mot · H102Fi319 · 2013-10-04 00:00:00 — I tabell 7 redovisas effekter på nettoinkomst uppdelat på kvinnor och män. Tabell 7 Genomsnittlig förändring i nettoinkomst fördelat på män och kvinnor, i kronor och procent, 2014 Genomsnittlig förändring av nettoinkomst Andel av total förändring Källa: FASIT (2011), STAR-urvalet. Som framgår i tabellen beräknas en större del av nettoinkomsterna, , tillfalla kvinnor. Effekter fördelade på ålder I tabell 8 har resultaten fördelats i åldersgrupper. De grupper som tjänar mest på förslag till reformerna är personer , vilket beror på höjningen av grundavdraget för pensionärer. Tabell 8 Finansiella effekter för individer, fördelade efter ålder, av i rapporten analyserade förändringar och förslag, Andel av hela förändringen 19–29 år 30–44 år 45–64 år 65–79 år Källa: FASIT (2011) STAR-urvalet. I tabell 9 nedan har landets primärkommuner delats in i nio grupper enligt Svenska Kommunförbundets kommungruppsindelning. Tabell 9 Förändrad nettoinkomst per decil av förslag i jämförelse med gällande regler, ekonomi, kommungruppsindelning Genomsnittlig förändring av nettoinkomsten, kronor Genomsnittlig förändring av nettoinkomsten i procent % av antal personer och med inkomst > 0 Övr kommuner >25 000 inv Övr kommuner 12 500–25 000 inv Övr kommuner <12 500 inv Källa: FASIT (2011) STAR-urvalet. Som framgår av tabell 9 är utfallet relativt jämnt fördelat mellan olika kommuntyper. Dock tycks storstadskommuner och förortskommuner få en relativt lägre nettoinkomstökning än det totala genomsnittet i landet. Tabellen nedan beskriver effekter på det finansiella sparandet av budgetförslaget. I jämförelse med regeringens budgetförslag innebär förslag till statsbudget samma finansiella sparande i offentlig sektor som i propositionen. Den offentliga sektorns finanser (MP) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i offentlig sektor Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Nedan redovisas förslag till utgiftsramar. Avvikelse från regeringen (MP) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Regeringen föreslog i budgetpropositionen för att utgiftstaken skulle fastställas till för och . föreslog ett utgiftstak som var högre 2014 och högre . I årets budgetproposition föreslår regeringen att utgiftstaket på tekniska justeringar höjs till 2014 och 2015. I enlighet med fjolårets budgetförslag så föreslår att utgiftstaken är högre än regeringens förslag och högre . föreslår därmed att utgiftstaket för staten fastställs till , 2015. Vi föreslår också att utgiftstaket fastställs till . föreslår ett högre utgiftstak än staten på grund av att vi sammantaget föreslår högre skatteintäkter och högre utgifter än regeringen. Utgiftstak för staten (MP) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen 25Utgifter fördelade på utgiftsområde Avvikelse från regeringen (MP) Åtgärder för nationella minoriteter Levande sjöar och vattendrag Överförs till UO4 ny integritetsskyddsmyndighet Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Nytt anslag komp slopad nedsättning unga KPI effekter CO2 skatt Jämställda löner i staten För snabbare handläggning av ärenden Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Särskild utredningsmyndighet för polisers brott Utbildning mäns våld mot kvinnor Kunkapsförstärkning hatbrott och rasism, s.k ordningspolis It-satsning för en modernare polis En bättre arbetsmiljö; handledning till poliser m.m. Stöd lokalt utvecklingsarbete; boende och polis Utbildning mäns våld mot kvinnor Utbildning mäns våld mot kvinnor Samarbete Kriminalvården och kvinnojourer Stöd frivilligorganisationer inom kriminalvården Stöd kommuner försöksverksamhet kontakgr brottsoffer Ombud för barn i vårdnadstvister Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Avgifter till internationella organisationer Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Klimatdiplomati för perioden –2018 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Anskaffning av materiel och anläggningar Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Nej till regeringens höjda anslag Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Arbete med cyberhot och it-säkerhet Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Minskad avräkn för utgifter ej godkända enl DAC-reglerna Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bidrag till folkhälsa och sjukvård Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Inspektionen för vård och omsorg Stöd till tortyr och krigsskadade Pilotprojekt akademisk specialisttjänstgöring för sjuksköterskor Vidareutveckling av center för glesbygdsmedicin, nationellt center of excellence Förlängd fri tandvård från 21 år Incitament för läkares specialisering i psykiatri Utvecklingsmedel till UMO, ungdomsmottagning på nätet Utökat statsbidrag till ideella organisationer som bedriver frivilligt arbete inom det sociala området Utvecklingsmedel till BO, kontrakt för barns rätt till elevhälsovård , direkt möjlighet till anmälan för barn och unga i psykiatrin Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Bättre sjukpenning: ersättning Golv sjukpenning motsvarande golv i a-kassa (/dag) Effekter till följd av höjd a-kassa Slopat sjuklöneansvar för företag upp till tio anställda + schablonersättning för sjuklön företag 11–49 anställda Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Underhållsstöd höjs med /mån Takbeloppet i bostadsbidraget höjs med Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Nej till satsning utanförskapsområden, flyttas t UO 16 Organisationer som jobbar med HBTQ Projekt och verksamhetsbidrag mot näthat Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Höjt tak i a-kassan, , dag 101–200, dag 201–300, dag 300– Stimulans sommarjobb 15–17-åringar subvention Nya jobb/yrkesintroduktion Tillägg student med barn, /barn 1–, 3–5 år Studiemdel pga ökat antal platser, högskola,folkhögskola, komvux m.m. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskningsinformation Bidrag till frivilligorg. Sfi-satsning flyttat fr UO13 Lärlingsutbildning 1 000 pl Lärarlyftet (behörighet) Nationellt centrum med inriktning på normkritisk, antirasistisk pedagogik för skolan Stimulansbidrag barnomsorg obekväm arbetstid Fler platser yrkeshögskola, 2 000 platser Ökat antal lärarledda timmar Fler platser på universitet Nej till studieavgift för utländska studenter 1 000 platser på läkarutbildningen (fullt utbyggt) Kompletterande finansiering för läkarutbildningen Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Ersättningar och bidrag till konstnärer Fördubblat anslag till utställningsersättningar Fristäder för hotade författare Kultur i förorten, del av miljonprogamsatsning Nationell kulturstrategi för barn och unga Bild, form och design Musik-, dans- och teaterallianserna Höjning av biblioteksersättningen till Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Stöd gällande utveckling i strandnära lägen Fonden för fukt- och mögelskador Stöd till fristående konsumentorg. Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Åtgärder för havs- och vattenmiljö Skydd av värdefull natur för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Flyttas till UO23 anslag 1:8 för djupskyddsforskning Planeringsstöd för vindkraft m.m. Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Medelstora och mindre järnvägsprojekt Pott för regionala banor Godspott satsning på järnväg, sjöfart m.m. i närtid Drift och underhåll järnväg Kompensation för nej till höjda banavgifter Ökning trafikavtal öronmärkt för järnväg Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Bidrag till veterinär fältverksamhet Ersättningar för viltskador m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Inrättande av djuretisk ombudsman 3R-center för alternativ till djurförsök Institutens strategiska kompetensmedel m.m. Underlätta samverkan mellan skola och näringsliv Demo.- och pilotanl. Program minska oljeanv. Riskkapital sådd- och komm.fas Stöd till unga som vill starta företag Utveckling och samordning ekoturism Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Komvux, 5 000 platser Yrkesvux, 1 000 platser Fonden för lokala initiativ Kompensation slopad nedsättning unga Kompensation höjd energiskatt diesel Avräkning statsbidrag p.g.a höjd a-kassa Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen I tabellen nedan redovisas beräkningen av statsbudgetens inkomster redovisat på inkomsttitlar till följd av förslag. Beräkning av statsbudgetens inkomster Avvikelse från regeringen (MP) Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på alkohol och tobak Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Övriga inkomster (kassamässigt) Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Per (MP) Det strukturella sparandet ökade, se BP 2012 s. 193–194. Se BP 2013. För en jämförelse mellan andra prognosmakare, se till exempel budgetmotion . (2012). SCB (2013). Företagarna, arbetsgivaravgifter skapar jobb och nya företag, 2012. , Sjuklöneansvaret drabbar småföretagarna hårt, 2010. Läs mer om detta i kapitlen om utbildning och välfärd. IFAU: Jobb- och utvecklingsgarantin – vilka deltar, vad gör de och vart leder det?, Rapport 2013:12. Då utrikesflyg och sjöfart inte inkluderas. , , Underlag till Färdplan 2050, 2012:224, s. 23. Figuren kommer ursprungligen från till Färdplan 2050. Nivån är tolkning av målet om fossiloberoende fordonsflotta där analys visar att det går att minska vägtrafikens användning av fossila bränslen till 2030, jämfört med . Denna variant av figur kommer från dragning på Klimatforum, , . i järnvägsinvesteringar, för järnvägsunderhåll, för spårväg och tunnelbana samt för cykelsatsning perioden –2025. Barns upplevelser av skolan – levnadsförhållanden rapport 125, 2012. Lathund om jämställdhet, SCB, 2012. (2013). (2013). Nya sjukpenningtalet – samtliga åldersgrupper, och kön. Regeringens proposition 2013/14:1 s. 53. (2013). AB eller ekonomisk förening i vilka max fyra delägare tillsammans äger av företagets röster. Uppgifter från statistik om barn och unga, bygger på över ekonomiskt bistånd. I termen glesbygdsmedicin innefattas sjukvård för den totala glesbygdsbefolkningen. Det handlar om omsorg men också om prevention och akutsjukvård. Det salutogena perspektivet fokuserar på vilka faktorer som orsakar och vidmakthåller hälsa mer än vad som orsakar sjukdom enligt . Den fördelningseffekt som redovisas i tabell 2 avser den direkta förändringen av förslag på individernas nettoinkomster i jämförelse med gällande regler. Ett positivt tecken innebär att nettoinkomsten ökar medan det motsatta gäller vid ett negativt tecken. Nettoinkomsten definieras som individens bruttoinkomst reducerad med slutlig skatt. Vidare redovisas även effekterna av de hushållsanknutna transfereringarna.