mot · H102Fi319 · 2013-10-04 00:00:00 — Vi vill att staten tillsammans med SKL tar fram en plan för att återställa kompetenser som skurits bort från svensk skola sedan 1990-talskrisen och framåt. En personalgrupp vars betydelse växt i takt med att utbildningssystemet blivit mer komplicerat och kräver mer val av den enskilde eleven är studie- och yrkesvägledare. I vårt budgetförslag finns medel för ökad tillgång till speciallärare/specialpedagoger, yrkes- och studievägledare samt andra personalkategorier. Vi avser återkomma med ytterligare specificering av dessa medel. 7.6Alla elever har rätt att må bra För att skolgången ska fungera är det nödvändigt att eleverna mår bra – i både fysisk, mental och social mening. Enligt SCB15 uppger av barnen att de har huvudvärk och att de regelbundet har ont magen. Regeringens åtgärder är inte tillräckliga. För att våra skolelever ska må så bra som möjligt fordras insatser som verkar såväl förebyggande som läkande. vill satsa på elevhälsans kvalitet och tillgänglighet. 7.7Insatser för läsning och matematik Tyvärr visar många studier att svenska elever läser allt sämre, och det får allvarliga konsekvenser för såväl den enskilda eleven som samhället i stort. Svenska elever har varit väldigt bra på att läsa. försämras läs- och skrivkunskaperna stadigt, vilket sannolikt får allvarliga konsekvenser . Regeringen anslår för en läsfrämjande insats. Regeringens satsning är inte tillräcklig för de utmaningar vi står inför. föreslår en mer omfattande och verkningsfull insats. Vi vill skapa förutsättningar för huvudmän att göra stora satsningar på elevernas läsutveckling. Vi avsätter mer än regeringen för detta ändamål. Att elever garanteras grundläggande kunskaper i matematik är av avgörande betydelse. Med en bra grund, som etableras redan under årskurs 1–3, får eleverna de nödvändiga verktygen för att klara skola, arbetsmarknad och vardagsliv. vill, med hjälp av lärarens ordinationsrätt, se till att alla elever får förutsättningar att lära sig läsa, skriva och räkna innan de lämnar årskurs 3. 7.8Breddade satsningar på språk I en global värld är språkkunskaper en resurs som ska tas tillvara. Därför måste andra modersmål än svenska betraktas som en tillgång för såväl den enskilda eleven som skolan som helhet. Den som är trygg i sitt modersmål blir också mer trygg i svenska språket. vill satsa på studiehandledning på modersmål, tvåspråkig ämnesundervisning och ökad modersmålsundervisning. satsar totalt , , för detta. Ansökningarna till de gymnasiala yrkesprogrammen har minskat dramatiskt. bedömer att en anledning till detta är att de inte längre ger behörighet till högre studier. vill ha ett utbildningssystem som öppnar dörrar, inte stänger dem, därför vill vi återinföra behörigheten till högre studier i yrkesprogrammen. Fritidshemmen ska stimulera elevernas utveckling och erbjuda en meningsfull fritid för de unga. Verksamheten har därför både ett socialt och ett pedagogiskt syfte. Trots fritidshemmens viktiga uppgift är de inte tillräckligt finansierade. Gruppstorlekarna har ökat från 18 barn per avdelning till drygt 40 barn per avdelning. vill skapa bättre förutsättningar för att utveckla fritidsverksamheten. Vi investerar i att elevgrupperna blir mindre och att antalet elever per årsarbetande pedagog blir lägre. För detta avsätter vi . 7.11Fler förskollärare och kompetenssatsningar Barngrupperna i förskolan blir allt större, och i kombination med att en stor del av personalstyrkan inte är utbildade förskollärare, innebär det att barnen riskerar att inte få den sociala och pedagogiska utveckling de har rätt till. satsar fyra miljarder på barnens tillgång till förskolelärare. vill se till att andelen personal med rätt utbildning och behörighet ökar. Dessutom vill vi att rätten till förskola ska säkras genom en förskolegaranti, som både gäller för att få plats på förskola, och ger familjerna rätt till ersättning under lov, , planeringsdagar eller annan tid då förskola inte erbjuds på rimliga villkor. Vidare bör förskollärare omfattas av statliga kompetensutvecklingsinsatser som till exempel Matematiklyftet och Rektorslyftet. En väl fungerande högre utbildning och forskning är avgörande för omställning till ett långsiktigt hållbart samhälle. Anslagen till grundutbildningar har urholkats med i jämförelse med nivå. Detta är en av de viktigaste orsakerna till att kvaliteten på utbildningen brister. anser att den högre utbildningen i är i behov av långsiktiga planeringsförutsättningar för lärosätena, ökad anknytning mellan utbildning och forskning samt bättre villkor för såväl lärosätenas personal som deras studenter. Regeringens prioriteringar leder till färre utbildningsplatser, sämre bredd i utbildningssystemet samt regional utarmning. totala satsningar på den högre utbildningen uppgår till . Regeringen har gjort en kraftig neddragning på antalet helårsplatser på högskolan, motsvarande över 10 000 utbildningsplatser. Regeringens tillfälliga anslagshöjning –2015 återställer endast en mindre del av dessa platser. Dessa extra anslag upphör helt . Det finns ett mycket stort behov av välutbildad arbetskraft i landet. Att då skära ner på den högre utbildningen är inte enligt vår mening förenligt med en ny modern arbetslinje. vill därför återställa de platser regeringen dragit ner på och satsar på fler utbildningsplatser på högskolan. Vi ökar antalet platser på läkarutbildningen –2017, vilket ger totalt 1 000 nya läkare. 7.14Öka kvaliteten i den högre utbildningen anser att varje student – oavsett utbildning – har rätt till en genomsnittlig undervisningstid om minst . Utbildningarnas arbetslivsanknytning bör stärkas och för att åstadkomma detta behövs karriärvägledning och utökade möjligheter till praktik för studenter. högre utbildning måste också återigen bli reellt internationell. Vi vill därför återinföra avgiftsfriheten för utomeuropeiska studenter. Resursfördelningssystemet till den högre utbildningen behöver reformeras. Det bör stimulera akademisk kvalitet och kreativitet snarare än snabb studentgenomströmning. Av den anledningen behöver resursfördelningssystemet utvecklas så att såväl framgångsrika studier som breddad rekrytering främjas. nuvarande kvalitetsutvärderingssystem för högre utbildning har kritiserats av forskarvärlden, samt förklarats undermåligt av den . vill initiera ett utvärderingssystem som lever upp till internationell standard. Det ska konstrueras av en självständig myndighet tillsammans med berörda lärosäten och andra berörda aktörer. Den statliga finansieringen till forskningen måste bygga på tydliga och förutsägbara principer. Det är särskilt viktigt att forskningsmedel inte bara kommer stora lärosäten till del, utan anslagen bör fördelas med hänsyn till regional utvecklingspotential och utvecklingsförmåga. anser att forskningsråden ska åtnjuta autonomi då det statliga stödet till grundforskningen fördelas. bör fördelning utifrån kvalitetskriterier som beaktar samverkan med regionalt näringsliv och offentlig verksamhet stimuleras. 8Öppna fler dörrar till Människor flyr undan krig, svält och naturkatastrofer. lägger EU ökad energi på att stänga människor ute. När människor flyr för sina liv från krigets svarar EU inte med att erbjuda skydd utan med att öka gränskontrollerna för att stoppa människor från att komma hit. står upp för alla människors lika värde. Vi gröna är främlingsfientlighetens ideologiska motpol. För att göra migrationspolitiken mer human och motverka att främlingsfientliga krafter skulle sätta agendan ingick en ramöverenskommelse med regeringen inom det migrationspolitiska området. Som resultat av ramöverenskommelsen har till exempel människor som lever gömda i nu rätt till vård och skolgång. Dessutom har vi kommit överens om att inrätta en fjärde migrationsdomstol och att landinformationsdatabas () ska utvecklas. har vi nått en överenskommelse om att göra det enklare för asylsökande barn och deras familjer att stanna genom att bredda bestämmelsen om synnerligen ömmande omständigheter. Vi är också överens med regeringen om åtgärder för att stävja missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring. Dessa förändringar skulle aldrig ha skett utan ett migrationspolitiskt samarbete mellan och regeringen. politik går dock ännu längre. har en vision om en värld utan gränser, där alla har en möjlighet att flytta, men där ingen tvingas fly. Vi kräver en human asylpolitik, vi vill underlätta för familjeåterförening och erbjuda goda möjligheter att komma till för arbete och studier. Uppbyggandet av EU:s dyra och omänskliga gränsövervakningssystem måste hejdas och fler lagliga vägar in i EU och måste öppnas. vill att alla migranter ska omfattas av de mänskliga rättigheterna. vill stärka insatserna för nyanlända. Det är viktigt att den som kommer ny till får en bra start genom att samhället tillgodoser vars och ens individuella behov och tar tillvara deras unika potential. Vi vill att nyanlända tidigare ska få kontakt med skola och vård samt möjlighet att söka jobb. 8.3Arbete mot rasism och diskriminering anser att det behövs större satsningar för att motverka rasism och främlingsfientlighet i samhället. Det är viktigt att arbeta långsiktigt och förebyggande och att många olika aktörer i samhället prioriterar frågorna. Skolan är en av de viktigaste arenorna för att motverka rasism. anser att alla lärare ska få en kortare utbildning i mänskliga rättigheter och antirasism. Vi föreslår dessutom att två lärare per skola ska få gå en fördjupningsutbildning. Vi vill också att projekt som i , som arbetar långsiktigt för att motverka extremintolerans inom ramen för skolan, kan spridas till fler kommuner. Vi avsätter resurser inom ramen för de sociala investeringsfonderna till detta. Ett nationellt resurscentrum för normkritisk pedagogik och metoder för att motverka extremintolerans behöver också inrättas. Det behövs också aktiva åtgärder mot diskriminering på arbetsmarknaden och fler aktörer behöver få möjlighet att driva diskrimineringsmål i domstol. Rättsväsendet måste prioritera värdegrundsfrågorna och arbetet mot diskriminering i större utsträckning. En förstärkning av arbetet med validering av utländsk utbildning och arbetslivserfarenhet behövs. På så vis kan nyanlända som har en kvalificerad utbildning få bättre möjligheter att få ett jobb som motsvarar deras kvalifikationer. För att få en mer effektiv arbetsförmedling vill vi också att fler fristående, specialiserade aktörer ska få konkurrera med Arbetsförmedlingen. 8.5Satsning på modersmål och Svenska för invandrare Den som får utveckla sitt modersmål har lättare att lära sig fler språk. tillför resurser till utökad modersmålsundervisning i både förskola och skola. Elever ska kunna få undervisning i till exempel matematik och engelska på sitt modersmål. Vi omfördelar även resurser till Svenska för invandrare (sfi). Mer resurser innebär mindre grupper, fler lärare, kompetensutveckling för lärare och andra insatser som höjer kvaliteten. är ett av världens mest jämställda länder, men har fortfarande långt kvar till verklig jämställdhet. Ett genomsnittligt år mördas 17 kvinnor av en närstående man. Tre fjärdedelar av föräldraledigheten tas ut av kvinnor. Deltid och otrygga anställningar är vanligare bland kvinnor och bara en tredjedel av ledamöterna i bolagsstyrelserna är kvinnor. På ordförandeposterna är siffran 12 procent.16 Unga tjejer gör bättre ifrån sig i skolan än killar, men upplever en stor press både i skolan och privatlivet med självskadebeteende och psykiska sjukdomar som följd. Pojkar däremot misslyckas i större utsträckning i skolan och riskerar att också misslyckas med sociala relationer och hamna utanför samhället. I båda fallen stavas problemet begränsande könsnormer. Det politiska arbetet har stått stilla alldeles för . Kvinnors arbete värderas fortfarande lägre än mäns. Skillnaden i nettoinkomst mellan kvinnor och män har ökat med sedan (M) blev statsminister . Det är en ökning med till männens fördel.17 har kvinnors sjukskrivning ökat . Motsvarande ökning för männen var betydligt mindre, cirka 20 procent.18 Nettoeffekterna av de åtgärder som föreslås och aviseras i regeringens budget för leder dessutom till att mäns inkomster ökar mer än kvinnors inkomster på så väl kort som lång sikt.19 För är jämställdhet i grunden en frihetsfråga. Människors möjligheter att leva sina liv ska inte begränsas av kön eller könsidentitet. En modern och radikal jämställdhetspolitik lägger fokus på mäns och kvinnors lika möjligheter på såväl arbetsmarknaden som i ansvaret för hem och familj. 9.1Politiskt ansvar för minskade löneskillnader Politiskt styrda arbetsgivare, det vill säga stat, kommuner och landsting, måste avsätta resurser för jämställda löner. avsätter resurser för att minska löneskillnaderna mellan män och kvinnor i statlig sektor. Dessutom ger vi i uppdrag att föreslå åtgärder mot strukturella löneskillnader, bland annat att se över om industrins nuvarande norm för lönebildningen är rimlig. 9.2En handlingsplan för jämställda löner Arbetet för jämställda löner är ett ansvar för arbetsmarknadens parter, men politiken måste skapa förutsättningar. Vi vill ta ett initiativ till handlingsplan för jämställda löner i samverkan med de fackliga organisationerna och arbetsgivarna för att få bort könsrelaterade löneskillnader på hela arbetsmarknaden. Lönerna för kvinnodominerade branscher ska uppvärderas utifrån den kunskap, de krav och det ansvar som arbetet kräver. Det behövs också ett långsiktigt arbete för att utveckla fler karriärvägar inom kvinnodominerade yrken och minska den könssegregering som finns på arbetsmarknaden. Lönekartläggningar är ett bra instrument för att upptäcka och åtgärda osakliga löneskillnader mellan könen. Vi vill att regeringen ser till att verkställa beslut om att återgå till den tidigare jämställdhetslagens krav om att arbetsplatser måste upprätta lönekartläggningar . Detta gäller också beslut om att planer för jämställda löner och jämställdhetsarbete ska upprättas på arbetsplatser med fler än tio arbetstagare. 9.4Rimliga arbetsvillkor i kvinnodominerade branscher Det är inte rimligt att kvinnor sliter ut sig inom vård- och omsorgsyrken eller arbetar ofrivilligt deltid. vill öka bemanningen och ge möjlighet till kompetensutveckling inom äldreomsorgen. Vi vill öka människors möjlighet att bestämma över sin arbetstid genom rätt till heltid och rätt till deltid samt införa kraftfulla regler för att stävja missbruket med visstidsanställningar. Därtill behövs även aktiva åtgärder för att fler män ska välja kvinnodominerade utbildningar och yrken. Den könsuppdelade arbetsmarknaden grundläggs när ungdomar väljer utbildning, och redan i gymnasiet är valen mycket könsbundna. Ungdomar behöver stöd i att välja utifrån intresse istället för kön, och vuxna ska få möjlighet att byta spår senare i livet. Vi tillför resurser så att skolorna kan anställa och utbilda studie- och yrkesvägledare och genuspedagoger samt till vuxenutbildningar så att människor får nya livschanser. Vi vill utbilda lärare i normkritisk pedagogik och inrätta ett nationellt centrum för normkritisk pedagogik och motverka extremintolerans. Den skeva fördelningen av föräldraledigheten får stora konsekvenser för mäns aktiva föräldraskap och kvinnors situation på arbetsmarknaden. vill ha en tredelning av föräldraförsäkringen, med en tredjedel åt vardera vårdnadshavaren och en tredjedel som kan överlåtas åt annan närstående. Detta tror vi skulle ge fler närvarande män och sätta barnets rätt till sina föräldrar främst. vill vi avskaffa vårdnadsbidraget och jämställdhetsbonusen. Vi vill införa en gemensam försäkring för både sjukdom och arbetslöshet – ett samlat trygghetssystem som är tydligt och omfattar alla. För att undvika att individer skickas runt mellan olika myndigheter ska trygghetssystemet skötas av en enda myndighet. accepterar inte regeringens försämringar i sjukförsäkringen. Vi vill avskaffa den bortre gränsen, stärka rätten till rehabilitering och införa ett golv i sjukförsäkringen och moderna kvalifikationskrav till a-kassan. Att införa ett golv i sjukförsäkringen får enligt större genomsnittlig effekt för kvinnor som har sjukpenning än män med sjukpenning. till den totala nettoinkomstökningen, tillfaller av dessa kvinnor. 9.8Gör våld i nära relationer till ett folkhälsomål Vi vill se ett mer strukturerat arbete med återkommande uppföljning och rapportering för att förebygga våld i nära relationer. Därför vill vi föra in våld i nära relationer som ett nytt målområde i den nationella folkhälsopolitiken. Se även riksdagsmotion Förnya folkhälsopolitiken och förtydliga ansvaret. 9.9Nationell finansiering för nationella boenden De kvinnojourer som verkar på nationell nivå ska också kunna finansieras nationellt. Även de jourer som verkar på lokalnivå behöver en stabil basfinansiering, och därför behöver kvinnojourernas ekonomiska förutsättningar ses över och stärkas. Vi lägger därför utöver regeringen till länsstyrelserna. För de jourer som till exempel erbjuder telefonrådgivning på flera olika språk och skyddade boenden till hela landet lägger vi extra på . Tabell 3 Vissa riktade jämställdhetsåtgärder Kvinnojourer (nationellt) Villkoren i trygghetsförsäkringarna har försämrats kraftigt. Sedan de nya reglerna i sjukförsäkringen trädde i kraft fullt ut har närmare 90 200 personer kastats ur försäkringen. beräknas ungefär 12 000 ytterligare tvingas ut på grund av de nya tidsgränserna i sjukförsäkringen.20 Regeringen har också drastiskt försämrat arbetslöshetsförsäkringen. Detta har lett till att allt färre har ett skydd om de skulle bli arbetslösa. Endast ungefär var tionde arbetslös får ut av lönen i arbetslöshetsersättning. Detta drabbar särskilt unga och utrikes födda. Endast tre av tio ungdomar i åldrarna 20–är medlemmar i a-kassan, och bara en av tio arbetslös får ersättning från a-kassan. Att regeringen nu får backa och ta bort den differentierade avgiften kommer knappast att lösa de stora problemen i försäkringen eller göra att de nära 500 000 som lämnade försäkringen kommer tillbaka. Allt fler får inte någon ersättning alls. Alla de som har tidsbegränsade och tillfälliga jobb måste kunna bevisa för att de kommer att ha lön framöver. Annars kan inte kassan fastställa någon sjukpenninggrundande inkomst (SGI) och då blir det ingen sjukpenning. vill förhindra att människor kastas ut ur trygghetssystemen utan vare sig rehabilitering eller jobb. har ett eget förslag till lösning, som kombinerar en inkomstförsäkring med en gemensam grundtrygghet åt alla som inte kan arbeta på grund av sjukdom eller arbetslöshet. Vi kallar vårt förslag arbetslivstrygghet. föreslår ett höjt tak i arbetslöshetsförsäkringen. Preliminärt handlar det om höjning av högsta dagpenning . Därefter sänks nivån trappstegsvis . Den slutliga nivån läggs över dagens högsta ersättningsnivå. Sammantaget kan det här innebära en höjd ersättning för en normalinkomsttagare med vid tillfällig arbetslöshet. föreslår också att en allmän grundförsäkring vid sjukdom och arbetslöshet för alla utreds. För att fler ska våga ta steget att lämna en anställning för att starta eget företag gör nu stora satsningar på ökad trygghet för företagare. Det är viktigt inte minst för att fler kvinnor ska välja att starta eget företag. Under företagets uppbyggnadsskede ska egenföretagarna kunna välja sin senaste anställningsinkomst som grund för SGI-beräkningen som använder när ersättning vid sjukfrånvaro beräknas. Dessutom vill vi förlänga uppbyggnadsskedet från 24 . Många företagare kan vittna om att det kan dröja innan man uppnår tillräcklig lönsamhet. Möjligheten att välja sin senaste anställningsinkomst som grund för SGI-beräkningen under verksamhetens första 36 månader bör även gälla fåmansbolag.21 Många småföretagare väljer att redan från start lägga sin verksamhet i ett aktiebolag och denna grupp bör inte missgynnas. Egenföretagare som driver fåmansbolag och väljer att använda sin senaste anställningsinkomst som grund för SGI-beräkningen, ska enligt principen om likabehandling av företagare även ges möjlighet att välja någon av flera olika karenstider, mellan . Förslaget uppskattas kosta . Övriga tre förslag bedöms kostnadsneutrala. Miljonprogrammet är en sammanfattande benämning på den bostads- och byggpolitik som bedrevs –1975 i då cirka 1 000 000 lägenheter och småhus producerades. En stor del av dessa byggnader måste nu rustas upp. Utmaningarna är stora, men kreativiteten och framåtandan som visas på många håll är större. Upprustningen av miljonprogrammets byggnader skapar möjligheter att ta ett helhetsgrepp på hela bostadsområden. Det handlar om att skapa fler mötesplatser men också om mer grundläggande frågor som hur staden eller orten hänger ihop. En mer uttömmande beskrivning av vår politik för miljonprogramsområden hittas i partimotionen För hela orten – politik för upprustning och hållbarhet i miljonprogramsområden. Tabell 4 Särskilda miljonprogramssatsningar i budget för uttryckt i 11.1Rusta upp miljonprogramsområdena och skapa nya jobb För att ge en ordentlig skjuts i upprustning och energieffektivisering föreslår att det befintliga ROT-avdraget utvidgas och energianpassas. Ett energismart ROT-avdrag bör införas för ägare av hyreshus och ska också kunna gå till skollokaler. vill även satsa på gångstråk, cykelbanor och spårvägstrafik för att göra det enklare för människor att röra sig till, från och mellan dessa områden. I samband med den nödvändiga upprustningen finns en unik chans att skapa nya jobb för dem som bor i miljonprogramsområdena. Runt om i landet finns flera positiva exempel på hur detta kan gå till. I och utbildas arbetslösa och anställs i arbetet med upprustningen. vill att dessa exempel ska spridas till andra områden. Vi vill ta ett första steg och tillföra 2 000 platser på branschinriktad jobbutbildning med fokus på just upprustning. Vi vill också satsa på lokala arbetsförmedlingar, exempelvis i miljonprogramsområden. Det stora arbetskraftsbehovet i samband med upprustning kan på så sätt matchas med det stora antalet arbetssökande i dessa områden. 11.2Bra skolor oavsett bostadsområde Alla elever ska få samma chans i den svenska skolan oavsett bakgrund och bostadsområde. Tyvärr är det inte så verkligheten ser ut . Elevernas sociala och ekonomiska förhållanden får allt större betydelse för hur de lyckas i skolan. vill skapa fler vägar till gymnasiekompetens. Vi stödjer inrättande av folkhögskolor i miljonprogramsområden och genom att stärka den kommunala vuxenutbildningen. Lärare måste också ha mandat att sätta in kraftfulla åtgärder i ett tidigt skede när de märker att något barn halkar efter i skolan. En meningsfull fritidssysselsättning är ofta avgörande för ungdomars möjlighet att utvecklas. I vissa stadsdelar och kommuner tillåts träningsanläggningar att förfalla och fritidsgårdar läggs ner. Många ungdomar saknar därmed möjlighet till en sysselsättning när skolan är slut för dagen. anslår medel till en idrottssatsning särskilt riktad mot miljonprogramsområden. Pengarna ska gå till att skapa bra anläggningar och träningsmiljöer, och att utveckla träningsformerna så att fler kan lockas till idrotten. Vi investerar även i en särskild kultursatsning i miljonprogramsområden, för att utveckla teater, slöjd, konst eller kultur- och musikskolor. 11.4Fond för lokala initiativ En central utgångspunkt för satsningar är att främja lokala initiativ snarare än att från nationellt håll detaljstyra resurser. satsar också på en särskild fond från vilken lokala organisationer kan söka finansiering av åtgärder som de själva anser skulle förbättra deras bostadsområden. Avsikten är att lokala ideella föreningar tillsammans med en eller privat aktör, ska kunna ansöka om medel för lokala satsningar. Fondens medel förvaltas av Kommuner och Landsting. vill dessutom satsa på sociala investeringsfonder där medlen exempelvis kan gå till dessa bostadsområden. Familjecentraler är en funktion som växer fram på alltfler ställen i landet.