mot · H102Ub430 · 2013-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning behöver ett starkt utbildningsväsende som präglas av öppna dörrar. de gröna kan inte acceptera en utveckling där skolresultaten sjunker, segregationen ökar och där lärarna inte har tid att undervisa. lärare och elever riskerar att få betala priset för förändringar som genomdrivits snabbt, med otillräcklig finansiering och med svag förankring i skolprofessionen. Detta har lett till att regeringen tvingats backa från sina reformer. En bra utbildningspolitik leder till att lärare får förutsättningar att ge varje elev det stöd han eller hon behöver – inte som , då utbildningspolitiken leder till att lärare stressar för att hinna med en allt högre arbetsbelastning. Tiden för undervisning och för mötet mellan lärare och elev har vid makten blivit allt mer knapp. Det finns inga genvägar i utbildningspolitiken. För att stärka skolans möjligheter att möta varje elev som en individ, och ge den ledning och stimulans som han eller hon behöver i sitt lärande, behövs flera insatser på skolområdet. föreslår samlade insatser som möjliggör kompetens- och löneutveckling för lärare. Vi gör också omfattande satsningar för att alla elever ska få bättre förutsättningar att nå skolans kunskapsmål, för att på så sätt minska skillnaderna och stärka likvärdigheten. I satsningen ingår bland annat insatser på specialpedagogik, studie- och yrkesvägledning och elevhälsa. Inom politiken för högskola och forskning vill vi se ett nytt fördelningssystem för anslagen till grundutbildningen. behöver kvaliteten öka genom att fler studenter garanteras mer undervisningstid. Forskningsanknytningen i utbildningen behöver stärkas. Regeringen har också aviserat neddragningar på antalet utbildningsplatser i den högre utbildningen. Vi avvisar detta. 5Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning8 5.1En satsning på lärare8 5.1.2Ökade pedagogiska befogenheter – en ordinationsrätt för lärare9 5.2En skola där fler elever når målen9 5.2.1Mer specialpedagogik i skolan10 5.2.3Gör språket till en resurs i lärandet10 5.4.2Utbildning i mänskliga rättigheter13 5.4.3Jämställdhet och normkritik i skolan14 5.5Barnomsorg på obekväm arbetstid14 5.8Stöd till elever med hörselskada15 5.10Validering av utrikes erfarenheter16 5.11Satsningar på högre utbildning – för höjd kvalitet16 5.11.3Studenternas övergång mellan studier och arbete17 5.11.5Nej till avgifter för utomeuropeiska studenter18 5.11.6Fler utbildningsplatser i högre utbildning18 5.11.8Akademisk specialisttjänstgöring för sjuksköterskor19 anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt förslaget i avsnitt 4 i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt skolutvecklingscenter med som huvudman. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en förskolegaranti för plats i förskola såväl efter anmält behov som under tid för inskrivning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 5.8 om att Specialpedagogiska skolmyndigheten ska få i uppdrag att ansvara för likvärdighetsarbete för elever med hörselnedsättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 5.11.1 om behovet av ett nytt resursfördelningssystem för högskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte omfördela anslag baserat på kvalitetsutvärderingar utan i stället använda dessa medel till höjda basanslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 5.11.9 om att flytta ansvaret för polisutbildningen från och till Utbildningsdepartementet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 5.11.10 om åtgärder för att stärka jämställdheten inom ramen för excellenssatsningarna till s.k. strategiska forskningsmiljöer. 1 Yrkande 3 hänvisat till SfU. 2 Yrkande 7 hänvisat till JuU. Tabell 1 Anslagsförslag 2014 för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Avvikelse från regeringen (MP) Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Särskilda insatser inom skolområdet Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet m.m. Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet m.m. Bidrag till svensk undervisning i utlandet Fortbildning av lärare och förskolepersonal Bidrag till vissa studier Utveckling av vuxenutbildning m.m. Statligt stöd till vuxenutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Linnéuniversitetet: Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning konstnärliga högskola: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå konstnärliga högskola: Konstnärlig forskning och forskarutbildning Gymnastik- och : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Gymnastik- och : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och forskarutbildning i : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå i : Konstnärlig forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning Försvarshögskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Försvarshögskolan: Forskning och forskarutbildning Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Särskilda medel till universitet och högskolor Ersättningar för klinisk utbildning och forskning : Forskning och forskningsinformation : Avgifter till internationella organisationer Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer Särskilda utgifter för forskningsändamål Avgift till och Iccrom Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning Bidrag till frivilligorg. Sfi-satsning flyttat fr UO 13 Lärlingsutbildning 1 000 platser Lärarlyftet (behörighet) Nationellt centrum med inriktning på normkritisk, antirasistisk pedagogik för skolan Stimulansbidrag barnomsorg obekväm arbetstid Validering av utrikes erfarenheter Fler platser yrkeshögskola, 2 000 platser Ökat antal lärarledda timmar Fler platser på universitet Nej till studieavgift för utländska studenter 1 000 platser på läkarutbildningen (fullt utbyggt) Kompletterande finansiering för läkarutbildningen 5Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 5.1En satsning på lärare För att skolresultaten ska utvecklas i positiv riktning är det nödvändigt att vi har en välutbildad lärarkår. Därför är det viktigt att skolan förmår attrahera begåvade studenter till läraryrket. För att detta ska lyckas måste läraryrket rymma ökade möjligheter till karriär- och löneutveckling utan att det innebär att läraren behöver överge sin undervisning. Regeringens satsning på karriärvägar i skolväsendet är ett steg i rätt riktning, men reformen har många brister. En satsning av det här slaget måste omfatta hela skolväsendet och innefatta också förskolan och fritidshemmen. Generella insatser, för lärarkåren som helhet, har i regeringens reform uteblivit helt. Ska den svenska skolan lyftas anser vi att varje lärare måste ges bättre utvecklingsmöjligheter och högre lön. Lokala avtal ska säkra att löneutvecklingen följer kompetens- och karriärutvecklingen för lärare. Det ska vara ett krav för att ta del av de medel staten avsätter. satsar i ett första steg mer än regeringen, därefter stegvis mer än regeringen, på lärarnas samlade kompetens- och löneutveckling. har präglats av en kraftig utökning av lärarnas administrativa arbetsuppgifter. Lärarna har att hantera nationella prov, betyg, individuella utvecklingsplaner, åtgärdsprogram, omdömen, rapporter och utvärderingar etc. Dessutom har arbetsuppgifter tillkommit som saknar koppling till det pedagogiska arbetet. En lärare kan behöva använda en del av sin tid till schemaläggning, betygsadministration eller tekniskt underhåll; de kan också behöva rycka in som extra resurs då elever är i behov av samtal eller annat hälsovårdsrelaterat stöd. har kartlagt grundskollärares tidsanvändning. I studien framgår att många lärare upplever att de inte hinner planera sin undervisning i önskvärd omfattning. Lärarna anser att för mycket tid behöver vikas för administration och dokumentation. Studiens deltagande lärare anger också att de önskar mer tid för planering och reflektion. vill satsa på att lärarna får mer tid till undervisning och pedagogisk återkoppling. Minskad administrationsbörda innebär också att lärare får större frihet i sin yrkesutövning. En lärare ska inte digna under en börda av administrativa uppgifter. Lärarna ska huvudsakligen undervisa. Vi möjliggör detta genom satsningar som återfinns under utgiftsområde 25. 5.1.2Ökade pedagogiska befogenheter – en ordinationsrätt för lärare För att alla elever ska nå kunskapsmålen är det viktigt att det sätts in stödåtgärder i rätt tid för de elever som är i behov av det. Såväl skolforskare som skolmyndigheter varnar för att specialpedagogiskt stöd i svenska skolor sätts in alldeles . Detta är sannolikt en av orsakerna till att var femte elev lämnar utan fullständiga betyg. Särskilt stöd behöver ges tidigt och därför behöver lärare ökade befogenheter att styra över vilket stöd som ska ges till elever och hur resursfördelningen på skolan ska se ut. För att lärare och huvudmän ska utbildas i ordinationsrättens tillämpning avsätter vi . 5.2En skola där fler elever når målen vill se en skola som tar tillvara alla barns och ungdomars förmågor och förutsättningar. Skolan ska ge alla elever den ledning och stimulans de behöver i sitt lärande och för sin personliga utveckling. Först då skapas bästa förutsättningar för eleverna att utvecklas utifrån sin fulla potential. Svenska skolan har brister när det gäller att ge alla barn en ärlig chans att nå kunskapsmålen. För att stärka skolans möjligheter att möta varje elev behövs insatser på flera områden. presenterar här flera förslag syftande till att alla elever ska få en ärlig chans att nå skolans mål. 5.2.1Mer specialpedagogik i skolan För elever med särskilda pedagogiska behov ska det i skolan finnas god tillgång till specialpedagogik. Elevernas behov måste identifieras tidigt och stödet måste sättas in . Kännetecknande för framgångsrika skolsystem är att det finns god tillgång till specialpedagogik och att stödet kommer på plats tidigt. I dröjer det ofta innan en elev med behov får tillgång till särskilt stöd, och ibland uteblir det helt. Skolinspektionen påpekar allvarliga brister i tillgången till särskilt stöd, både avseende omfattning och hur snabbt stödet kommer på plats. Elever behöver ha bättre tillgång till specialpedagogik, särskilt viktigt är att behovet tillgodoses i skolans lägre årskurser. satsar därför 2014 för att huvudmännen ska kunna anställa fler specialpedagoger, därefter . Av kostnaden för varje ny tjänst uppgår det statliga stödet till . Huvudmannen förväntas avsätta resterande . På så sätt möjliggör vi att 600 fler specialpedagoger anställs . Detta leder till att eleverna får bättre möjligheter till individuellt stöd och därmed större chanser att få en lyckad skolgång. En god läsförmåga är en förutsättning för att också annan inlärning ska fungera väl. Tyvärr läser svenska elever allt sämre. Det framgår bland annat i de internationella studierna , där de svenska resultaten dalat . Skolinspektionen granskade läsundervisningen i svenska för årskurs 7–9. Slutsatsen av granskningen är att eleverna inte utmanas i sin läsning och att skolorna sällan följer upp resultaten av läsundervisningen. vill skapa förutsättningar för skolhuvudmän att göra ambitiösa satsningar på elevernas läsförmåga. Skolans huvudmän ska ha möjlighet att låta lärare ta del av fortbildning som syftar till att utveckla lärares didaktiska förmågor avseende specifikt läsning. Fortbildade lärare fungerar sedan som lokala läsningshandledare, på så sätt sprids kunskaper, insikter och metoder till annan pedagogisk personal på skolenheten. satsar för detta ändamål . Det leder till att 10 000 lärare får möjlighet att utveckla sina didaktiska kunskaper, vilket skapar förutsättningar för en positiv läsutveckling hos eleverna. 5.2.3Gör språket till en resurs i lärandet Andra modersmål än svenska måste betraktas som en tillgång i skolan och som en resurs för den enskilda elevens lärande. Studiehandledning på modersmål, tvåspråkig ämnesundervisning och modersmålsundervisning måste öka i skolan för att fler elever ska få en ärlig chans att nå målen. Andelen elever som är berättigade till modersmålsstudier ökar, men det är bara drygt hälften av dem som faktiskt deltar i sådan undervisning. Det är också stor skillnad över landet – deltagandet är lägst i glesbygdskommuner samt i mindre kommuner och högst i de större kommunerna. Modersmålsundervisningen bör integreras mer i den ordinarie undervisningen så att varje elev får en ärlig chans att hänga med när nya ämnen och moment behandlas. satsar för att modersmålsundervisning, och ämnesundervisning på modersmål, ska komma så många elever som möjligt till del. Studie- och yrkesvägledare fyller en viktig funktion i skolan. Elevernas knapphändiga erfarenheter av utbildningssystemet och arbetsmarknaden gör att de har sämre förutsättningar att göra väl underbyggda yrkes- och utbildningsval, i jämförelse med en vuxen individ. Därför har studie- och yrkesvägledare en oerhört viktig roll då de lotsar ungdomar genom det svåröverblickbara utbildningssystemet och den snåriga arbetsmarknaden. Undersökningar visar att god tillgång till studievägledning i minskar risken för avhopp i gymnasieskolan. vill ha en utvecklad studie- och yrkesvägledning och anslår för detta ändamål medel under utgiftsområde 25. En modern skola ska ha tillgång till moderna verktyg. Skolarbete med inslag av it-baserad pedagogik har visat sig vara effektivt för att stimulera lärande och utveckling. Dagens skola rymmer fler datorer, men saknas kunskap om hur it-teknik kommer till god användning i pedagogiken. Det saknas också övergripande strategier för it-användning i utbildningen. En skola utan förmåga att tillvara de fördelar som modern teknik erbjuder går miste om många möjligheter. föreslår därför en generell satsning på en utbyggd infrastruktur för it i skolan samt kompetensutveckling för skolans personal syftande till att bättre integrera it-verktygen i det pedagogiska arbetet. För detta satsar vi . Att eleverna mår bra är en förutsättning för att deras skolgång ska fungera väl. Hälsa och välmående är en förutsättning för effektivt lärande. Många elever har emellertid problem med ohälsa och otrygghet. har visat att många barn i skolan lider av huvudvärk och magont. Det är extra vanligt för de barn som upplever utsatthet i skolan. En tredjedel av rektorerna uppger att i deras skolor är tillgången till psykolog inte tillräcklig för att täcka elevernas behov. För att våra barn och ungdomar ska må så bra som möjligt fordras insatser som verkar förebyggande och – i de fall ohälsa uppstår – läkande. Regeringen är medveten om utmaningen men ger inte huvudmännen tillräckliga resurser för att möta de behov som finns. Genom ett ökat anslag under utgiftsområde 25 möjliggör satsningar för att minska problemen med ohälsa och otrygghet i skolan. Skolinspektionen gör ett viktigt arbete med att utvärdera kvaliteten i svenska skolor. Skolorna behöver emellertid också ett tydligare stöd i sitt utvecklingsarbete än vad som erbjuds. Skolan behöver därför ett nationellt utvecklingsteam. Genom det ger vi huvudmän möjlighet till stöd och coachning, samordnat av alla skolmyndigheter. Ett nationellt skolutvecklingscenter bör inrättas med som huvudman. Vi anser att verksamheten ska utredas för att finansieras . Fritidshemmen är ett komplement till skola och förskoleklass. Verksamheten ska stimulera elevernas lärande och utveckling och erbjuda en meningsfull fritid för de unga. Fritidshemmen har därför både ett socialt och ett pedagogiskt syfte. tillbringar många skolelever på fritidshem. Gruppstorlekarna har ökat från 18 barn per avdelning till att hysa drygt 40 barn per avdelning. Räknat per årsarbetare går det 20,1 barn per pedagog; antalet barn per årsarbetare har ökat kontinuerligt . På grund av ökande gruppstorlekar har pedagogerna små möjligheter att möta varje elev utifrån hans eller hennes individuella behov. långsiktiga mål är att, i enlighet med rekommendationer, se till att det per årsarbetande pedagog maximalt går 15 elever. Vidare bör elevgrupperna minskas till att hysa maximalt 25 elever per avdelning. För att möjliggöra detta bör ett statsbidrag inrättas omfattande som en stimulans för kommunerna att satsa på fritidshemmen. De kommuner som vill ta del av fritidshemslyftet förväntas gå in med lika mycket resurser. Det bör inom ramen för yrkesutbildningen på gymnasiet införas en möjlighet att, hos en arbetsgivare, förlänga praktikperioden med två extra år. Den förlängda tiden blir motsvarande en lärlingsperiod med lön. Eftersom det rör sig om en lärlingsperiod så handlar det om en lägre lön än under en anställning, och detta bör ske inom ramen för branschvisa kollektivavtalslösningar. En gymnasieutbildning med påbyggnadsår med huvudsakligen praktiska inslag på en arbetsplats ska kunna leda fram till yrkesbevis eller motsvarande. Genom detta får eleven möjlighet att uppfylla exempelvis certifieringskrav för olika yrken. Lärlingen är anställd till och genomgår utbildning till . Den statliga subventionen uppgår till av lönekostnaden, utöver det ersätts arbetsgivaren med för utbildningsinsatser. Vi inrättar 1 000 platser och avsätter för det . Fundamentet för ett bra utbildningssystem är en förskola av bra kvalitet. Därför vill utveckla förskolan. Det leder till mer harmoniska barn med bättre kunskaper genom hela skolsystemet. Vi ser en utveckling där barngrupperna i förskolan blir större. Det är inte ovanligt att elevgrupperna uppgår till 35–40 barn, vilket är resultatet av att grupper slås samman parallellt med att förskollärarna blir fler. Det leder till att kvaliteten på verksamheten drabbas trots att lärartätheten inte minskar. Forskare från varnar för utvecklingen då för stora barngrupper hämmar elevernas utveckling; barnens möjligheter att utveckla relationer och anknytning försämras i en miljö med allt för många barn. avser att initiera åtgärder för att möta problemen och anslår medel för detta under utgiftsområde 25. Tillgången till förskola måste säkras för familjerna. Därför föreslår vi en förskolegaranti liknande den som presenterats av Utredningen om förskoleplats , i betänkandet Förskolegaranti (SOU 2013:41). Vi anser att garantin ska gälla dels från anmält behov av plats, dels därefter barnet är inskrivet i förskola. Föräldrar som inte får plats , eller som inte får ett skäligt ersättningserbjudande under sommarlov och andra tider då förskolan är stängd, ska av huvudmannen få en väntepenning motsvarande föräldrapenningen. Vi anslår till så att de kan administrera detta. Vad som här anförts om att införa en förskolegaranti för plats i förskola, såväl efter anmält behov som under tid för inskrivning, bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Det svenska skolväsendet står inför en lärarkris. Så många som hälften av lärare och en tredjedel av lärarna i gymnasiet saknar rätt behörighet för det ämne eller den årskurs de undervisar i. Lärarlegitimationsreformen är ett tydligt exempel på hur stort behovet av behörighetsgivande kompletteringsutbildning är. Inför reformens införande uppskattade att över 40 000 lärare saknade rätt behörighet för det ämne och eller den årskurs den läraren undervisar i. Genom Lärarlyftet II får lärare möjlighet till kompletterade och behörighetsgivande utbildning. Mot bakgrund av att behovet av behörighetsgivande och kompletterande utbildning är så stort är Lärarlyftet i sin nuvarande form inte av tillräcklig omfattning. Lärarlyftet II är ett tidsbegränsat projekt och avslutas , men det bör även fortsättningsvis finnas en möjlighet för lärare att komplettera och bredda sin behörighet. anser att Lärarlyftet bör få en långsiktigt hållbar fortsättning i form av Lärarlyftet III. För detta ändamål avsätter vi . 5.4.2Utbildning i mänskliga rättigheter anser att det behövs större satsningar för att motverka rasism och främlingsfientlighet i samhället. Det är viktigt att arbeta långsiktigt och förebyggande och att många olika aktörer i samhället prioriterar frågorna. Skolan är en av de viktigaste arenorna för att motverka rasism. anser att alla lärare ska få en kortare utbildning i mänskliga rättigheter och antirasism. Vi föreslår dessutom att två lärare per skola ska få gå en fördjupningsutbildning. För detta avsätter vi . 5.4.3Jämställdhet och normkritik i skolan Skollagen fastslår att utbildning ska utformas i enlighet med grundläggande demokratiska värderingar och mänskliga rättigheter. Diskriminering på grundval av kön, sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck får inte förekomma. För att förebygga diskriminering bör arbetet för jämställdhet och normkritik utvecklas i skolan. satsar på utbildning, fortbildning, studie- och yrkesvägledning, läsutveckling m.m. utifrån jämställdhets- och normkritiska perspektiv. Närmare beskrivning av förslagen framgår av kommittémotion 2013/14:Ub565 Eleven i centrum. För att finansiera detta anslår vi till ett nationellt centrum för normkritik, jämställdhet och antirasism. Förskollärarna är den viktigaste förutsättningen för en bra förskola. Regeringen utelämnar dock konsekvent förskolan i sina satsningar på skolväsendet. Rektorslyftet, Matematiklyftet och reformen om karriärvägar i skolväsendet är typiska exempel på hur förskolan lämnas utanför. anser att förskolan är en del av skolväsendet och dessutom grunden på vilket resten av utbildningssystemet vilar, därför ska förskolan omfattas av den sortens kompetensutvecklingsinsatser som beskrivs ovan. För detta anslår vi . 5.5Barnomsorg på obekväm arbetstid uppfattning är att det krävs lagstiftning om rätten till barnomsorg även , och nätter för att möjliggöra för alla att kunna arbeta för sin försörjning. För att stödja kommunerna i ett sådant åtagande avsätter vi för ett stimulansbidrag för barnomsorg på obekväm arbetstid. Alla elever kan behöva en vuxen som stöd i läxläsningen.