potentiella investerare helt avstår från vad som redan är riskfyllda projekt, vilket innebär en förlust för hela samhället. Den nuvarande mineralersättningen konstruerades i då den utländska konkurrensen inte var lika stark som . Den är heller inte kompatibel med synen på att politiken ska spela en aktiv roll inom gruvnäringen. Om staten inte har någon direkt ersättning för det värde som bryts ur en gruva går det heller inte att vänta sig att staten ska vara villig att ställa upp med finansiering av exempelvis järnvägar. Denna laissez-faire-inställning har alltför länge präglat svensk mineralpolitik och måste brytas. menar att det finns ett ömsesidigt intresse mellan stat och gruvnäring vad gäller en reformering av mineralersättningen syftandes till att möjliggöra en mer aktiv gruvpolitik. Vår syn är att utmaningen inte ligger i att fördela värdet av det vi bryter utan att tillsammans få det att växa. 40 geologiska undersökning (2008), Kartläggning av malm- och mineraltillgångar i syfte att utveckla en kunskapsbas, s. 56. Mineralersättningen ska spegla det ömsesidiga förhållande som finns mellan det offentliga och gruvnäringen. Vi föreslår ett system där staten återfår ett slags brytningsvitsord. Innan en koncession tilldelas en privat aktör ska staten aktivt ha nedböjt koncessionen. Tillika ska få reformerade ägardirektiv med tydligare fokus på prospektering. Mineralersättningen ska reformeras och tas ut med totalt , att jämföra med dagens . Markägarens andel höjs från 1,5 till medan övriga tillfaller staten i sin helhet. Statens andel ska öronmärkas i en fond vars syfte ska vara att stimulera utveckling och sysselsättning på landsbygden. På så vis garanterar vi att det offentliga får en avkastning på sina investeringar i exempelvis infrastruktur samt att denna avkastning kommer landsbygden till del. vill därutöver uppdatera och förtydliga regelverket avseende gruvbolagens ansvar för och finansiering av sanering av naturen när gruvprojektet kommit till sitt slut. förespråkar ett återinförande av den allmänna värnplikten. På kort sikt, , budgeteras för att 6 000 ungdomar tas ut för genomförande av grundläggande militär utbildning (GMU). Målsättningen är att hälften av dessa vid godkänd utbildning ska kontrakteras för krigsplacering vid brigaderna. På lång sikt är målsättningen att huvuddelen av de unga männen i varje årskull ska genomföra värnplikt. Syftet med en återinförd värnplikt är givetvis i första hand att ge Försvarsmakten den personalförsörjning som behövs för att kunna lösa sin yttersta uppgift: att värna rikets territoriella integritet. Den sysselsät- tningsskapande effekten bör dock inte negligeras i sammanhanget, utan kan snarare ses som en slags bonus. Dels skapas sysselsättning för tusentals ungdomar , vilket givetvis bidrar till att stävja den väldigt höga ungdomsarbetslösheten, dels har värnplikten även en fostrande aspekt där viktiga egenskaper som ansvar, mognad och social kompetens utvecklas, vilket ökar de ungas anställningsbarhet. När över 8 000 företagsledare tillfrågades gällande varför yngre människor har svårare att få jobb än äldre lyftes negativ inställning, oförmåga att passa tider samt ren ovilja till arbete fram. 41 Kort och gott har det skett en attitydförändring sedan unga män slutade att göra militär tjänstgöring. Värnplikten fungerar till yttermera visso som en ypperlig arena för att motverka segregation, då personer med olika bakgrund och socioekonomisk status får mötas och tvingas samarbeta för att lösa svåra uppgifter under tuffa förhållanden. 41 (2012), . För är en god hälso- och sjukvård på lika villkor oavsett bostadsort en högt prioriterad fråga. En god hälso- och sjukvård omfattar flera aspekter, såsom tillgänglighet, kommunikation och ett bra bemötande. Det är viktigt att ge en trygg och säker vardag till de som har det svårare att ta sig till vården samt att utöka tillgängligheten för att möta de behov som finns. I ett utvecklat land som är effektivitet och tillgång till grundläggande verksamheter en självklarhet för de flesta. Apoteken har långa öppettider, tillgången till läkemedel i livsmedelsbutiker har ökat och det finns möjlighet att inhandla receptbelagd medicin genom internet. Likväl kvarstår det ett behov av apotek på landsbygden, varför avser att fördubbla stödet till dessa. 6.9.2 Utveckling av telemedicin Att bedriva prehospital vård kan ibland vara svårt, men genom att utveckla och understryka vikten av den nuvarande telemedicinen kan både personalen och patienten känna sig trygg. En direkt kontakt med läkare och specialister kan bidra till att livsviktiga beslut fattas utan att det finns risk för felaktiga diagnoser eller felmedicinering. vill på olika sätt utveckla nyttjandet av telemedicin. har utvecklat en modell med minisjukhus som skulle kunna utvecklas och spridas till andra landsting på landsbygden. Minisjukhusen erbjuder möjlighet att lägga in akut sjuka patienter. Där finns en bred kompetens med allmänläkare, sjuksköterskor, ambulanspersonal, barnmorskor och paramedicinsk personal. Minisjukhusen har i allmänhet röntgen- och laboratorieutrustning, ambulans samt telemedicinsk teknik som möjliggör att i stort sett alla patientkategorier kan tas emot. Alltför ofta uppstår situationer då äldre undviker att söka vård förutom i akuta fall eftersom de inte känner tryggheten eller direktkontakten med vårdinstanserna. De väljer ibland hellre att ringa en närstående vän än till närmaste vårdcentral. Förtroendet för vården måste förbättras genom att förbättra servicen, tillse att det finns personal som kan rycka ut samt ge ambulanspersonalen förutsättningar att snabbare kunna nå ut till hela befolkningen. För att invånare ska kunna bevara en god hälsa ser vi det som extra viktigt med förebyggande vårdinsatser. Att det ges information och vägledning till patienter är en förutsättning, samt att alla ges möjlighet att ta del av den. Trots en god och jämlik vård är det ett faktum att en del orter har Detta försvårar upprätthållandet av en god tand- och sjukvård. ambition är att satsa på mobila vårdenheter som kan säkerställa en god vård till hela befolkningen. 6.9.5 6.9.5 Förbättrade villkor för läkare Landsting på landsbygden har ofta svårt att rekrytera läkare, vilket hotar såväl vårdens kvalitet som patientsäkerheten. Att locka läkare till landsbygd är inte bara en utmaning i utan även i andra delar av världen. I landsbygdsområden i finns ett system där läkare kan förbinda sig att arbeta varefter de som bonus får sin studieskuld reducerad. anser att systemet är intressant och vill därför att det kostnadskalkyleras och utreds för svenska förhållanden. 6.10 Satsningar och sysselsättningstillväxt Under kommande budgetperiod 2014 till 2017 avser satsa preliminärt på att förbättra landsbygdens villkor och stimulera tillväxt och sysselsättning. Dessa fördelas preliminärt enligt följande: Tabell 3 Satsningar 20142017 (mnkr) 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård 2:23 Linnéuniversitetet: Grundutbildning 2:24 Linnéuniversitetet: Forskning och 2:44 : Forskning och 7:2 Bidrag till kulturmiljövård (ROT-avdrag) 1:6 Driftsbidrag till icke statliga flygplatser m.m. 1:2 Insatser för skogsbruket 1:25 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad 2:2 Höjd återbetalning av koldioxidskatt 2:3 Vattenbruk och fiskodlingar 2:4 Fiskevård och fiskebestånd offensiva åtgärdspaket inom områdena skog, fiskodling och vattenbruk, jordbruk, turism och besöksnäring, gruvor samt återinförd värnplikt skapar förutsättningar för 25 000 nya arbeten netto, mätt i helårsarbetskrafter, varav den absoluta merparten kommer att tillfalla landsbygdskommuner. Per Ramhorn (SD)