mot · H102Ub247 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behoven vid . Vårt land står inför stora utmaningar att i konkurrens med andra kunna producera värden som innebär att förutsättningen för att kunna bibehålla och utveckla ett välfärdssamhälle stärks. Ekonomisk tillväxt är regional till sin karaktär och gynnas av tillgång till kompetens. Det är därför viktigt att forsknings- och utbildningspolitik kopplas samman med regional- och näringspolitiska målsättningar. Vi har tre storstadsregioner i landet som växer, men en stor del av svenskt näringsliv och offentliga verksamheter finns i andra regioner kring medelstora kommuner. Såsom i tionde största kommun . Det är väsentligt att ha forskning av hög kvalitet, men det finns inget som talar för att forskning får lägre kvalitet för att den bedrivs vid en ung högskola. Där forskningsanslagen finns dit flyttar också duktiga forskare. varande fördelning av ökade forskningsanslag har främst gynnat etablerad forskning vid universiteten. Incitament och resurser för nysatsningar i form av kapacitetsuppbyggnad i samarbete med näringslivet har varit begränsade och den regionalekonomiska dimensionen av kompetenstillgångens betydelse för tillväxt har inte beaktats. Därmed har näringslivet i vissa regioner gynnats kraftigt, medan andra har missgynnats. är femte största län och domineras av tillverkningsindustrin. av arbetskraften jobbar i tillverkningsindustrin i . Den långsiktiga uppbyggnaden av forskningskapacitet vid , särskilt inom teknik och it för små och medelstora företag, är därför en nationell angelägenhet. Andelen högutbildad arbetskraft i privat sektor i ligger långt under det nationella genomsnittet. Detta gäller särskilt inom ekonomi, juridik, it och teknik. I arbetsmarknadsregion behövs rejäla investeringar i uppbyggnad av näringslivsorienterad forsknings- och lärarkompetens vid . Sådana satsningar är nödvändiga för att på lång sikt säkra tillverkningsindustrins fortsatta internationella konkurrenskraft genom att öka tillgången på högutbildad arbetskraft och innovationskapacitet. förlorar av utbildningsanslaget genom att de tillfälliga platser som har disponerats dras in. De fördelades ut under den ekonomiska krisen till de regioner som hade stort behov av utbildning, och till de lärosäten som hade tillräcklig utbildningskapacitet. fick därav tredje flest platser i landet, vilket indikerar såväl stora behov som möjligheter vid . De nedskärningar som planeras väcker stor oro ute i länet såväl bland företag som kommuner. Det hade därför varit lämpligt att Högskolan fått behålla sina platser. I sammanhanget vill vi även påpeka näringslivets stora engagemang för . Enligt SCB:s statistik lägger företagen i i snitt drygt fem gånger så mycket pengar på egen FoU som vad staten ger forskningsanslag direkt till universitet och högskolor i landet. I lägger företagen ner 17 gånger så mycket pengar på FoU som vad staten ger i forskningsanslag till . Som jämförelse lägger företagen i storstadslänen ner 7 gånger så mycket pengar på FOU som vad staten ger i forskningsanslag till universitet och högskolor i dessa regioner. Här framgår att företagen i är kraftigt missgynnade vad gäller statens satsningar på kompetensinfrastruktur i länet. Forskningsanslaget till universitet och högskolor är en regional fördelad infrastruktur för näringslivets forsknings- och innovationskapacitet. Vidare är forskningsanslaget en förutsättning för den regionala tillgången till högutbildad arbetskraft. Den nuvarande regionala fördelningen av forskningsanslagen motsvarar inte näringslivets struktur och behov. näringsliv är därmed kraftigt missgynnat i nationell jämförelse. i (S)