ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Fö1 · 2013-12-04 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:38 Dammsäkerhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att dammanläggningar i dammsäkerhetsklass A ska klassas som skyddsobjekt och omfattas av säkerhetsskyddslagen. Det är välkommet att regeringen lägger ett förslag om att ta ett samlat grepp kring regleringen av säkerheten kring olika dammar. De skadeverkningar som skulle bli följden vid olika typer av dammhaverier är av sådan art att det egentligen är mer märkligt att det inte har skett i denna form tidigare. Med detta sagt så finns det ändå vissa uppseendeväckande svagheter med förslaget. En sådan svaghet är utformningen av bedömningen av vilka dammar som ska anses utgöra skyddsobjekt respektive falla under säkerhetsskyddslagen. Flera tunga remissinstanser, liksom SOU 2012:46, har på denna punkt uppmanat regeringen att redan från början klargöra vilka dammar som ska vara aktuella för en sådan klassificering för att därigenom minska risken för oklarheter rörande enskilda dammars status. Det är enligt vår mening en svaghet i lagförslaget att regeringen i stället överlåter bedömningen av detta till de enskilda ägarna av dammanläggningarna, vilket knappast är ägnat att ge frågan en snabb och enhetlig lösning. Snarare kan man misstänka att man i och med denna utformning av lagen skapar en situation där respektive dammanläggnings ägare har incitament för att inte göra bedömningen att den enskilda dammen ska ses som skyddsobjekt eftersom man kan befara att detta skulle föra med sig utökade krav på säkerhet kring dammen i fråga och därmed vidhängande extra kostnader. För att undvika detta så menar vi i likhet med Säkerhetspolisen och statens egen utredning att regeringen redan nu ska klargöra att dammanläggningar i dammsäkerhetsklass A ska klassas som skyddsobjekt samt att ägarföretagen för dessa dammanläggningar ska omfattas av säkerhetsskyddslagens krav i aktuella delar.
mot · H102K11 · 2013-12-10 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:46 Regionalt utvecklingsansvar i , och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska omfattas av lagen om regionalt utvecklingsansvar och därmed ta över det regionala utvecklingsansvaret i länet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med en helhetslösning i frågan. i har ansökt om att få bilda regionkommun. Alla partier i och en överväldigande majoritet i länets alla kommuner är överens om behovet av att genomföra detta . Det finns således en mycket stor politisk enighet bakom ansökan om att bilda regionkommun. Regeringen kommer under detta att komma med förslaget att de landsting där ansvarsfördelningen redan har överlämnats från staten till ett regionalt politiskt organ, s.k. samverkansorgan, ska få ta över det regionala utvecklingsansvaret i länet. har inte fått sin ansökning beviljad och får därmed inte ta över det regionala utvecklingsansvaret. När de folkvalda med en bred förankring i söker ett utökat ansvar för länets utveckling, får man nej av regeringen utan närmare motivering. Regeringen har klargjort att man inte vill bilda regionkommuner om det inte finns ett brett stöd för en sådan förändring. I uppfyller man de krav som regeringen ställer, både genom bred politisk uppslutning av partierna i och i länets kommuner, som står bakom ansökan om att bilda regionkommun. Vi anser att det bör vara folkvalda församlingar som ska ha ansvaret för att leda och samordna det regionala utvecklingsarbetet. Det skapar en bättre demokratisk förankring och ger ett starkare mandat att kraftfullt och effektivt driva det regionala tillväxtarbetet. Det är svårt att förstå varför regeringen – utan närmare förklaring – överger sin tidigare inställning , som då delades av en enhällig riksdag. Därmed överger man också den överenskommelse som partierna i regeringen träffade i regionfrågan om att stödja regioninitiativ som kommer underifrån. har ett starkt un-derifrånperspektiv. För oss i handlar regionkommun om att skapa bättre förutsättningar för jobb, tillväxt och lokal utveckling. Vi vill att får de nödvändiga instrumenten för detta på basis av att vi faktiskt uppfyller de kriterier som regeringen fastslagit.
mot · H102K12 · 2013-12-11 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:46 Regionalt utvecklingsansvar i , och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återkomma med en helhetslösning av regionfrågan. i har ansökt om att få bilda regionkommun. Alla partier, utom , i är överens om behovet av att genomföra detta . Samtliga kommuner i har ställt sig bakom ansökan. Det finns därför en mycket stor och bred politisk enighet bakom ansökan om att bilda regionkommun. Regeringen har i proposition 2013/14:46 Regionalt utvecklingsansvar i , och , lagt fram till att de landsting där ansvarsfördelningen redan har överlämnats från staten till ett regionalt politiskt organ, ett s.k. samverkansorgan, ska få ta över det regionala utvecklingsansvaret i länet. har inte fått sin ansökan beviljad och får därmed inte ta över det regionala utvecklingsansvaret. När de folkvalda med en bred förankring i söker ett utökat ansvar för länets utveckling, får man nej av regeringen utan närmare motivering. Detta innebär att det inte blir likvärdiga förutsättningar för olika läns regionala utvecklingsarbete. Regeringen har klargjort att man inte vill bilda regionkommuner om det inte finns ett brett stöd för en sådan förändring. uppfyller de krav som regeringen ställer, eftersom endast avvisar förslaget. Det är en bred politisk uppslutning av partierna i , och länets kommuner står bakom ansökan om att bilda regionkommun. Enligt vår mening är det otillfredsställande att ansökan inte heller har remissbehandlats. Vi är övertygade om att det kommer att framgå tydligt i ett remissförfarande att uppfyller alla kriterier för att få ansökan godkänd. Vi anser att det bör vara folkvalda församlingar som ska ha ansvaret för att leda och samordna det regionala utvecklingsarbetet. Det skapar en bättre demokratisk förankring och ger ett starkare mandat att kraftfullt och effektivt driva det regionala tillväxtarbetet. Det är svårt att förstå varför regeringen – utan närmare förklaring – överger sin tidigare inställning , som då delades av en enhällig riksdag. Därmed överger man också den överenskommelse som partierna i regeringen träffade i regionfrågan om att stödja regioninitiativ som kommer underifrån. har ett starkt underifrånperspektiv. För oss i handlar regionkommun om att skapa bättre förutsättningar för jobb, tillväxt och lokal utveckling. Vi vill att får de nödvändiga instrumenten och därmed likvärdiga förutsättningar som de delar av som har eller nu får införa regionkommuner, detta grundat på att vi faktiskt uppfyller de kriterier som regeringen fastslagit. Det är rimligt att regeringen tar ett helhetsansvar och ger likvärdiga förutsättningar för det regionala utvecklingsarbetet i hela .
mot · H102K5 · 2013-12-04 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:47 Några ändringar på tryck- och yttrandefrihetens område tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen att den del av förslaget som innebär att det territoriella tillämpningsområdet för tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen inskränks genom att det i grundlagarna anges att en skrift eller teknisk upptagning inte ska anses utgiven i enbart på den grunden att den skickas härifrån till mottagare i utlandet, bör belysss ytterligare i enlighet med vad som anges i motionen. I regeringens proposition föreslås en ändring i lagstiftningen som innebär att det territoriella tillämpningsområdet för tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen inskränks genom att det i grundlagarna anges att en skrift eller teknisk upptagning inte ska anses utgiven i enbart på den grunden att den skickas härifrån till mottagare i utlandet. Mot bakgrund av de remissvar som har inkommit med anledning av betänkande anser vi att det inte kan anses vara tillräckligt utrett vilka konsekvenser detta förslag kan innebära. och () har i sina remissyttranden befarat att detta kan medföra att tvingas att lämna bistånd trots att ingripandet skulle strida mot grundläggande demokratiska rättigheter. Vi delar remissinstansernas invändning om att det inte kan anses helt klarlagt om ändringen kan innebära att till t.ex. med stöd av den föreslagna lagstiftningen kan tvingas till internationellt rättsligt bistånd till ett land som vill ingripa straffrättsligt på en grund som vi anser strider mot grundläggande demokratiska rättigheter. Vi menar att det bör ytterligare klarläggas vad det får för konsekvenser när tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen inte gäller utan allmän lag träder in. Denna osäkerhet bör belysas ytterligare under den fortsatta behandlingen i innan ett förslag om ändring i grundlagarna beslutas av . i (S)
mot · H102K6 · 2013-12-05 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:48 Proportionell fördelning av mandat och förhandsanmälan av partier i val tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förändrade valkretsar ska gälla fr.o.m. . Vi stöder förslaget om ändringarna av valkretsarna i . Däremot anser vi att det ska gälla från och inte från . Detta beroende på att partierna ska omorganisera sin verksamhet utifrån de nya valkretsarna inför ordinarie val 2018. Ett eventuellt omval kommer att ske med de nya valkretsarna med allt vad det innebär i otydligheter och administrativa problem. Partiorganisationerna kommer att vara mitt i en omställningsprocess –2017.
mot · H102K7 · 2013-12-11 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:48 Proportionell fördelning av mandat och förhandsanmälan av partier i val tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag som innebär att mandaten i kommunfullmäktige i samtliga kommuner ska fördelas mellan partier som fått av rösterna i respektive kommun. delar regeringens uppfattning om att det finns ett behov av att bättre kunna säkerställa att mandaten i , och kommunfullmäktige fördelas proportionellt så att fördelningen av mandaten speglar hur väljarna faktiskt har röstat. välkomnar förslaget om att införa ett kommunproportionellt valsystem, men anser att spärren för såväl valkretsindelade kommuner som icke valkretsindelade kommuner ska vara . Vår utgångspunkt är att valsystemet ska vara proportionellt och utformat så att varje röst i princip tillmäts lika värde. För att uppnå ett så proportionellt valresultat som möjligt bör spärrnivån vara lågt satt och lika för alla kommuner, oavhängigt om kommunen är valkretsindelad eller inte. Vi anser att en spärr på är en rimlig nivå och leder till högst proportionalitet avseende fullmäktiges sammansättning sett till valresultat. Därigenom värnas även möjligheten för mindre partier att vinna representation i kommunfullmäktige. Om spärrnivån är lika för alla kommuner kan respektive kommun utifrån sin egen organisation, geografi och tradition m.m. själv få besluta om en eventuell valkretsindelning. Regeringen bör återkomma till med ett förslag som innebär att mandaten i kommunfullmäktige i samtliga kommuner ska fördelas mellan partier som fått av rösterna i respektive kommun. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)
mot · H102Sf6 · 2013-12-03 00:00:00 — med anledning av skr. 2013/14:45 om bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd till pensionärer – når förmånerna fram? tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda grundskyddet i pensionssystemet. Som en följd av granskning av tilläggsförmånerna för ålderspensionärer aviserar regeringen i skrivelse 2013/14:45 om bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd till pensionärer – når förmånerna fram? att den tänker ge i uppdrag att undersöka hur många som inte får bostadstillägg och/eller äldreförsörjningsstöd trots att de är berättigade till det, samt göra en bedömning av hur informationen till dessa grupper ska förbättras. Regeringen tillbakavisar rekommendation att utreda tilläggsförmånerna och garantipensionen, som tillsammans utgör grundskyddet i det allmänna pensionssystemet. har i en motion från den allmänna motionstiden föreslagit att det ska tillsättas en parlamentarisk utredning med uppdrag att skapa ett nytt, rättvist och stabilt pensionssystem. Att allt större ansvar och allt större risker läggs på individen har gjort att pensionssystemet inte bara bevarar ojämlikheter utan förstärker dem. Principen att hela livsinkomsten påverkar pensionen innebär att den genomsnittliga pensionen är lägre för kvinnor än för män eftersom kvinnor har lägre förvärvsfrekvens, större andel deltidsarbete, högre sjukfrånvaro, längre föräldraledighet, lägre löner m.m. Av den anledningen är det fyra gånger fler kvinnor än män som får garantipension och kvinnor får fyra gånger mer i bostadstillägg. Det är därför hälften av alla ålderspensionärer som är kvinnor lever under fattigdomsgränsen och det är därför kvinnor endast får av mäns pension. Mot bakgrund av ojämställdheten bland de fattigaste pensionärerna anser vi det motiverat att göra en särskild utredning av grundskyddet i pensionssystemet, precis som har föreslagit. Det bör analyseras hur garantipensionen fungerar tillsammans med tilläggsförmånerna och om detta grundskydd är ändamålsenligt i förhållande till de kostnader som olika grupper av äldre har. Utredningen ska utifrån denna analys lämna förslag till förbättringar som innebär att färre pensionärer tvingas leva under fattigdomsgränsen och att de ekonomiska klyftorna bland äldre minskar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H102Sf8 · 2013-12-04 00:00:00 — med anledning av skr. 2013/14:45 om bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd till pensionärer – når förmånerna fram? tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av grundskyddet i pensionssystemet. När presenterade sin rapport om Bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd till pensionärer – når förmånerna fram? konstaterades två viktiga slutsatser. För det första råder en informationsbrist gällande förmånerna som enligt har resulterat i ett stort mörkertal. Många pensionärer går miste om förmåner som skulle kunna förbättra deras levnadsstandard avsevärt. För de med låg inkomst skulle ett tillskott på exempelvis runt i bostadstillägg göra stor skillnad. Jag ser mycket positivt på regeringens beslut att låta undersöka mörkertalet samt bedöma vilka förbättringar i informationen som behöver göras. Däremot ser jag negativt på regeringens ovilja att följa andra rekommendation, en översyn av grundskyddet som helhet. Som sverigedemokrat vill jag värna om de äldres trygghet, även den ekonomiska. I vår senaste höstbudget satsade vi på höjda garantipensioner, sänkt skatt på pension samt kraftfulla förbättringar inom äldreomsorgen. I slutsatser står det att läsa att det kan vara motiverat för regeringen att se över utformningen av hela det grundskydd som gäller för ålderspensionärer. Garantipensionen är den viktigaste pensionstryggheten vi har, och precis som regeringen påpekar betalas den ut automatiskt efter . Därav kan det vara befogat att systemmässigt endast se över tilläggsskydden. Däremot poängterar att bostadstillägget täcker en allt mindre del av bostadskostnaden . Av den anledningen ser jag det i termer av utbetalningsnivåer nödvändigt att se över garantipensionen med syfte att förbättra situationen för de sämst ställda pensionärerna. Detta vill jag att ger regeringen till känna.
mot · H102U7 · 2013-12-16 00:00:00 — med anledning av skr. 2013/14:50 om i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hörsamma rekommendationer. samarbete med de andra arktiska staterna genom är mycket viktigt i då områdets strategiska betydelse ökar och klimatförändringarna får stora konsekvenser. Vi menar att det behövs ytterligare samarbete kring olika konkreta frågor, vilket vi redogör för i vår utrikespolitiska kommittémotion En rättvis värld är möjlig. har granskat det svenska arbetet i . skriver i sin granskning i – effektivt utbyte av medlemskapet? (RiR 2013:9) att inte får ett i alla avseenden effektivt utbyte av medlemskapet i . Den skriver vidare att regeringen inte har efterkommit önskan om löpande information angående arbetet i och ordförandeskapet för rådet. Utöver detta kritiserar bl.a. också regeringen för bristande transparens i prioriteringarna för klimatarbetet i rådet och att regeringen inte har skapat förutsättningar för att implementera rådets rekommendationer i . avslutar sin granskning med dessa rekommendationer till regeringen: Regeringen bör säkerställa att prioriteringarna för arbetet i är transparenta. Regeringen bör säkerställa att rekommendationer från bedöms, prioriteras mellan och i relevanta fall implementeras i . Regeringen bör tydliggöra för myndigheterna var ansvaret för en sådan process ligger. Regeringen bör ge regelbunden information om verksamheten i , i enlighet med vad har efterfrågat. Vi socialdemokrater har tidigare motionerat i med en uppmaning till regeringen att lämna en årlig skrivelse om verksamheten på regeringssidan inom Arktis- och Barentssamarbetena. En av kritiska punkter pekar just på den bristande informationen till under det svenska ordförandeskapet. Vi socialdemokrater menar att de arktiska frågorna växer i betydelse och att det därför är viktigt att regeringen och tillsammans kan lägga mer kraft på dessa frågor. Regeringen tycks inte ha samma inställning; ett exempel utgörs av det faktum att regeringens strategi för ordförandeskapet inte passerade . Vi finner att granskning och rekommendationer ger ytterligare stöd för vårt tidigare krav på ökad redovisning till om regeringens arbete med de arktiska frågorna. Andra viktiga frågor som berörs i kritik handlar om hur regeringen kan förbättra sitt sätt att tydliggöra ansvarsfördelningen och arbetet med att implementera rådets rekommendationer. UD:s samordningsansvar utgör ett klent svar på kritik och regeringen bör ta till sig rekommendationerna från .