ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102T459 · 2013-10-02 00:00:00 — Investeringspott för marknadsdrivna anpassningar av infrastrukturen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att inrätta en särskild investeringspott för marknadsdrivna anpassningar av infrastrukturen. Tillväxt och hög sysselsättning är nödvändiga förutsättningar för att den svenska välfärden skall kunna bibehållas och utvecklas. En väl utbyggd infrastruktur som är anpassad efter marknadens villkor och behov utgör en central faktor i skapandet av denna tillväxt. Statens satsningar på infrastrukturen och i synnerhet järnvägsnätet har dock alltför länge och i alltför hög utsträckning präglats av byråkratisk stelbenthet, brist på flexibilitet och brist på marknadshänsyn. Ett belysande exempel på detta är de mångåriga turerna kring den så kallade Bergsåkerstriangeln, där staten med snabba och i sammanhanget relativt blygsamma investeringar i infrastrukturen hade kunnat fungera som en katalysator för stora investeringar och sysselsättningsskapande verksamheter från det privata näringslivet, men istället har ärendet dragits i långbänk. I en värld där marknaden blir alltmer global och där företagens investeringsfönster blir allt mindre måste det finnas utrymme för snabba, flexibla och marknadsanpassade infrastruktursatsningar för att vi som samhälle inte skall gå miste om möjligheter till tillväxt och sysselsättningsskapande investeringar. För att åstadkomma detta har flera tunga aktörer såsom , Näringslivets Transportråd, Transportgruppen, m.fl. föreslagit ett inrättande av en särskild investeringspott för marknadsdrivna anpassningar av infrastrukturen i syfte att kunna möta snabba förändringar i näringslivets transportbehov. Vi anser att bör ge regeringen i uppdrag att möjligt utreda möjligheterna att inrätta en sådan investeringspott.
mot · H102T460 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppdra åt att se över möjligheten att utöka utbudet på uppkörningstider för B-körkortstagare i stora städer så som . I råder det stor brist på uppkörningstider för körkort t.o.m. september månad. är dessutom den tid som de flesta sommarlediga ungdomar och studenter utnyttjar för att ta körkort. Körkort är som bekant ofta nyckeln till att få jobb och den chansen går förlorad med dessa långa väntetider. Många studenter passar på att ta körkortet under ledigheten från studier, och bristen på uppkörningstider gör det svårt för våra ungdomar att ta körkort . Den låga tillgängligheten på förarprovsexaminatorer i länet leder till att många ungdomar och studenter missar chansen att utnyttja sommarmånaderna för att ta körkort. Det är nästan omöjligt att få en ny tid för uppkörning i . Den senaste statistiken från visar på att sommarmånaderna fortsättningsvis – trots förbättringar – inte nått upp till målet om 20 dagars väntetid, med andra ord en hel månad. Regeringen bör uppdra åt att tillse att målen som satts för verksamheten i fråga om väntetider på uppkörning efterlevs, vilket kommer leda till ökad tillgänglighet på uppkörningstider juni–september. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102T462 · 2013-10-03 00:00:00 — Färjetrafiken mellan och fastlandet är en del av den nationella infrastrukturen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anslaget för Gotlandstrafiken flyttas från området Trafikavtal till området Väghållning. Staten kan inte fortsätta se färjetrafiken till och från som olönsam interregional kollektivtrafik. Färjetrafiken är inte ett komplement till andra färdmedel utan en del av det nationella trafiksystemet. Finansieringen av färjetrafiken ska ses som en del av den nationella infrastrukturen. Färjetrafiken är det enda alternativet för godstransporter och för större delen av de resande till och från . Det är landsväg till fastlandet och måste ses som en del i den nationella infrastrukturen och infrastrukturplaneringen. Denna synpunkt har vid många tillfällen tidigare framförts, senast i samband med den nationella infrastrukturplaneringen. Synsättet har ett starkt stöd genom Trafikanalys rapport och styrning av anslaget till trafikavtal, Rapport 2012:5, som gjorts på regeringens uppdrag. Trafikanalys föreslår att Gotlandstrafiken bör ses som en ersättning för en fast förbindelse och metodmässigt hanteras som andra infrastrukturfrågor. Man menar att färjetrafiken ger möjlighet att resa med bil och är förutsättning för effektiva godstransporter. Trafikanalys anser att Gotlandstrafiken bör behandlas i linje med övriga insatser för att stärka infrastruktur, i den meningen att Gotlandstrafiken fungerar som en ersättning för en broförbindelse. Som en konsekvens föreslår man att anslaget flyttas från upphandlad trafik, för att hanteras mer som andra infrastrukturfrågor. Man föreslår att anslaget förs över till anslaget 1.1 Väghållning, då anslagsramen är betydligt större och skulle kunna hantera eventuella kostnadsförändringar i Gotlandstrafiken. i (S)
mot · H102T463 · 2013-10-03 00:00:00 — Färjetrafiken till och från tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om färjetrafiken till och från . Färjetrafiken är avgörande för utveckling och tillväxt. Färjetrafiken är landsväg till fastlandet, vilket innebär att det är enda alternativet för godstransporter och för större delen av de resande till och från . Grundläggande för en positiv utveckling av är tillgång till en bastrafik som finns med resa på två fastlandshamnar och konkurrenskraftig överfartshastighet. Nuvarande trafiksystem har lett till en positiv regional utveckling på många områden. Trafiksystemet har också inneburit en kraftig ökning av både transporterat gods och antal passagerare. Gotlänningarna har fördubblat sitt resande sedan det blev möjligt med snabba förbindelser med moderna färjor och bekväma avgångs- och ankomsttider. För näringsliv och invånare är fortsatt god tillgänglighet till avgörande. Det är även i fortsättningen nödvändigt med snabba överfarter året runt och att det finns tillräcklig kapacitet i tonnaget. Ska besöksnäringen kunna utvecklas, måste fler resenärer rymmas . Snabba färjor och en anpassad tidtabell är en förutsättning för en stor del av produktionen på , som behöver en så lång produktionsdag som möjligt och snabba överfarter som är anpassade till fastlandets infrastruktur och logistik. Snabba överfarter är också en förutsättning för en turtäthet med rimliga avgångs- och ankomsttider. ska bindas samman med övriga i ett transportsystem som gör det enkelt att leva och bo på . Trafiksystemen ska inrymma utvecklingsmöjligheter, möta de säsongsrelaterade resandeökningar som präglar trafiken och ha långsiktigt stabila förutsättningar. Trafiken till och från ska vara snabb, säker och kostnadseffektiv. Resor till respektive , med en rimlig vistelsetid i land, måste vara möjliga. Trafiken måste bedrivas på ett kostnadseffektivt sätt, som innebär att biljett- och fraktpriset hålls på en rimlig nivå. Det är viktigt att hitta en lösning som minskar miljöbelastningen och främjar kontinuerlig energieffektivisering. En fungerande färjetrafik är avgörande för utveckling. i (S)
mot · H102T464 · 2013-10-03 00:00:00 — Reservhamn för färjetrafiken mellan och fastlandet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för en reservhamn på för färjetrafiken. hamn är den enda hamn som kan användas för färjetrafiken till och från . När Gotlandsfärjorna på grund av oväder inte kan lägga till i hamnen finns inget alternativ. En fartygsolycka eller båtolycka (då segel- och motorbåtstrafiken är stor) skulle täppa till hamninloppet i eller om hamnen skulle bli obrukbar på grund av ett oljeutsläpp, skulle det få stora konsekvenser för tillgänglighet. Kan man inte använda hamn får vi inte hit fordon och gods. På samma sätt drabbas även den gotländska näringen som exporterar varor och livsmedel från ön. är klart i behov av en reservhamn. Frågan om reservhamn finns i ett reglerat hamnavtal där det står att Kappelshamn utgör reservhamn för Gotlandstrafiken. Men dagens Gotlandsfärjor har blivit större och därmed vuxit ur hamnen i . Något nytt avtal har inte upprättats. Region föreslår att den upprustade hamnen i kan bli öns nya reservhamn. Hamnen i har det djup som dagens färjor måste ha. Men i kan bilarna inte köra på och av då det saknas en färjeklack där man kan lägga avkörningsrampen och en förtöjningsanordning som håller de långa fartygen på plats. Det finns såväl från som från regeringen uttalat att staten har ett ansvar för att det finns fungerande transporter till och från och i detta skall inte ges sämre förutsättningar än övriga landet. Med detta bör det ligga i statens intresse att det på finns en väl fungerande reservhamn i det fall hamn sätts ur funktion. Frågan bör lösas inom ramen för ett tilläggsavtal mellan Region och staten.
mot · H102T465 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förändra färdtjänstlagen. I körkortslagen regleras vilka som kan ha körkort. Där anges att man inte får ha personliga eller medicinska hinder från att framföra körkortspliktigt fordon. Denna regel har mer noggrant preciserats i Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om medicinska krav för innehav av körkort m.m. Där stadgas vad gäller epilepsi att om någon haft ett epilepsianfall och fått diagnosen epilepsi så kan denne få körkortstillstånd först efter 12 månaders anfallsfrihet. För yrkesförare gäller strängare regler. av dem som får diagnosen epilepsi blir, efter att medicin provats in, praktiskt taget anfallsfria, eller sannolikheten att få ett anfall är mycket liten. Regelverket är också så konstruerat att skulle någon som innehar körkort få ett anfall, så dras tillståndet in och man kan således få igen det efter 12 månaders anfallsfrihet. Det här innebär att den som får epilepsi blir av med sitt körkort men kan sedan få tillbaka det. I normalfallet ska den som får diagnosen använda sig av kollektiva färdmedel. Det finns ingen anledning för den som fått epilepsi att vara sjukskriven längre än tills man satt in relevant medicinering. I några fall fungerar det inte med kollektivtrafik, t.ex. när det helt enkelt saknas kollektivtrafik eller att det p.g.a. arbetstider inte går att åka kollektivtrafik. I dessa fall kan man få färdtjänst under själva utredningstiden tills man har ställt in medicineringen korrekt. Problemet är att man då inte får tillbaka sitt körkort , och därmed har svårt att ta sig till jobbet. Det går ju med de definitioner som återfinns i färdtjänstlagen inte att hävda att funktionsnedsättningen är varaktig. Vid andra medicinska hinder, t.ex. synskador, är ju funktionsnedsättningen bestående och därmed får man färdtjänst. Att flytta från sin bostad på grund av funktionshinder är heller inte rimligt och skulle inskränka på möjligheten att leva det liv man vill trots sin funktionsnedsättning. Antalet med nydebuterad epilepsi brukar anges till 2 000/år, varav minst hälften är barn, och dessutom är det sannolikt att de flesta bor i områden som är väl kollektivtrafiksförsörjda. Detta handlar om några tiotal individer och inte några hundratals. De flesta andra sjukdomar som tas upp i Transportstyrelsens föreskrifter har oftast den karaktären att det ska göras en bedömning hur sjukdomen inverkar negativt på förutsättningen att inneha körkort, och sannolikt är det så att om detta konstateras så är sjukdomen av så allvarlig art att funktionsnedsättningen får anses bestående. Det är därför angeläget att de som tillfälligt mist sina körkort på grund av sjukdom – om det inte finns möjlighet till kollektivtrafik – beviljas färdtjänst tills man kan återfå sitt körkort. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102T468 · 2013-10-04 00:00:00 — Finansiering av statlig infrastruktur i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen se över förutsättningarna för finansieringen av statlig infrastruktur i . Behovet av investeringar i den nationella infrastrukturen i form av vägar och järnvägar är avsevärt större än resurserna till det. Trots att det är ett nationellt ansvar för staten, deltar kommuner och regioner i finansiering av vissa objekt för att slippa vänta , ibland årtionden, på att angelägna projekt kommer igång. Vanligen sker detta genom investeringar i anslutande vägar och liknande åtgärder. träffade 2009 ett avtal med om medfinansiering av en ny bro på över Sundsvallsfjärden med . Kommunen satsade pengar i ett statligt projekt för att tidigarelägga byggandet av bron. Kommunen ville av miljö- och framkomlighetsskäl styra bort den tunga genomfartstrafiken från stadens centrum. Enligt avtalet skulle en broavgift tas ut av den tunga trafiken som kör över den nya bron. Personbilar skulle vara avgiftsbefriade. har regeringen kommit fram till att en avgift ska tas även för persontrafiken. Detta strider mot det ingångna avtalet och innebär att Sundsvallsborna måste betala bron två gånger, dels genom anslag, dels genom avgifter. Detta är också emot principen att det är staten som ska finansiera utbyggnaden av den nationella infrastrukturen. En avgift för personbilstrafiken kommer att få negativa konsekvenser för miljön i . En undersökning visar att med en avgift kommer 12 000 fordon att använda bron medan 25 000 bilister kommer att fortsätta att köra genom staden. hotas av böter av EU för att man har för dålig luftkvalitet i staden. När staten nu äntligen drar E4:an förbi staden, sker det på ett sätt som innebär att miljöproblemen i kvarstår. Det är inte acceptabelt. Självklart ska staten finansiera hela kostnaden för statlig infrastruktur, också i .
mot · H102T469 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av konsekvenserna för Airport. Regeringen beslutade om fördelning av driftbidrag till icke-statliga flygplatser, där staten inte upphandlar transportpolitiskt motiverad flygtrafik. I fanns två icke-statliga flygplatser, Airport och Airport, vilka inkluderas i beslutet om tilldelning av medel till regionala transportplan –2025. Det gör däremot inte Airport, som övergick till kommunalt ägande. Boende och näringslivet i är beroende av sina tre flygplatser. Flyget är vid många tillfällen den enda realistiska möjligheten att resa mellan länets olika delar och /beroende på den undermåliga standarden på järnvägen. Tågresorna är inget alternativ på grund av oregelbunden trafik och att restiderna har förlängts. För länets exportföretag har snabba och pålitliga förbindelser med huvudstaden och marknader ute i världen genom mycket stor betydelse. Sysselsättningen i hela , exempelvis utveckling av turismen, är starkt beroende av bra flygförbindelser. Regeringens beslut om fördelning av driftbidrag till icke-statliga flygplatser försvårar möjligheten att ha flygtrafik på alla tre flygplatserna, så länge beslutet inte inkluderar Airport. För länet skulle detta medföra omfattande negativa konsekvenser. Därför borde Airport kunna bedriva verksamhet med samma förutsättningar som andra ickestatliga flygplatser. Regeringen bör göra en översyn av konsekvenserna för Airport av att flygplatsen inte ingår i underlaget för beräkning av medelstilldelningen i länstrafikplanerna.
mot · H102T470 · 2013-10-03 00:00:00 — Registreringsskyltar på motorcyklar och ägaransvar vid hastighetsöverträdelse tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om registreringsskyltar på motorcyklar och ägaransvar vid hastighetsöverträdelse. Det finns omkring 300 000 motorcyklar i , som är ute i trafiken främst . Många motorcyklister är utsatta för olyckor. Enligt Transportstyrelsen omkom 37 motorcyklister , 2011 och 2012 och därutöver skadas fler . Anledningen till olyckorna är att många kör i mycket höga hastigheter. Vid dödsolyckor har mer än var tredje kört över gällande hastighetsgräns. De vanligaste olyckorna är singelolyckor eller krock med en vänstersvängande bil, eftersom bilförare har svårt att hinna upptäcka en motorcyklist som kommer i extrem hastighet. För att kunna förebygga olyckor har polisen därför bestämt att skärpa övervakningen av motorcykeltrafiken. Det är framför allt de som kör i mycket höga hastigheter som kommer på olika sätt att bevakas. Ett problem i sammanhanget är att motorcyklar saknar registreringsskyltar fram, vilket omöjliggör identifiering av motorcykel för hastighetskameror. Det går inte heller att identifiera föraren, då man kan gömma sig bakom visiret i hjälmen. För att minska antalet motorcykelolyckor på våra vägar är det angeläget att dämpa hastigheterna. Att motorcyklar ska ha registreringsskylt fram och att motorcykelns ägare blir ansvarig för hastighetsöverträdelsen – något som tillämpas i flera europeiska länder – skulle därför kunna förbättra trafiksäkerheten.
mot · H102T471 · 2013-10-03 00:00:00 — Komplett dubbelspår på sträckan –Degerön tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för ett komplett dubbelspår på sträckan –Degerön. Godsstråket genom Bergslagen är hårt utnyttjat och har mycket stor betydelse för godstransporterna från norra till och vidare till kontinenten. På sträckan –Degerön är kapacitetsproblemen påtagliga. Alla tåg som skulle behöva gå på banan får inte plats, utan vissa tåg tvingas köra långa omvägar. Konsekvenserna av kapacitetsbristen blir förlängda transporttider samt att kapaciteten försämras även på de banor dit tågen omdirigeras. Kapacitetsbristen drabbar utöver godstrafiken också persontrafiken. Utbyggnaden av dubbelspår på sträckan –Degerön skulle ha påbörjats , men den har uteblivit på grund av resursbrist. finns objektet visserligen upptaget i regeringens planer men inte som ett komplett dubbelspår efter hela sträckan. Med ett komplett dubbelspår ökar framkomligheten och säkerheten på den berörda sträckan, då nästan samtliga plankorsningar kan tas bort. Det minskar risken för att människor skadas eller dödas. Också risken för andra typer av järnvägsolyckor minskar om tåg med farligt gods kan omdirigeras exempelvis från ett stråk genom centrala till godsstråket genom Bergslagen. Även miljöskälen talar för pålitliga och effektiva järnvägstransporter, varför det finns goda skäl för att överväga ett komplett dubbelspår på sträckan –Degerön.
mot · H102T472 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bötesbeloppen för trafikförseelser delvis ska baseras på den bötfälldes inkomst.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett pricksystem för körkortsinnehavare där tre trafikförseelser leder till indraget körkort. 1 Yrkande 1 hänvisat till JuU. har vi fasta bötesbelopp för trafikförseelser som att överträda hastighetsbegränsning, köra mot rött, omkörning i kurva med skymd sikt med mera. Detta innebär i praktiken att straffet är avsevärt mindre kännbart för välbeställda än för mindre bemedlade. En förare med mycket god ekonomi upplever därför inte bötesbeloppet som något annat än ett mindre irritationsmoment, vilket inte alltid avskräcker från att bryta mot trafikreglerna. Av den anledningen bör bötesbeloppet vara beroende av trafiksyndarens inkomst, vilket gäller i bland annat . Dock bör bötesbeloppens lägsta nivå inte avvika nämnvärt från dagens nivåer. Detta borde kunna införas i genom att dagsböter utdöms för fortkörning och annat likvärdigt risktagande, precis som för rattfylleri, och regeringen bör återkomma till med ett sådant förslag. Enligt vissa studier är ökad risk för indraget körkort ett än mer effektivt sätt att motivera förare att följa trafikregler. Därför bör ett pricksystem för körkortet införas, där ett trafikbrott leder till böter och en prick i körkortet. Efter två trafikbrott skickas ett varningsbrev till körkortsinnehavaren där vederbörande informeras om att den tredje pricken innebär att körkortet dras in. En prick i ett körkort bör försvinna . Liknande system finns i flera europeiska länder och enligt utvärderingar märks en mätbar effekt i form av minskat antal dödsfall i trafiken. Detta system bör införas även i . Det ovan anförda bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102T473 · 2013-10-03 00:00:00 — Regler och lagstiftning vid övergångsställen med cykel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trafiksäkerhet för cyklister. På motorförare ställs höga krav på trafikvett utifrån utbildningar. Det är en skyldighet för en bilförare att veta vilka regler som faktiskt gäller. När det kommer nya regler så är det ofta kort inlärningstid för bilförare och ett måste att följa. I många kommuner runt om i så sker det satsningar på att fler och fler ska cykla istället för att ta bilen. Det görs investeringar i cykelbanor, cykelställ, skyltning och på vissa ställen till och med garage för cyklar. När dessa satsningar sker runt om i landet så måste också kravet skärpas på cyklisterna att de ska följa de regler som finns. När flera olika transportsätt blandas på gatorna så är trafikvett ytterst viktigt. Ett problem som ofta uppstår är att cyklister korsar övergångsställen för gångare utan att visa företräde för de motorfordon som har företräde. Detta skapar en stor mängd olyckor som är helt onödiga. När stora myndigheter som gör insatser för att öka cyklandet så är det viktigt att det görs klart exakt vad som gäller för cyklister. Om allt fler cyklar i trafiken så behövs tydligare regler, speciellt vid övergångsställen. Därför bör det utredas hur vi ska öka trafiksäkerheten för cyklister. finns det ingenting i lagstiftningen som säger att det är ett lagbrott att cykla ut på ett övergångsställe framför en bil, vilket är mycket olyckligt. Allt för många cyklister tar för självklart att de likt gående har rätt att cykla på övergångsstället.
mot · H102T474 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillämpningen av färdtjänstreglerna. Färdtjänsttillstånd ska, enligt lagen, ges till funktionshindrade personer som har väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand eller resa med allmänna kommunikationsmedel. Vidare föreskrivs i lagen att tillstånd till färdtjänst i skälig omfattning får förenas med föreskrifter om hur många resor tillståndet omfattar. Lagen fastslår däremot inte vilken typ av resor som kan företas med färdtjänst. I förarbetena till lagen om färdtjänst har regeringen anfört att möjligheten att begränsa antalet resor inte bör utnyttjas för nödvändiga resor såsom resor till och från arbetet. Eftersom kommunerna är ansvariga för anordnandet och tillståndsgivningen av färdtjänst är det upp till dem att tillämpa lagen. Lagens utformning är sådan att den enskilde har rätt att överklaga kommunens beslut och få sin sak prövad i domstol. Det har kommit till vår kännedom att kommunerna tolkar och utfärdar färdtjänstreglerna olika. En del får avslag i sin färdtjänstansökan med hänvisning till att det går att åka kollektivtrafik trots att det kanske inte alls passar och tillgänglighet. Vi menar att personer med sjukdomar/handikapp ska ges möjlighet till färdtjänst för arbetsresor även där kollektivtrafik inte finns tillgänglig och sjukdomen/handikappet inte medger att man får köra egen bil.