mot · H102U221 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att AP-fonderna inte bör genomföra sådana investeringar som kan sägas bidra till att upprätthålla ockupationen av och som därmed strider mot folkrätten.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ekonomiskt intresse inte får stå över etiska och miljömässiga hänsyn, att AP-fondernas investeringar inte får bidra till att försämra levnadsförhållandena och livsförutsättningarna ytterligare för västsaharierna samt att uppmärksamma svenska företag på riskerna att folkrättsbrott begås i affärer med Marocko.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att även fortsättningsvis i EU driva och rösta nej till fiskeriavtal med som inkluderar Västsahara.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i EU bör driva på för att en får möjlighet att undersöka massgravarna på västsahariskt territorium. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska bidra med ökade resurser till både leverans av proteinrik föda och stöd för odling av grönsaker i växthus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka stödet generellt till lägren via olika FN-organ. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att EU måste driva på för att FN ska genomföra den utlovade folkomröstningen i . 1 Yrkandena 1 och 2 hänvisade till FiU. 2 Yrkande 3 hänvisat till MJU. ockupation av är en av de längsta ockupationerna i modern tid och övergreppen mot mänskliga rättigheter är väldokumenterade och omfattande. Ett viktigt motiv till ockupationen är intressen att utvinna naturresurser från landet. Det handlar om fosfat, energiframställning, grönsaksodling och fiske. Alla dessa verksamheter strider tydligt mot folkrätten. är med i att upprätthålla ockupation av genom att konsumera dess naturresurser och stötta utvinningen av dem. Artikel 73 i , och FN:s deklarationer om avkolonisering, tillförsäkrar koloniserade folk permanent suveränitet över naturresurser i deras territorium. slog i fast att inte har några legitima anspråk på , vilket ockuperats av . Detta innebär att de naturresurser som finns i tillhör västsaharierna. Utländska företag köper västsahariernas fisk, frukt och fosfat av ockupationsmakten , i strid med . Fiskare från opererar i västsahariska vatten och har köpt borriggar från det svenska bolaget till fosfatgruvan i västsahariska Bou Craa. Bou Craa räknas som en av världens mäktigaste fosfatfyndigheter. Den globaliserade handeln med konstgödsel är en marknad som omsätter flera – en marknad som AP-fonderna investerar i. Utvinningen av västsaharisk fosfatmalm går på tvärs mot FN:s utlåtande då FN:s rättschef slog fast att den utvinning av resurser, som fisk och fosfat, som bedrev i det ockuperade var olaglig om inte vinsterna tillföll det västsahariska folket. Ett dussin svenska fondbolag äger aktier i de internationella företagen som köper fosfaten. är ett av de populäraste. De fyra AP-fonderna, som förvaltar pensionskapital för alla personer som arbetat i , äger tillsammans aktier för i detta företag, som köpt västsaharisk fosfatmalm. De etiska kraven i affärslivet ökar på både stater och företag. Ett exempel på detta är de FN-ledda Guiding Principles on Business and Human Rights (även kallade Ruggie-principena), . De förutsätter ett mer proaktivt förhållningssätt från statens sida bl.a. visavi företagsamheten. Den bör verka för att ekonomiskt intresse inte får stå över etiska och miljömässiga hänsyn. Regeringen bör uppmärksamma svenska företag på riskerna i affärer med för att de också kan innefatta ockuperade . AP-fondernas investeringar får inte tillåtas bidra till att försämra levnadsförhållandena och livsförutsättningarna ytterligare för västsaharierna. Detta kan regeringen verka för genom att ställa krav på efterlevnad av de regelverk som kräver av företag att respektera mänskliga rättigheter och även genom att driva på för att åtgärda brister i de regelverk som finns. Det pågår en utarmning och plundring av naturresurser som skadar ekonomiskt. Det nu omförhandlade fiskeriavtalet mellan och , som inkluderar västsahariskt vatten, är ett aktuellt exempel på detta. har förtjänstfullt hävdat att fiske på västsahariskt vatten strider mot folkrätten men är tämligen ensam om det. har dock närmat sig den svenska positionen. Ett avtal från EU:s sida sänder signaler till resten av världen att är en del av . I synnerhet som de medel som avtalet ger till kan användas för att ytterligare kränka de mänskliga rättigheterna i . har ett expertteam från bl.a. i undersökt två massgravar som upptäcktes för sedan på västsahariskt territorium nära den marockanska muren. I massgravarna fanns skelettdelar från åtta män, varav två var minderåriga, som alla blivit utomrättsligt avrättade med skjutvapen. De åtta personerna som identifierats var nomader som var ute och vaktade sina kameler och getter. Enligt anhörigas vittnesmål greps de av en marockansk militärstyrka. Enligt pekar de upptäckta massgravarna på brister i de sanningsprocesser som företogs av i början av 2000- talet eftersom den officiella informationen kring dessa specifika fall skiljer sig från de faktiska omständigheterna belagda av det expertteam som undersökt massgravarna. Mer än 400 västsaharier är försvunna sedan invasion 1975. Det finns rapporter om flera massgravar på ockuperat västsahariskt område och nära hemliga fängelser i . kräver att en från FN, Internationella Röda Korset och människorättsorganisationer återvänder för att undersöka andra möjliga massgravar och att dessa platser skyddas enligt internationell standard. anser att regeringen i EU bör driva på för att en sådan kommer till stånd. Den ekonomiska krisen i har fått en mycket negativ inverkan på biståndsflödena, först och främst i flyktinglägren i . Detta pga. att det bilaterala biståndet minskat drastiskt, främst från . Redan tidigare var problem med alltför ensidig kost, och för lite mat, ett stort problem. Undernäringen breder ut sig. De behov som finns i lägren täcks inte alls och exempelvis ses kroniska sjukdomar hos äldre pga. sämre tillgång på mediciner. Det blir också allt vanligare att barn drabbas av anemi. Dessa negativa konsekvenser skapade av den ekonomiska krisen leder till stora förändringar i flyktinglägren, och oro finns från den västsahariska regeringens sida att detta ska leda till ökad radikalisering. Matbrist i kombination med den uppgivenhet ungdomar känner över situationen att leva hela sina liv i ett läger utan möjlighet att få återvända till ett eget land gör spänningarna allt större mellan generationer. är en stor givare av humanitärt stöd och bidrar genom bl.a. frivilligorganisationer till matleveranser. Då färre länder bidrar räcker det dock inte. bör kunna bidra med ökade resurser till både leverans av proteinrik föda och stöd för odling av grönsaker i växthus. Säkerheten i flyktinglägren har varit hög men situationen i närliggande oroar och situationen i lägren ser annorlunda ut säkerhetsmässigt. Kidnappningar har skett genomförda av islamistiska grupper. Att förstärka säkerheten för hjälparbetare och boende i lägret har inneburit att den sahariska regeringen tvingas lägga mer resurser på ökad säkerhet som annars skulle använts till verksamhet i lägren, skolor etc. Det är därför viktigt att öka stödet generellt till lägren via olika FN-organ. Det behövs en ökad medvetenhet hos regeringar, parlament och partier om situationen i . Den gör en klar uppdelning mellan vad som är och vad som är ockuperat territorium och menar att när det talas inkluderas inte . Problemet är dock att när talar inkluderas , vilket innebär att och talar om olika territorier. EU, främst sydeuropeiska länder, bör engagera sig mer för att nå en politisk lösning och press behöver sättas på men också , och . bör enskilt och inom EU driva på för att bryta det rådande dödläget i förhandlingarna så att FN kan genomföra den utlovade folkomröstningen i . Det går inte att hänvisa till pågående politiska process då inga förhandlingar hållits på . Avsaknaden av förhandlingar gör att människorna i regionen känner sig övergivna. För att undvika en destabilisering av situationen behöver politiska beslut fattas .