mot · H102T526 · 2013-10-03 00:00:00 — Klimatet och bilen – politik för bilism i ett hållbart samhälle Transportsektorn är långt ifrån att nå både svenska och EU-beslutade klimatmål.1 Det finns en stor klyfta mellan uppsatta klimatmål och den utveckling som väntas av de beslut som tagits . Regeringens nuvarande politik leder till mer tid bakom ratten för allt fler, trots att åtta av tio vill minska sitt bilåkande. Miljardinvesteringar i storskaliga motorvägsprojekt istället för offensiva investeringar i kollektivtrafik är en av orsakerna. Regeringens politik har också lett till en otydlighet och förvirring kring vad som egentligen är en miljöbil. Det är uppenbart att det krävs en ny regering som kan leverera en ny, modern politik som leder till en skarp kursändring för en smartare bilism. Den största potentialen att minska biltrafiken finns i städer och tätorter. Därför fokuserar de grönas politiska styrmedel på att minska bilanvändningen i dessa områden. På landsbygd, framför allt i glesbygd, kommer bilen fortsatt att ha en avgörande roll i människors vardag. Där behöver fokus vara på att få fram energisnåla fordon och ha tillgång till förnybara drivmedel. finns stora möjligheter att minska den enskildes beroende av bil även på landsbygden. Exempelvis genom säkrare gång- och cykelstråk för att kunna ersätta korta bilresor med cykel eller gång och genom bättre möjligheter att åka kollektivt även på landsbygden. För att minska klimatpåverkan från biltrafiken krävs i huvudsak tre övergripande strategier. Det handlar om att (1) minska bilåkandet och skapa ett transportsnålt samhälle, att (2) effektivisera fordonen och att (3) öka andelen förnybara drivmedel. Alla tre strategier behövs för att transportsektorn ska nå sina klimatmål. har de en inbördes hierarki; vi vill i första hand jobba för att minska energianvändningen, både genom effektivisering och genom ett transportsnålt samhälle som leder till ett minskat bilåkande. Det är inte möjligt att ersätta nuvarande användning av fossil bensin och diesel i bilarna med förnybara drivmedel utan effektivisering eller minskat bilåkande. Resurserna räcker helt enkelt inte till. Vi har också identifierat fyra övergripande principer för biodrivmedel, bland annat med krav på klimatnytta och att biologisk mångfald inte ska hotas. tydliggör i underlag till färdplan för ett utan nettoutsläpp av växthusgaser 2050 att det är möjligt att nå en 80-procentig minskning av koldioxidutsläppen från inrikes transporter till 2030. Men tiden är knapp och många beslut som leder rätt måste tas . Uppbyggnaden av ett transportsnålt samhälle och energieffektivisering leder enligt scenario till en minskad energianvändning med för vägtrafiken till 2030 och till 2050. Biltrafiken behöver minska med en femtedel till 2030. Utifrån de tre strategierna har vi identifierat ett flertal politiska åtgärder som behövs för en klimatanpassad bilism. En stor del av dessa rör samhällsplanering för ett transportsnålt samhälle. Andra syftar på att få mer energieffektiva och klimatanpassade fordon, som ett system för bonus–malus, som ger bonus för snåla fordon och avgift för dem som är energislukande. Regeringens miljöbilspolitik är under välförtjänt hårt angrepp. Bilbransch och motorjournalister har förenats i en kritik som enklast sammanfattas med att politikerna krånglar till miljöbilsreglerna, som uttryckte det i en reklamkampanj . Resultatet har också varit en kraftig tillbakagång för försäljning av fordon som kör på förnybara drivmedel. Första halvan av denna motion beskriver läget och problemen. I den andra delen lägger vi fram en rad förslag på åtgärder för att vända utvecklingen i rätt riktning. presenterar klimatmässigt effektiva och långsiktiga lösningar. Med denna politik tar vi ett helhetsgrepp kring en klimatanpassad bilism som tydliggör skillnad mellan transporter i stad och land. Det är en politik som både visar på både behovet av och åtgärder för en samhällsomställning, en modernisering av bilarna i sig och mer förnybara drivmedel. 5Regeringens misslyckade bilpolitik 9 5.1 missar klimatmålen för transporterna9 5.2 sänder otydliga signaler till den som köper eller producerar en bil10 5.3 ger fler och fler fossila miljöbilar10 5.4 ger miljarder till motorvägar i våra städer istället för kollektivtrafik11 5.5 bygger ett samhälle som innebär mer tid bakom ratten11 6.1Resandet med bil idag11 6.3Andel förnybara drivmedel ökar för långsamt12 7.2Bilens roll i ett framtida klimatanpassat samhälle16 8.1Skarpa krav på fordon – Kalifornien16 8.2Lokalt inflytande gav parkeringsfria gator – Vauban, Freiburg17 8.3Samordnad samåkning – Tolg, utanför Växjö17 8.4Resfria möten – Sonera17 9Tre strategier för att nå klimatmålen18 9.1Strategi 1: Att minska bilåkandet genom ett transportsnålt samhälle19 9.2Strategi 2: Att minska energianvändningen20 9.3Strategi 3: Att minska det fossila och ställa om till förnybart21 9.4Fyra principer för biodrivmedel23 9.5Bedömning av potential för bioenergi i Sverige24 10Förslag för mer klimatanpassad biltrafik26 10.1Generella och övergripande styrmedel26 10.1.2Koldioxidskatt som styr mot klimatmålen26 10.1.3Utjämnad energiskatt för bensin och diesel27 10.1.4Krav på att offentliga aktörer ska gå före27 11Att minska bilåkandet genom ett transportsnålt samhälle28 11.1.1Målbild för ett klimatsmart transportsystem28 11.1.2Samhällsplanering för ett transportsnålt samhälle28 11.1.4Reformera systemet med reseavdrag30 11.1.5Delfinansiering av klimatsatsningar enligt Klokt-modellen30 11.1.6Ge sektorsansvar för miljöarbete31 11.2Främst i och mellan städer och tätorter31 11.2.1Kommunala planer för minskad biltrafik31 11.2.2Trängselskatter – inför lokalt självbestämmande31 11.2.3Parkeringspolitik som styr mot minskad klimatpåverkan32 11.2.4Tillåt att ta ut p-avgift på privat mark32 11.2.5Utökad kontroll och skärpning av förmånsbeskattning av p-platser32 11.2.7Parkeringsnormer som klimatredskap på nivå33 11.2.8Parkeringsplats ska inte kunna subventioneras via hyran33 11.2.9Möjlighet att prioritera bebyggelse i kollektivtrafikstråk i tätortsnära landsbygd33 11.2.10Miljözoner även för personbilar34 11.2.11Statliga satsningar på klimatsmarta alternativ till bilen34 11.2.12Reformpaket för fler bilpooler35 11.2.13Sänkta hastigheter på vägarna36 11.3Främst i landsbygd/glesbygd37 11.3.2Förbättra möjligheterna att cykla på landsbygden37 11.3.3Underlätta för distansarbete genom bredbandsutbyggnad38 11.3.4Förbättra möjligheterna för samåkning38 12.1.1Skärpta krav på EU-nivå38 12.1.2Stopp för försäljning av fossilbilar39 12.2.2Koldioxidrelaterad förmånsbeskattning av bilar samt höjd drivmedelsförmån40 12.3.1Krav på system för hastighetsefterlevnad i alla nya fordon40 13Att minska det fossila och ställa om till förnybart41 13.1.1En sammanhållen strategi för förnybara råvaror41 13.2.1Stöd till förnybara drivmedel41 13.2.2Metanreduceringsstöd och statlig lånegaranti för biogasproduktion43 13.3.1Klokt-stöd som delfinansiering för infrastruktur för förnybart43 13.4.1Skattebefrielse för höginblandade biodrivmedel44 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett klimatpolitiskt ramverk.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en höjning av koldioxidskatten.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en höjning av energiskatten på diesel så att bensin och diesel har samma energibeskattning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla förvaltningsmyndigheter under regeringen ska ha resepolicyer med mål om minskad användning av privat bil i tjänst och krav på regelbunden uppföljning.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att länsstyrelserna bör ges en starkare roll för samordning av samhälls- och transportplanering mellan kommuner.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska kompletteras med en skrivning i portalparagrafen som gör det tydligt att denna lag ska tillämpas så att de nationella miljökvalitetsmålen bäst kan tillgodoses.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommuner ska göra trafikkonsekvensbeskrivningar för detaljplaner som kan ha stor påverkan på trafikens utveckling.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett kunskapsprogram om samhällsplanering och miljömålen med syfte att stärka kunskaperna om hur lokal eller regional samhällsplanering kan bidra till att miljömålen nås.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett femårigt moratorium för nybyggnation av externa köpcentrum bör införas parallellt med en ändring av lagstiftningen så att utvecklingen av handelsetableringar blir långsiktigt hållbar.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett färdmedelsneutralt och avståndsbaserat system för reseavdrag.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre kontroll av användningen av reseavdraget med syfte att minska fusket.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett stöd enligt den s.k. Klokt-modellen för lokala klimatinvesteringar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att åter ska få sektorsansvar för att jobba med miljöfrågor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör omfördela pengar i den nationella planen till förmån för åtgärder som påverkar transportbehovet (steg 1- och steg 2-åtgärder enligt fyrstegsprincipen). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett obligatoriskt krav på stadsmiljöplan för minskad biltrafik för större kommuner, i likhet med den franska utformningen. begär att regeringen lägger fram ett lagförslag med innebörden att regional/lokal nivå ska kunna ta beslut om trängselskattesystemet och användningen av dess intäkter.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommuner ska ges möjlighet att ta ut en avgift av fastighetsägare för parkering, enligt brittisk eller australisk modell. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökad kontroll och skärpning av förmånsbeskattning av fri parkeringsplats.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagen bör omformuleras så att det blir tydligt att kommunerna får tillämpa marknadsanpassade och miljöstyrande p-avgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör förtydligas så att det blir tydligt att p-normerna ska användas inte bara för att ordna den lokala trafiksituationen utan också för att bidra till att miljökvalitetsmålen och de trafikpolitiska målen nås.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kostnaden för boendeparkering inte ska kunna subventioneras via hyran, utan ska tas ut som en avgift av användarna.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ändras så att de kommuner som så önskar ska kunna begränsa nytillkommande bebyggelse med hänvisning till tillgång på kollektivtrafik.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra för kommuner att införa miljözoner där användningen av personbilar och lätta lastbilar med höga hälsovådliga utsläpp regleras, liksom miljözoner där endast avgasfria och lågbullrande fordon tillåts. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en satsning på klimatsmarta transporter på utöver regeringens budget , inklusive investeringar i och ökat underhåll av järnväg, statlig delfinansiering av spårväg och tunnelbana samt cykelsatsning. begär att regeringen ställer klimatkrav på statlig finansiering och medfinansiering av infrastruktur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör agera så att en kommun får möjlighet att reservera parkering för en bilpool även på gatumark. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge lämpliga myndigheter i uppdrag att se hur de skulle kunna upphandla en extern bilpoolsleverantör för myndighetens behov av biltransporter , med möjlighet för allmänheten att nyttja bilpoolen , och helger.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att köp av bilpoolstjänst bör betraktas som en transporttjänst med 6 procents moms, i likhet med kollektivtrafik och taxi.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att revidera hastighetssystemet med fokus på att minska energianvändningen och klimatpåverkan, i ett första steg genom att sänka bashastigheten i tätort /h. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en särskild pott på för regionala banor 2014–2025. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bygga cykelbanor i anslutning till två-plus-ett-vägar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten har ett tydligt ansvar för en bredbandsutbyggnad, för att skapa en levande landsbygd och för att kunna minska bilåkandet även i glesbygd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett stöd för att sprida mobilsamåkning till flera ställen runt om i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör driva på för att EU ska skärpa sina utsläppskrav på bilproducenterna.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör driva frågan om ett slutligt datum för när bilar som enbart går på fossila drivmedel kan säljas på EU-nivå, lämpligen med slutår . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skynda på omställningen av den svenska bilparken genom ett s.k. bonus–malus-system, där bilar som släpper ut lite fossil koldioxid får en bonus som bekostas av bilar som släpper ut mycket koldioxid.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fasa ut regeringens fordonsskattebefrielse för miljöbilar i samband med införande av ett bonus–malus-system.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ersätta dagens miljöbilsdefinition med den främsta kategorin/de främsta kategorierna i ett framtida bonus–malus-system.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nytt system för beskattning av förmånsbilar som utgår från bilens koldioxidutsläpp och successiva skärpningar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en värdering av förmånsvärdet för fritt drivmedel till två gånger bränslepriset.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krav på att personbilar har system för hastighetsefterlevnad . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en sammanhållen strategi för förnybara råvaror, som även inkluderar berörda branscher.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av ett stödsystem för industriell framställning av andra generationens biobränsle i form av en sorts prisförsäkring.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omgående införa ett s.k. metanreduceringsstöd.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett särskilt mackstöd för att intensifiera utbyggnaden av infrastruktur för biogasfordon. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i samband med införandet av kvotplikt bör säkerställa biodrivmedlens klimatnytta genom att 1) i första hand ställa krav på att de biodrivmedel som ingår ska ha en klimateffektivitet på (i enlighet med de EU-riktlinjer som träder i kraft först ) eller 2) i andra hand vidhålla kravet på att etanolen ska vara ren (dvs. odenaturerad) fram till EU:s skarpare regler träder i kraft.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höginblandning av hydrerade vegetabiliska oljor (HVO) bör få skattebefrielse, i likhet med andra biodrivmedel.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en konverteringspremie för byte från bensin till etanol-biogas-hybriddrift i personbil.1 1 Yrkandena 1, 12, 34, 36, 38, 42, 44 och 48 hänvisade till MJU. 2 Yrkandena 2, 3, 10, 11, 16, 18, 28, 37, 39, 40 och 47 hänvisade till SkU. 3 Yrkandena 4, 27 och 46 hänvisade till FiU. 4 Yrkandena 5–9 och 20–22 hänvisade till CU. 5 Yrkande 43 hänvisat till NU. Det finns stor anledning att titta närmare på lösningar för en klimatanpassad bilism. Utsläpp från inrikes transporter står för ungefär en tredjedel av totala klimatutsläpp, och av dessa utsläpp står vägtrafiken en dominerande del. Personbilstrafiken står i sin tur för majoriteten av vägtrafikens utsläpp. Minskad klimatpåverkan från biltrafiken är alltså nödvändigt för att vi ska kunna nå ett klimatanpassat samhälle. blir ökande utsläpp från lastbilstrafiken ett allt större problem. Även flygtrafik och sjöfarten står inför stora utmaningar att minska sina utsläpp. I denna motion har vi dock valt att fokusera på klimatutsläpp från personbilar. 5.1 missar klimatmålen för transporterna har tydligt redovisat hur långt transportsektorn är ifrån att nå både svenska och EU-beslutade klimatmål.2 Det finns en stor klyfta mellan uppsatta klimatmål och den utveckling som väntas av de beslut som tagits . Detta illustreras i figur 1. I figuren består det svenska målet av tolkning av regeringens mål om en fossiloberoende fordonsflotta, med en 80-procentig minskning av fossil energi till vägtransporter jämfört med . Med regeringens nuvarande politik kommer utsläppen från transporterna vara fyra-fem gånger större , jämfört med målet om en fossiloberoende fordonsflotta. Figur 1: Transportsektorns koldioxidutsläpp med beslutade åtgärder3 5.2 sänder otydliga signaler till den som köper eller producerar en bil regeringen varit vid makten har den gett otydliga signaler om vilka villkor som gäller för bilar och drivmedel. Styrmedlen har kommit och gått och ändrats över tiden. Målen har varit otydligt formulerade och svåra för företag, industri och konsumenter att förstå. Det gäller till exempel målet om en fossiloberoende fordonsflotta, vars exakta innebörd är oklar. har regeringen tillsatt en utredning som ska definiera målet, som ska presenteras . Det är efter att den långsiktiga prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta beslutades . har regeringen tagit bort flera skarpa krav på koldioxidminskningar från transporterna. Regeringens besked om skatter för biodrivmedel har varit kortsiktiga och levererats alldeles för sent för att skapa den långsiktighet som behövs för den som ska producera eller köpa en bil med bättre miljöprestanda. Regeringens största flaggskepp i detta sammanhang – supermiljöbilspremien – har enbart påverkat på marginalen och missar helt till att styra mot minskade inköp av bilar med störst miljöpåverkan. anser att politiken ska bygga på en grundlig analys för att kunna vara stabil, långsiktig och förutsägbar. Så är det inte . 5.3 ger fler och fler fossila miljöbilar trädde alliansens nya miljöbilsdefinition i kraft. Den är exempel på hur regeringen duckar för att ställa raka krav på att utsläppen från framtidens bilar ska minska. Ett illustrativt exempel är att en jätte-SUV från klassas som miljöbil, trots sina utsläpp av koldioxid per kilometer. Detta beror på att alliansregeringens nya regelverk tillåter tunga bilar att släppa ut mer koldioxid än lätta bilar. En tung, fossilbränsledriven och energislukande bil kan alltså klassas som miljöbil, stick i stäv med alla ambitioner om att sänka utsläppen och göra oss fria från fossila bränslen. Det bestraffar effektivare, bränslesnåla fordon. Och det skapar ännu större förvirring kring vad som egentligen är en miljöbil. som alliansen styrt har andelen bilar som kan köras på etanol eller biogas sjunkit till av de miljöbilar som säljs. Istället gör regeringens politik att de miljöbilar som säljs nu utgörs nästan helt av dieselbilar, som i sin tur bidrar till att luften i flera av våra städer är hälsovådlig och inte klarar miljökvalitetsnormen för kvävedioxid. Det är inte hållbart. Varken för klimatet eller om vi vill ha städer där vi kan andas frisk luft. 5.4 ger miljarder till motorvägar i våra städer istället för kollektivtrafik Dagens infrastrukturplanering är inkonsekvent och bygger på motstridiga antaganden och målsättningar. Lönsamheten för många vägar bygger exempelvis på antaganden om trafikvolymer och trafikökningar som är svåra att förena med klimatmålen.5 Ett sådant exempel är Förbifart , ett motorvägsbygge till en kostnad av . Med räntor inräknat landar summan på (beroende på om man räknar i fasta eller löpande priser). Med Förbifart kommer andelen som reser kollektivt att minska och andelen som åker bil att öka i . Trängseln på vägarna kommer att förvärras och klimatutsläppen kommer att öka. Om regeringen bestämde sig för att slopa motorvägsinvesteringar som försvårar möjligheten att nå klimatmålen, skulle stora resurser frigöras för satsningar på kollektivtrafiken. Det blir då en dubbel klimatvinst – genom att stryka projekt som är klimatförstörande och ersätta dem med satsningar på verkliga klimatlösningar. 5.5 bygger ett samhälle som innebär mer tid bakom ratten Miljardinvesteringar i nya motorvägar leder till mer biltrafik, ökad trängsel på vägarna och större klimatpåverkan. Detta gör att allt fler tvingas sitta i bilen , trots att åtta av tio vill minska sitt bilresande, enligt en undersökning från OKQ8. Och detta gör regeringen i storstadsområden där behovet av bilen är minst, i stället för att lägga pengarna på kollektivtrafik och cykel som gör det möjligt för fler att minska sin dagliga användning av bil. färdas den som bor i storstad hälften så mycket i bil jämfört med den som bor i en glesbygdskommun. En storstadsbo färdas i snitt per dag med bil jämfört med för en som bor i glesbygdskommun.6 Men det är inte bara i glesbygd som det åks mycket bil. I förortskommuner till större städer färdas man lika mycket i bil som i en glesbygdskommun. Resandet med bil påverkas också av hur tillgång till närservice ser ut. Tyvärr håller den nära tillgängligheten till viktiga funktioner i vardagen, som livsmedelsbutik, skola och vårdcentral, på att försämras.7 Detta påverkar indirekt förutsättningarna för att gå och cykla. Utsläppen av växthusgaser från vägtrafiken minskade med som ett resultat av energieffektivare personbilar, ökad andel biobränslen och minskad trafik.8 Utsläppen från den samlade vägtrafiken är fortfarande större än vad de var 1990, inkluderas klimatpåverkan för produktion och distribution av bränslen blir siffran . En stor del av klimatvinsterna med effektivisering och ökad andel förnybara drivmedel har ätits upp av en ökad vägtrafik . Framför allt har lastbilstrafiken ökat. Om vägtrafiken hade varit oförändrad skulle det ha inneburit att utsläppen skulle ha minskat istället för som ökat . Personbilarnas utsläpp har sammantaget minskat trots att trafiken har ökat . Förklaringen är att effekten av energieffektivisering och ökad andel förnybar energi har varit större än effekten av den ökande trafiken. Hade personbilstrafiken varit oförändrad hade dess klimatpåverkande utsläpp minskat . Det är en positiv utveckling att koldioxidutsläppen från vägtrafiken minskat något . Men det går för långsamt. Och för att trenden ska hålla i sig krävs politiska beslut. 6.3Andel förnybara drivmedel ökar för långsamt Andelen förnybar energi inom vägtransportsektorn ökar långsamt. ökade andelen biodrivmedel, från 2012.9 I figur 1 nedan illustreras hur stor andel biodrivmedel som användes för vägtransporterna , med specifikation över olika biodrivmedel. De allra största bidragen består av hydrerade växtoljor (HVO) och etanol.