ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Sf10 · 2013-05-02 00:00:00 — antar regeringens förslag till lag om rätt till lön och annan ersättning för arbete utfört av en utlänning som inte har rätt att vistas i med den ändringen att 5 § får den lydelse som anges i motionen. I regeringens förslag till lag om rätt till lön och annan ersättning för arbete som utförts av en utlänning som inte har rätt att vistas i lyfter regeringen in begreppet minimilön. Av propositionen framgår det att begreppet minimilön ska sammanfalla med begreppet minimilön i utstationeringslagen och därmed ska det tolkas i enlighet med utstationeringsdirektivet. Det råder delade meningar gällande begreppet mellan exempelvis LO och . Det vore olyckligt av flera skäl att föra in minimilönebegreppet i denna lagstiftning, och det är ytterst beklagligt att regeringen inte följer utredarens förslag i SOU 2010:63 i denna del: § 5 Vid tvist mellan en arbetsgivare och en utlänning om lön eller annan ersättning enligt anställningsavtalet ska, om inte någon av dem visar annat, 1. den avtalade lönen eller ersättningen anses motsvara den lön eller ersättning som följer av ett tillämpbart svenskt kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen, och 2. utlänningen anses ha utfört tre månaders heltidsarbete. I enlighet med direktivet är det fullt möjligt som utredaren föreslår att låta lönen och ersättningen vara i enlighet med ett tillämpligt svenskt kollektivavtal. tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté med uppdraget att utvärdera om tillämpningen av lex fungerar så att skyddet för utstationerade arbetstagares grundläggande arbets- och anställningsvillkor kan säkerställas. Bakgrunden är att fattade beslut om två tillkännagivanden om att regeringen ska utreda lex och . ansåg att regeringen skyndsamt skulle tillsätta en utredning om lex med anledning av dom i Laval-målet 2007 som resulterade i förändringar i det svenska regelverket, lex . Förändringarna handlar om rätten att ta till fackliga stridsåtgärder om villkoren för arbetstagare som är utstationerade i . menar att oron för att de svenska kollektivavtalen inte kan hävdas och värnas på den svenska arbetsmarknaden med den nuvarande lagstiftningen är befogad. Dessutom ansåg att regeringen behövde ta nya politiska initiativ på EU-nivå när det gäller utstationeringsdirektivets skyddsregler för att säkerställa att utstationeringsdirektivets regler tolkas som ett golv för löne- och anställningsvillkor och inte som ett tak. Uppdraget ska redovisas . Tilläggas ska att lex så sent som fått kritik från . Det är , som består av oberoende juridiska experter, som kommit fram till att lex strider mot kärnkonventioner om förenings- och förhandlingsrätt. Mot bakgrund av det som anförts anser jag att bör besluta i enlighet med vad som följer av utredarens förslag i SOU 2010:63 gällande 5 § 1. Därför bör tillkännage för regeringen som sin mening att 5 § 1 bör lyda enligt följande: den avtalade lönen eller ersättningen anses motsvara den lön eller ersättning som följer av ett tillämpbart svenskt kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen.
mot · H002Sf13 · 2013-05-08 00:00:00 — avslår regeringens förslag i de delar det avser överflyttning av vissa utlänningsärenden till den ordinarie migrationsprocessen. Jag anser att en utlänning som har dömts för brott och som följd av detta ska utvisas, ska utvisas fortast möjligt. kan dessa individer överklaga utvisningen i Migrationsdomstolen och senare i Migrationsöverdomstolen. Detta är tidskrävande, och genom att överföra vissa utlänningsärenden till tilläggs ytterligare ett steg i processen. Även om ska yttra sig till domstolen så kommer det sannolikt fortfarande ta tid att genomföra domstolsprocessen. beslut kan dessutom överklagas till gällande domstolar. I enlighet med juridiska fakulteten vid menar jag att detta förslag leder till en mer komplicerad och utdragen process . är generellt för en mer restriktiv och strängare kriminalpolitik. Vi anser att kriminalpolitiken ska gynna brottsoffret och inte brottslingen. Det är inte rimligt att en brottsling som döms till fängelsestraff kan få vänta med verkställigheten av detta straff om en ansökan om nåd skrivs och skickas in. Därför välkomnar jag regeringens förslag angående upphävandet av denna möjlighet.
mot · H002Sf9 · 2013-05-02 00:00:00 — 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med lagförslag om att avkriminalisera papperslösa som försörjer sig genom att arbeta. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med lagförslag om att papperslösa som försörjer sig genom att arbeta ska kunna få skadestånd för kränkande behandling. I proposition 2012/13:125 Genomförande av direktivet om sanktioner mot arbetsgivare föreslår regeringen att arbetsgivare som utnyttjar papperslösa ska kunna ställas till svars för detta oavsett om det skett med eller utan uppsåt. I propositionen föreslår regeringen att dessa arbetsgivare ska kunna bestraffas genom att de 1) får betala en straffavgift, 2) mister rätten till alla offentliga stöd, bidrag och förmåner och 3) får betala tillbaka offentliga stöd, bidrag och förmåner som de fått upp före det att brottet kom till polisens kännedom. I propositionen föreslår regeringen också att de papperslösa ska 1) ha rätt till lön och annan ersättning för utfört arbete och 2) ha rätt till tre månaders lön för heltidsarbete, motsvarande den minimilön som följer av kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen, i de fall arbetsgivare och arbetstagare inte är överens. I propositionen föreslår regeringen vidare att en papperslös som samarbetat med brottsutredande myndigheter och därför fått ett tidsbegränsat uppehållstillstånd brottet utreds ska 1) kunna få ytterligare ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för att underlätta för hen att få ersättning för utfört arbete och 2) ha rätt till vård i samma omfattning som under det tidigare tidsbegränsade uppehållstillståndet och möjlighet att försörja sig genom arbete. Slutligen föreslår regeringen i propositionen att uppdragsgivare och uppdragsgivare i tidigare led vid ett entreprenörsförhållande under vissa förhållanden ska 1) vara subsidiärt ansvariga för lön och annan ersättning till de papperslösa anställda som dessa underentreprenörer har och 2) kunna påföras en särskild avgift. välkomnar propositionens förslag om att arbetsgivare som utnyttjar papperslösa ska kunna straffas för detta. Däremot saknar vi förslag om att avkriminalisera papperslösa som försörjer sig genom att arbeta och om att ge dem rätt till skadestånd för kränkande behandling. Vi menar att arbetsgivarna bör bära hela straffansvaret för själva anställningen. Det skulle förbättra papperslösas möjligheter att kräva löner och arbetsvillkor i enlighet med lagar och avtal och att utnyttja rätten att få skadestånd och ersättning. Regeringen bör återkomma med lagförslag om att avkriminalisera papperslösa som försörjer sig genom att arbeta. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen bör återkomma med lagförslag om att papperslösa som försörjer sig genom att arbeta ska kunna få skadestånd för kränkande behandling. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H002Ub20 · 2013-05-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2012/13:152 Studiemedel i en globaliserad värld tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studiemedelsreglerna för utlandsstuderande. Jag har inget att anföra mot det förtydligande av termer som regeringen föreslår i ändringen av studiestödslagen och användandet av begreppet merkostnadslån. Det verkar rimligt att använda ett och samma begrepp i olika lagar och förordningar. Vad gäller propositionstexten i övrigt så anser jag att införandet av ett enhetligt studiemedelsbelopp över hela världen är rimligt och tycker att en sådan ändring i studiestödslagen är positiv. Jag anser även att regeringens bedömning att studiemedel även vid utlandsstudier i möjligaste mån ska betalas ut är befogad. Jag anser inte att ett merkostnadslån gällande undervisningsavgifter för gymnasiestudier utomlands med ett högsta tak på av prisbasbeloppet är rimligt och motsätter mig därmed detta. Att på gymnasienivå erbjuda statliga lån till undervisningsavgifter när samma undervisning i enligt skollagen ska vara helt avgiftsfri och när det i 15 kap. 18 § står att endast obetydliga avgifter i undantagsfall får tas ut, ter sig mycket märkligt. Hur kan en princip som gäller inom landets gränser anses vara helt obsolet utanför landets gränser? Vi ska också betänka de inte helt obetydliga skulder unga människor drar på sig innan de ens hunnit ut på arbetsmarknaden. Dessa merkostnadslån för undervisningsavgifter blir ännu mer problematiska om regeringens bedömning förverkligas kravet på att studier inom EES ska erbjudas endast om en betydande fördel kan uppnås tas bort. Jag anser därför att detta krav på att studiemedel inte ska beviljas för utlandsstudier om studierna med lika stor fördel kan bedrivas i , ska vara kvar.
mot · H002Fö8 · 2013-06-19 00:00:00 — med anledning av prop. 2012/13:165 Modernare reglering av statsluftfarten begär att regeringen återkommer med förslag på lagstiftning som reglerar ansvarsfrågan vid övningar kopplade till svensk krigsmaterielexport. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av en oberoende tillsyn över militär luftfart och om att Transportstyrelsen bör få ansvar för tillsynen. begär att regeringen återkommer med förslag på lagstiftning med innebörden att endast länder som har samarbetsavtal med kan tillåtas öva i svenskt luftrum. Regeringens proposition Modernare reglering av statsluftfarten behandlar behovet av lagstiftning för militär luftfart och civil luftfart som inte bedrivs i vinstsyfte, såsom kustbevakning och polis. har flera tillbud och olyckor visat på behovet av höjd säkerhet inom den militära luftfarten. genomförs också Natoövningar i svenskt luftrum, men luftfartslagstiftningen har inte anpassats till denna nya verklighet. Ett annat område som inte är tillräckligt reglerat är övningar kopplade till svensk krigsmaterielexport. Sådana situationer kan involvera både svenska civila flygplan och utländska militära flygplan , med risk för civila förluster. Propositionens förslag för hur ska hantera denna brist i lagstiftningen är att luftfartslagen ska fungera som en ramlag och att regeringen i enskilda fall ska kunna meddela särskilda föreskrifter. uppfattning är att det inte räcker med möjligheten att meddela särskilda föreskrifter. Det är viktigt att i förväg veta vad som gäller, exempelvis om civila dödas av utländska militärer i . Regeringen bör återkomma med förslag på mer detaljerad lagstiftning i frågan. Detta bör begära. Regeringen vill ge Försvarsmakten i uppdrag att lämna förslag på hur tillsynen över militär luftfart bör organiseras inom Försvarsmakten. menar i sitt remissvar att det är viktigt med en oberoende inspektion och föreslår därför att Transportstyrelsen ska få ansvar för tillsynen. delar uppfattningen att det är viktigt med en oberoende tillsyn över militär luftfart. Transportstyrelsen bör få ansvar för tillsynen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. är det inte tydligt att det är regeringen som ger tillstånd till utländska militärflygplan att använda svensk luftrum. Det vill regeringen förtydliga genom att komplettera luftfartslagen. vill att luftfartslagen ska innehålla ett förbud mot att länder som inte har samarbetsavtal med genomför militärövningar i svenskt luftrum. Regeringen bör återkomma med förslag på lagstiftning med innebörden att endast länder som har samarbetsavtal med kan tillåtas öva i svenskt luftrum. Detta bör begära.
mot · H002K10 · 2013-06-19 00:00:00 — med anledning av framst. 2012/13:RS7 Omställningsstöd för riksdagsledamöter beslutar att de nya reglerna för omställningsstödet ska omfatta alla som blir invalda eller omvalda i riksdagsvalet i enlighet med vad som anförs i motionen. De svenska riksdagsledamöternas inkomstgaranti har varit synnerligen generös. I ett nordiskt perspektiv har utmärkt sig när det gäller ledamöternas inkomstgaranti, även om ledamöternas arvoden är lägre i än i de flesta andra nordiska länder. ser därför positivt på att man nu gjort en utredning kring inkomstgarantin. I utredningsdirektivet, som beslutades vid riksdagsstyrelsens sammanträde står följande: De förslag som kommittén lämnar ska vara utformade så att nya bestämmelser ska kunna tillämpas 2014. Förslag som förändrar inkomstgarantins utformning ska således vara utformade så att de tillämpas på ledamöter som väljs in i vid valet . Skälen för detta är att villkoren för ledamotsuppdraget bör vara kända då ställning tas till en eventuell kandidatur för ett uppdrag som riksdagsledamot. För de ledamöter som inlett uppdraget före valet ska alltså nuvarande bestämmelser i huvudsak tillämpas. anser att de föreslagna bestämmelserna ska tillämpas på ledamöter som väljs in i vid valet , precis som direktivet säger, men anser att detta ska gälla även om en ledamot inlett sitt uppdrag före valet . De villkor som gäller för ledamotsuppdraget bör, precis som direktivet säger, vara kända då ställning tas till en eventuell kandidatur för ett uppdrag som riksdagsledamot. Därför bör givetvis ingen retroaktiv förändring ske. De som är invalda i ska därför lyda under de bestämmelser som gällde vid det senaste valet de tog ställning för sin kandidatur och blev invalda. Men en riksdagsledamot väljs för en period . Därefter måste riksdagsledamoten söka nytt mandat hos väljarna. Då är det rimligt att riksdagsledamoten, precis som andra kandidater, också tar ställning till de villkor som kommer att gälla efter valet. anser att alla som väljer att kandidera och blir invalda eller omvalda i ska lyda under de nya bestämmelserna som gäller efter valet . Det står därmed varje nuvarande riksdagsledamot fritt att välja att inte kandidera och därmed lyda under de bestämmelser som gällde tidigare när riksdagsledamoten blev invald. Detta skulle resultera i att alla som blir invalda eller omvalda i valet lyder under de nya bestämmelserna, vilket också skulle innebära att man snabbare fasar ut tidigare generösa system. har tidigt framfört denna ståndpunkt. I samband med riksdagsstyrelsens beslut om direktiv för utredningen var det enda parti som ifrågasatte att de kommande nya reglerna inte skulle omfatta alla som blir invalda i samband med valet . har fler partier i utredningen anslutit sig till denna linje.
mot · H002K5 · 2013-06-11 00:00:00 — med anledning av prop. 2012/13:153 medfinansiering av statlig sjöfartsinfrastruktur avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter. har den kommunala kompetensen vidgats, vilket innebär att bidrag får lämnas till byggande av väg och järnväg som staten ansvarar för. Då behandlade regeringens proposition 2008/09:21 Kommunala kompetensfrågor m.m. yrkade Socialdemokraterna avslag på de delar som omfattade vidgning av den kommunala kompetensen i dessa delar. I den aktuella propositionen föreslår regeringen att den kommunala kompetensen vidgas ytterligare till att även omfatta möjligheten att lämna bidrag till anläggande av allmänna farleder som staten ansvarar för. framhåller i rapporten av statlig infrastruktur (RIR 2011:28) att den medfinansiering regeringen tillämpat uppvisar klara brister. Bland annat har vissa kommuners och regioners vilja till medfinansiering gjort att mindre samhällsekonomiskt lönsamma projekt fått förtur framför mer samhällsekonomiskt lönsamma. Vi anser att infrastruktursatsningar ska styras utifrån nationella behov på en samhällsekonomiskt rationell grund, inte av enskilda kommuners eller regioners ekonomiska styrka och möjligheter till politisk påtryckning. Det statliga ansvaret för en sammanhållen planering av utbyggnaden av infrastruktur riskerar att påverkas negativt av propositionens förslag. Statens prioriteringar ska inte på det föreslagna sättet kunna påverkas av vilka kommuner som kan skjuta till ett bidrag. Risken finns att frivilligheten för kommunerna att lämna bidrag blir till en frivillighet att skjuta investeringen eller helt avstå från den. Vi yrkar därför avslag på denna utvidgning av de nämnda principiella skälen. kan kommuner lämna bidrag till anläggning av allmänna farleder som staten ansvarar för genom s.k. förskottering. Systemet med förskotteringar har i huvudsak fungerat väl, och vi ser ingen anledning att föreslå lagändringar som påverkar den praxis som vuxit fram kring det systemet. Större farledsinvesteringar i anslutning till viktigare hamnanläggningar förutsätter ofta olika former av investeringar i exempelvis nya väg- och järnvägssträckor m.m. Det är därför angeläget att staten följer upp de lokala investeringarna i bl.a. hamnanläggningar med nödvändiga investeringar i infrastruktur och inte överlåter sitt ansvar till kommuner och landsting. i (S)
mot · H002K6 · 2013-06-26 00:00:00 — med anledning av framst. 2012/13:RS7 Omställningsstöd för riksdagsledamöter tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av en ny finansieringsmodell för omställningsstödet och om att styrelsen ska låta utreda frågan och återkomma till med ett förslag i enlighet med det anförda. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att styrelsen ska återkomma till med ett lagförslag som innebär att den nya ordningen för omställningsstöd ska vara tillämplig på alla ledamöter som väljs in 2014, oavsett om de väljs eller ej. I riksdagsstyrelsens framställning föreslås ett nytt system för stöd till avgångna riksdagsledamöter inför övergången till yrkeslivet. Att gå från en inkomstgaranti till ett omställningsstöd är en riktning som helt delar. har i den kommitté som utredde förslagen till förändringar förespråkat ett system som i så hög utsträckning som möjligt motsvarar det stöd som erbjuds på den övriga arbetsmarknaden och har under arbetets gång förespråkat den finansieringsmodell med avgifter som tillämpas av bland annat det franska parlamentet. I den franska modellen betalar de tjänstgörande ledamöterna i en månatlig avgift till en fond som finansierar ledamöternas omställning i Nationalförsamlingen. En sådan modell motsvarar vad som gäller för övriga yrken på den svenska arbetsmarknaden. För att få a-kasseersättning erfordras att man betalt sin avgift till a-kassan. Det är rimligt att detsamma skulle gälla för ledamöterna i . Ett åtnjutande av omställningsstöd i bör erfordra att man betalt sin avgift. En sådan modell torde öka det svenska folkets förtroende för omställningssystemet och i förlängningen för som institution. Då den av förslagna finansieringsmodellen inte beaktats av kommittén finns inte tillräckligt underlag för att nu genomföra en övergång till denna finansieringsmodell. Riksdagsstyrelsen bör därför låta utreda frågan och återkomma till med ett förslag till finansiering i enlighet med det anförda. Det bör ge riksdagsstyrelsen till känna. ställer sig i huvudsak bakom de förändringar som föreslås i framställningen men menar att dessa bör omfatta samtliga ledamöter som väljs in 2014 oavsett om ledamoten tidigare varit vald till eller väljs . Varje ledamot söker väljarnas mandat för en kommande mandatperiod och villkoren bör vara desamma oavsett om en ledamot tidigare sökt och fått mandat. Tills vidare får den av riksdagsstyrelsen föreslagna övergångsordningen godtas. Riksdagsstyrelsen bör dock ta fram ett lagförslag som innebär att den nya ordningen ska vara tillämplig på alla ledamöter som väljs in 2014, oavsett om de väljs eller ej. Det bör ge riksdagsstyrelsen till känna.
mot · H002K7 · 2013-06-26 00:00:00 — med anledning av framst. 2012/13:RS7 Omställningsstöd för riksdagsledamöter beslutar om ändring i lagen om ekonomiska villkor för ledamöter 13a kap. 1 § sista meningen enligt vad som anförs i motionen. beslutar om ändring i lagen om ekonomiska villkor för ledamöter 13 kap. 1 § sista meningen enligt vad som anförs i motionen. beslutar att 13a kap. 12 § i lagen om ekonomiska villkor för ledamöter tillförs en ny punkt enligt vad som anförs i motionen. Reglerna ska gälla alla som väljs in 2014 Förslagen i propositionen grundar sig på utredning /13:URF1 Omställningsstöd för riksdagsledamöter. I direktiven till denna utredning angavs att de nya bestämmelserna inte ska gälla för de ledamöter som invaldes till . anser att det enda rimliga är att samma regler och villkor gäller för alla som inväljs och vi avslår förslaget att de ledamöter som redan suttit en eller flera mandatperioder ska få förmånligare regler än de som kommer som nyvalda. Vi föreslår att beslutar att det nya kapitlet 13a 1 § sista meningen i lagen om ekonomiska villkor för ledamöter ges följande lydelse: Bestämmelserna i detta kapitel gäller för ledamöter som väljs in i genom valet eller som inträder senare i . Detta bör besluta. Ledamöter som tidigare lämnat Vi tillstyrker i övrigt de förändringar som föreslås för de riksdagsledamöter som har lämnat . föreslår därför att beslutar att 13 kap. 1 § sista meningen i lagen om ekonomiska villkor för ledamöter ges följande lydelse: Bestämmelserna gäller de ledamöter som har lämnat före valet . Detta bör besluta. 12 § Avräkning av andra inkomster I förslaget till vilka inkomster överstigande ett basbelopp som ska minska stödet ingår vanlig lön, pension, livränta och andra inkomster men inte kapitalinkomster. föreslår att kapitalinkomster ska avräknas genom att 13a kap. 12 § i lagen om ekonomiska villkor för ledamöter i uppräkningen tillförs en ny punkt enligt följande: 5. Inkomst av kapital. Detta bör besluta. Amineh Kakabaveh (V)
mot · H002K8 · 2013-06-26 00:00:00 — med anledning av framst. 2012/13:RS7 Omställningsstöd för riksdagsledamöter beslutar att lydelsen i 13 kap. 1 § sista stycket lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter förändras i enlighet med vad som framgår av motionen. beslutar att lydelsen i 13 a kap. 1 § sista stycket lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter ändras i enlighet med vad som framgår av motionen. ställer sig i huvudsak bakom riksdagsstyrelsens förslag till nytt omställningsstöd för riksdagsledamöter. Däremot är uppfattning en annan än styrelsens i fråga om vilka riksdagsledamöter stödet i enlighet med 13 kap. och 13 a kap. ska utbetalas till. uppfattning är att samtliga invalda riksdagsledamöter fr.o.m. valet alltså oaktat om det för den enskilde ledamoten handlar om att bli nyvald eller omvald ska komma att omfattas av alla de villkor för ledamotskap i riksdag som riksdagsstyrelsen föreslår. Valet är en tidpunkt då riksdagsledamöternas förtroende att få representera folket omprövas och vår uppfattning är då att nya villkor kan appliceras även för omvalda ledamöter. Vi anser mot den bakgrunden att 13 kap. om stöd för övergång till förvärvsarbete, inkomstgaranti och efterlevandeskydd i den delen som rör 1 § sista stycket, ska ha följande lydelse: Bestämmelserna gäller de ledamöter som har lämnat före valet . 13 a kap. 1 § sista stycket i riksdagsstyrelsens förslag föreslås ha följande lydelse: Bestämmelserna i detta kapitel gäller för ledamöter som väljs in i genom valet eller som inträder senare i . i (C)