mot · H102N358 · 2013-10-03 00:00:00 — Det tilltagande globala konkurrenstrycket tvingar att snabbt ställa om till innovationsdriven och hållbar tillväxt. Det andra gör billigare och ibland bättre måste vi möta med högre kunskapsinnehåll, resurseffektivare produktion samt en produktion av varor och tjänster som utgår från våra samhällsutmaningar. Detta ställer krav på ett helhetstänkande och en strategisk näringspolitik. näringspolitik återfinns såväl på flera utgiftsområden som på statsbudgetens inkomstsida. Här redogör vi för våra näringspolitiska förslag under utgiftsområde 24. anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2014 för utgiftsområde 24 Näringsliv Avvikelse från regeringen (V) Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Institutens strategiska kompetensmedel m.m. geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling har i flera omgångar haft olika bransch- och samverkansprogram tillsammans med näringslivet och andra aktörer. driver , tillsammans med och Formas, särskilda Strategiska innovationsområden. Vi föreslår att de strategiska innovationsområdena ska inriktas mot följande tre övergripande samhällsutmaningar: (i) Klimatutmaningen (miljö och energi), (ii) Den växande åldrande befolkningen (hälsa och sjukvård) och (iii) Globaliseringen (konkurrenskraftig produktion, råvarutillgång). Delprojekt inom ramen för det sistnämnda området bör utgöras av samverkansprogram för gruvnäringen, mjukvaruindustrin och turistnäringen. Vi anslår för detta ändamål. 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel m.m. vill stärka industriforskningsinstitutens verksamhet, särskilt med inriktning mot miljöteknik och innovation. Deras arbete med demonstrationsanläggningar och testbäddar bör utvecklas. Därför förstärker vi statens finansiering av industriforskningsinstituten, via , med . För ett dynamiskt näringsliv är en väl fungerande kapitalförsörjning av avgörande betydelse. Vi vill konsolidera de statliga insatserna på området genom att , och Inlandsinnovation förs ihop till en ny organisation med uppgift att stimulera kapitalförsörjningen i de riktigt tidiga faserna. Regeringen bör få i uppdrag att utreda formerna för en sådan sammanslagning. Innan en sådan konsolidering har skett föreslår vi att får ökade resurser för att tillhandahålla kapital i de tidiga faserna. Vi anslår för detta ändamål. På landsbygden kommer generationsväxlingen att leda till stora problem om inget görs för att underlätta för företagare att överföra sina verksamheter till unga entreprenörer. har fått i uppdrag att informera och ge företag rådgivning angående generationsväxling. har fattat ett bra beslut i frågan, men behöver en förstärkning för ändamålet framöver för att kunna fokusera särskilt på denna fråga. Vi anslår därför 10 miljoner konor till för detta ändamål. Klimatförändringarna som följer av utsläppen av koldioxid m.m. är vår tids största utmaning. För många privata aktörer är emellertid investeringar i miljö- och energiteknik för kapitalkrävande och riskabelt. Därtill är det privata riskkapitalet inriktat på snabb avkastning, vilket ofta inte är möjligt inom miljötekniken där tidshorisonten är lång. har också det privata riskkapitalet flytt miljötekniksektorn i . Det finns således behov av marknadskompletterande finansiering i detta segment. föreslår därför att avsätts till en miljöteknikfond. Inriktningen ska vara hållbar industriell utveckling med inriktning mot minskad resursanvändning och energiförbrukning. Fokus ska ligga på kommersialisering av forskningsresultat. Innan en konsolidering av de statliga insatserna på kapitalförsörjningsområdet har kommit till stånd föreslår vi att administrerar fonden och att och får i uppdrag att ta fram mer precisa kriterierna för användningen av fonden. Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringen . 1:8 geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. är ett mycket attraktivt land för mineralprospektörer. I är dock ersättning till staten och fastighetsägare mycket liten i en internationell jämförelse. Den uppgår till endast av det beräknade värdet av de som omfattas av koncessionen (dvs. av staten tilldelad rätt att bedriva verksamhet) och som har brutits. föreslår att mineralersättningen höjs från dagens till . Baserat avgiftsunderlag (värdet av koncessionsmaterial) skulle en sådan avgift inbringa . Vårt förslag innebär att vi ändrar fördelningen på mineralersättningen så att går tillbaka till fastighetsägarna och till staten. Det skulle innebära att berörda fastighetsägare får och staten . Inkomsterna från den höjda mineralavgiften ska enligt vårt förslag finansiera en gruvfond för olika typer av investeringar i gruvregionerna. Gruvfonden ska administreras av geologiska undersökning (SGU), som är expertmyndighet för frågor om berg, jord och grundvatten. Inkomsterna från den höjda mineralavgiften ska också finansiera utökade arbetsuppgifter för SGU, vilka vi redogör för i vår motion om gruvnäringen 2013/14:N226. Vi tillför även SGU resurser för att administrera gruvfonden. Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringen . 1:18 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. Detta anslag används i huvudsak till konsulttjänster som syftar till att sälja ut statliga företag. Eftersom vi inte står bakom regeringens utförsäljningsplaner avvisar vi detta anslag. föreslår därför en minskning av anslaget med jämfört med regeringen . För småföretag och medelstora företag som vill växa är exportmarknaden svåråtkomlig. Företagen saknar ofta de verktyg som behövs för att ta sig ut på mässor i utlandet, till enskilda företag och länder. För att åstadkomma detta bör Business (f.d. och Invest in ) verksamhet förstärkas. Möjligheten till ökad aktivitet för de regionala exportrådgivarna måste stärkas över hela landet. Utbildningen av exportsäljare på universitet och högskolor måste förbättras. Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringen . Nytt anslag: Fri programvara Användningen av fri programvara och öppna standarder skulle kunna betyda mycket för omställningen till ett hållbart samhälle. Bland annat kan den typiska användningstiden för hårdvara bli längre, vilket skulle bidra till att minska problemet med elektronikskrot. Framför allt har det stor betydelse för takten i utvecklandet av den mjukvaruberoende miljötekniken och möjligheterna att använda den fritt världen över. Precis som med forskning utvecklas programvara vanligtvis betydligt effektivare i fria och transparenta samarbetsformer. Fri programvara bidrar också till att bryta mjukvarujättarnas makt och öka it-kompetensen. En ökad kompetens hos privatpersoner, myndigheter och företag ökar möjligheten att använda fria program. Därmed ökar också möjligheten att välja bort de företag som har så gott som monopol på mjukvara till datorer. Vi vill införa en svensk motsvarighet till nationella kompetenscenter för fri programvara. Det centret hjälper såväl den offentliga sektorn som företag och andra att gå över till fri programvara, bl.a. i syfte att spara pengar och öka konkurrensen i mjukvarubranschen. För detta ändamål anslår vi .