ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102A355 · 2013-09-20 00:00:00 — Personer med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om personer med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden. 900 000 människor (Funktionsnedsattas situation på arbetsmarknaden – SCB) i har någon form av funktionsnedsättning, 500 000 av dessa har nedsatt arbetsförmåga. Endast hälften av dem med arbetsnedsättning har ett arbete, vilket kan jämföras med personer som har funktionsnedsättning som inte medför nedsatt arbetsförmåga, där var sysselsatta 2008. Definitionen av funktionsnedsättning grundar sig på en definition som tagits fram i FN. Människor kan ha funktionsnedsättning på grund av fysiska eller intellektuella skador eller sjukdomar, syn- eller hörselskador eller -sjukdomar, medicinska tillstånd eller mentalsjukdomar. Att ta sig in på arbetsmarknaden kan vara svårt nog för en person utan funktionsnedsättning. För dem med funktionsnedsättning kan det vara än svårare, kanske nästan omöjligt. Personer med olika former av funktionsnedsättningar har givetvis olika svårt att ta sig in på arbetsmarknaden, men liksom för ungdomar är tröskeln för funktionsnedsatta högre på arbetsmarknaden. är funktionsnedsättningen synlig men är den osynlig, vilket kan skapa ett än svårare läge för personen att ta sig in på arbetsmarknaden. För vissa syns handikappet mer på utsidan än att det kanske är ett problem i arbetet. Funktionsnedsatta ska precis som alla andra ha en chans att själva försörja sig. Staten har dessutom en stor kostnad för människor som inte får ett jobb p.g.a. funktionsnedsättning. Det är en kostnad som riskerar att bestå. Därför är det viktigt att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden. Funktionsnedsättning kan bli en tillgång. måste arbetsgivaren som anställer en person med lönebidrag ha kollektivavtal eller motsvarande. Många mindre företag kan vara benägna att anställa någon med lönebidrag, men har inget kollektivavtal. Det är viktigt att tillvarata alla personers kompetens, därför är det viktigt att skapa möjligheter och incitament för att så många som möjligt i ska kunna ta sig in på arbetsmarknaden. Av den anledningen vill jag informera regeringen om möjligheten att se över situationen med lönebidragsanställningar för företag som inte har kollektivavtal.
mot · H102A358 · 2013-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa det s.k. hemutrustningslånet. I utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet finns ett anslag för så kallat hemutrustningslån. I texten står att läsa att lånet enbart riktar sig till nyanlända som omfattas av flyktingmottagande, samt att lånet exempelvis kan användas till möbler och köksutrustning. Vidare står det att läsa att underskottet i verksamheten, som utgörs av låneftergifter och bristande inbetalningar av räntor och amorteringar, täcks upp av anslaget. Det är för det första anmärkningsvärt att regeringen intar en hållning där man i en stor del av fallen väljer att efterskänka lånen. Det enda rimliga i sammanhanget vore naturligtvis att se till att utlånade pengar betalas tillbaka, vilket är fallet i all annan utlåningsverksamhet. Att ta lån för hemutrustning är dessutom ett svårt ekonomiskt antagande för alla ungdomar som flyttar hemifrån och ska inreda sitt första egna hem. Att staten har ett speciellt lån som enbart riktar sig till nyanlända som omfattas av flyktingmottagande är därför såväl orättvist som stötande för dem det inte gäller. Inte minst då många svenskar, inte minst ungdomar, lever under mycket knappa förhållanden.
mot · H102A363 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över återanställningsskyddet i lagen om anställningsskydd (LAS). Trygghet på arbetsmarknaden är bra för alla parter – både arbetsgivare och arbetstagare. Men med erfarenheterna från den genomgångna finanskrisen blir det uppenbart att det finns både bra och mindre bra delar i LAS. Oron bland företag för att tappa kompetens i form av nyanställd personal och därmed konkurrenskraft är stor, liksom oron bland unga människor som behöver komma in på arbetsmarknaden för att få arbetslivserfarenhet och möjlighet till framtida referenser. Vi behöver skapa ett system som innebär en trygghet på arbetsplatsen som flexibilitet och anställningsbarhet kan underlätta för unga att både få och behålla ett jobb. En av de saker som skulle underlätta både för företagen och för unga människor på arbetsmarknaden är att förändra återanställningsskyddet. Många små företag har stora svårigheter att kompetensväxla anställda inom det egna företaget. För att bredda kompetensen i företagen och få en mer flexibel arbetskraft finns behov av att anställa t.ex. unga, nyutbildade personer framför att återanställa tidigare anställda. Dessa har inte alltid den bredd och den flexibilitet som krävs, t.ex. flera kompetensområden som möjliggör för företagen att använda arbetskraften mer effektivt och flexibelt. Det finns därmed en inbyggd funktion i återanställningsskyddet som riskerar att dränera små och medelstora företag genom att de inte kan anställa den arbetskraft de bäst behöver, och det är ett stort problem. Vi bör därför se över LAS med avseende på återanställningsskyddet.
mot · H102A369 · 2013-09-27 00:00:00 — Heltid med goda arbetsvillkor med sammanhållen arbetsdag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om goda arbetsvillkor med sammanhållen arbetsdag. Vi kan se att arbetslivet, för vissa grupper, bli allt mer krävande och svårt att förena med familjeliv. Inom de kvinnodominerade yrkena blir det allt vanligare med schemaläggning som innebär delade turer. Långa arbetsdagar, på blir uppdelade i två arbetspass men med flera timmars ofrivillig ledighet däremellan. Dessa påtvingade ledigheter eller obetalda håltimmar mitt kan vara svåra att fylla med meningsfull sysselsättning, familjeliv eller vila. Dessa arbetstider är också oerhört slitsamma såväl fysiskt som psykiskt och är inte förenliga med goda arbetsvillkor. Det är önskvärt att se över de kvinnodominerade yrkena vad gäller heltid med goda arbetsvillkor och sammanhållen arbetsdag.
mot · H102A370 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgång till relevanta och anpassade arbetshjälpmedel för personer med funktionsnedsättning. För personer med funktionsnedsättning är tillgången till relevanta och anpassade arbetshjälpmedel en förutsättning för ett jobb. Med arbetshjälpmedel på plats kan man söka, få och behålla ett arbete och det med väl så god arbetsförmåga som andra sökanden. Tyvärr upplever många att det brister när det gäller tillgången till hjälpmedel, något som bland annat framhålls av betänkande. Utredningen framhåller att man ofta får vänta på rätt hjälpmedel. Som en viktig åtgärd för att förbättra situationen föreslår ett samlat ansvar för arbetshjälpmedel till Arbetsförmedlingen. Det är en klok åtgärd i sig men mot bakgrund av att många organisationer som organiserar personer med olika funktionshinder ser stora brister i förmedlingens sätt att arbeta, är det nog inte för mycket sagt att de känner en viss oro. Ett samlat ansvar hos Arbetsförmedlingen får inte försämra situationen. I budgetpropositionen aviserar regeringen en bred översyn av Arbetsförmedlingen. Mot bakgrund av det ohållbara läget för många med funktionsnedsättning som väntar på rätt hjälpmedel bör området arbetshjälpmedel, det samlade ansvaret och Arbetsförmedlingens organisation för att sköta sitt vidgade uppdrag beaktas i den kommande översynen.
mot · H102A371 · 2013-09-30 00:00:00 — Arbetsförmedlingens insatser för personer med funktionsnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av åtgärder för förbättrade möjligheter till jobb för personer med funktionsnedsättning. Arbetslösheten biter sig fast i . Det gäller för många människor i vårt land men inte minst för personer med en funktionsnedsättning som har svårt att få ett arbete. De utgör en fjärdedel av de inskrivna vid Arbetsförmedlingen. Arbetslöshet är ett slöseri med mänskliga resurser, det är dyrt för samhället och det utestänger människor. följer upp sina insatser för att ge stöd till personer med funktionsnedsättningar framgår det att tar det allt för arbetssökande med en funktionsnedsättning att få den kodning som berättigar till förmedlingens stöd. Trots ett mål att minska tiden från inskrivning till kod redovisar Arbetsförmedlingen i sin återrapportering om funktionshinderspolitiken att läget försvåras i stället för att förbättras. Det gäller inte minst för personer med en funktionsnedsättning som är utrikesfödda. Där har tiden mellan inskrivning och kodning ökat och i snitt tar det nu att bli berättigad till en insats. Det är, trots något snabbare stöd till bland annat ungdomar, en mycket oroande utveckling. I budgetpropositionen aviserar regeringen en bred översyn av Arbetsförmedlingen. Mot bakgrund av det ohållbara läget för många arbetssökande med funktionsnedsättning i form av lång väntan på förmedlingens insatser, bör regeringen lägga särskild tyngd på åtgärder som avsevärt förkortar tiden för en arbetssökande med funktionsnedsättning att få stöd och hjälp av förmedlingen, något som sker först när den arbetssökande har fått sin kod.
mot · H102A372 · 2013-09-30 00:00:00 — Arbetsförmedlingen och högre utbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett närmare samarbete mellan Arbetsförmedlingen och universitet eller högskolor. Arbetslösheten vägrar ge vika och långtidsarbetslösheten biter sig fast, inte minst när det gäller ungdomar. Vägen till ett arbete går ofta via studier, men övergången från studier till arbetsliv är ibland komplicerad även för de med högre studier. Många ungdomar söker sig inte till Arbetsförmedlingen, mycket på grund av dess dåliga rykte och missuppfattningar om vad förmedlingen kan erbjuda i form av stöd och hjälp. Myndigheten har bland annat genom sina utökade öppettider försökt få fler ungdomar att besöka Arbetsförmedlingen, så har dock inte blivit fallet. En plats där många ungdomar finns är på universitet och högskolor, därför vore det rimligt att Arbetsförmedlingen ökade sin närvaro där. Då skulle en bättre kontakt och i förlängningen en bättre matchning kunna ske. Det behöver inte nödvändigtvis ske genom ett kontor som har öppet , utan kan säkert skräddarsys i dialog med de olika lärosätena. Det innebär att Arbetsförmedlingen skulle kunna ges ett tydligare uppdrag, där de ska söka ett närmare samarbete med universitet och högskolor, för att kunna bistå ungdomarna med en bättre service och arbetsgivare med en träffsäkrare matchning. Detta bör ge regeringen tillkänna. i (S)
mot · H102A379 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vuxenmobbning, dess omfattning och om behovet av att kriminalisera vuxenmobbning. Mobbningen är ett fruktansvärt fenomen. Ingen är immun. Det spelar ingen roll vilken ålder, på vilken plats, eller vem offret är – vilket kön eller socioekonomisk bakgrund. Mobbning är fel. Tyvärr klarar skolan inte av att hantera mobbningen på ett tillfredsställande sätt. Mer behöver göras där. Och trots att vuxna borde veta bättre, förekommer mobbning på arbetsplatser bland vuxna i olika hög grad. Trots att de fackliga organisationerna ska hantera sådana ärenden, så står offren ofta ensamma och utan hjälp. genomför regelbundet undersökningar av arbetsmiljön ute på landets arbetsplatser. Den senaste undersökningen visade att de som upplevt sig mobbade av sin chef eller sina kolleger var i snitt . Det motsvarar omkring 425 000 personer. Den befintliga arbetsmiljölagstiftningen är förvaltningsrättslig och reglerar relationen mellan staten och arbetsgivaren, vilket inte ger lagrum till att hantera enskilda ärenden. TCO, och LO skriver tillsammans att det krävs nya regelverk för att förebygga och hantera mobbning och ge upprättelse till offren. Vuxenmobbning förekommer inte enbart på arbetsplatsen, det kan även förekomma i föreningslivet och andra sociala sammanhang. Det behövs en utredning som undersöker förekomsten av vuxenmobbning och dess omfattning, samt om behovet av att kriminalisera vuxenmobbning, ge förslag på förebyggande åtgärder, samt förslag på hur upprättelse för mobbningoffren kan utformas.
mot · H102A394 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att slopa den s.k. sfi-bonusen. Försöksverksamheten med prestationsbaserad stimulansersättning, så kallad sfi-bonus, inleddes i 13 kommuner och permanentades . Sfi-bonusen innebär i praktiken att en elev som klarat allt eller vissa delar av sina svenskstudier från att kursen startade har rätt till bonus på 2 000, 4 000, 6 000, 8 000 eller , utöver övrig ersättning som den sfi-studerande är berättigad till. Att människor som på ett eller annat sätt utmärker sig och presterar mer än vad som rimligen kan förväntas av dem också premieras för detta, är något som i grund och botten är mycket bra. Det sänder däremot ut helt fel signaler att dela ut en bonus bara för att en person har åstadkommit vad som kan förväntas, eller till och med kan krävas, av honom eller henne. Ett normalt företag delar till exempel inte ut bonus till en anställd för att denne kommit till jobbet. På samma sätt är det både olämpligt och orimligt att vårt samhälle ska lägga sig på en så pass låg ambitionsnivå att man delar ut en bonus för att någon presterar vad som anses vara förväntat eller för att någon fullgjort sina skyldigheter. kunde vi i läsa om den så kallade sfi-bonusen, som då var på väg att införas på prov i några svenska kommuner. En av dessa kommuner var , där det dåvarande socialborgarrådet, tillika moderaten, försvarade beslutet på följande vis: Det är värt att testa. har vi alldeles för stora problem med att folk hoppar av. Frågan vi då osökt ställer är: Om man nu tillåts stanna i , utan några som helst flyktingskäl, och ges möjlighet till livslång försörjning på svenska skattebetalares bekostnad, borde man då inte kunna kräva att man lär sig språket, eller i varje fall gör vad man kan för att lära sig språket i det land där man ska tillbringa resten av sitt liv? Vi menar att något är mycket fel om viljan till integration ska vara beroende av storleken på mutan som stat och/eller kommun tillhandahåller. Dessutom kan man ställa sig frågan om sfi-bonusen verkligen fått förväntad effekt. är det nämligen studievana invandrare som tagit del av sfi-bonusen, det vill säga personer som hade klarat sina studier även utan bonusen. Vi föreslår med anledning av vad som framförs ovan att sfi-bonusen avskaffas.
mot · H102C201 · 2013-09-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att privatlivet och personer i sitt hem ska skyddas mot telefonförsäljning och försäljning genom besök i bostaden. Många är de medborgare som lurats in i vansinniga och långa avtal med varor och tjänster som de inte vill ha och aldrig efterfrågat. Andra har fått sitt abonnemang bytt eller ändrat utan att de är medvetna om det. Låt oss få vara trygga i hemmet och slippa påträngande samtal om varor och tjänster vi inte efterfrågat. har mycket strängare regler för försäljning av varor och tjänster via telefon till privatpersoner än har. I praktiken är det förbjudet med försäljning och reklam via telefon i . Det är dags att följer efter. Inom EU finns ett direktiv om att telefonförsäljning ska regleras och kunderna skyddas. Kunderna ska antingen kunna anmäla till ett register att de inte vill ha reklam- och försäljningssamtal. Det är det system som gäller i . , med flera har valt ett annat system: Kunderna ska uttryckligen och i förväg ha godkänt att ett företag får ringa och erbjuda varor och tjänster. ska införa det tyska systemet både när det gäller telefonförsäljning och försäljning genom besök i bostaden för varor, reklam, tjänster och förfrågan om gåvor. ska därför besluta om att förbjuda försäljning av varor, tjänster och förfrågan om gåvor via telefon och genom besök i hemmet.
mot · H102C203 · 2013-09-11 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning för att granska och hur nämndens handläggning har fungerat ur ett rättssäkerhetsperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag som grundas på granskningen av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att stärka de drabbades ställning vid prövningar i trafikskadeärenden. Många trafikskadade och anhöriga upplever att prövningen i inte är rättssäker. Flera exempel på hur arbetet bedrivs gör att framstår som ett organ i försäkringsbolagens tjänst. Det förekommer att den skadelidande inte får uppgift om vilka handlingar som har legat till grund för den medicinska rådgivarens bedömning. Det har även framkommit att försäkringsbolagen undanhåller medicinska intyg som den skadelidande sänt in, vilket innebär att inte ens den medicinska rådgivaren alltid har tillgång till hela det medicinska underlaget. När det underlag som har legat till grund för bedömningen inte redovisas kan den skadelidande inte avgöra på vilken grund bedömningen är gjord. Det finns ingen insyn i arbete och den skadelidande kan inte anmäla en misstänkt orätt behandling till eller Justitiekanslern. föreslår att det tillsätts en utredning för att granska och hur nämndens handläggning har fungerat ur ett rättssäkerhetsperspektiv. En sådan granskning bör bl.a. omfatta frågor om på vilket sätt den skadelidande har fått möjlighet att föra sin talan och om huruvida all utredning som den skadelidande har åberopat har beaktats vid bedömningen. En bedömning bör även göras av i vilken utsträckning handläggningen påverkas av att försäkringsbolagen spelar en aktiv roll när det gäller nämndens arbete. Regeringen bör tillsätta en utredning för att granska och hur nämndens handläggning har fungerat ur ett rättssäkerhetsperspektiv. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen bör återkomma till med förslag som grundas på granskningen av . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det finns ett stort behov av att stärka de drabbades ställning vid prövningar i trafikskadeärenden. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)
mot · H102C205 · 2013-09-17 00:00:00 — Bostad en mänsklig rättighet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om allas rätt till en bostad. Förslag på en rättighetslagstiftning kring boendet har från sida förts fram sedan åtminstone 2009 i den stora partimotionen om en social bostadspolitik. Förslaget har avvisats av vilket bara är att beklaga. Rätten till bostad är nämligen en av de grundläggande rättigheterna i FN:s deklaration om mänskliga rättigheter som förbundit sig att följa. Upprepning är kunskapens moder heter det och min förhoppning är att med tiden få en majoritet i bakom förslaget. Rätten till bostad är stadgad såväl i FN:s konvention om de mänskliga rättigheterna som i svensk grundlag och är en självklar del av vår kultur. Boende lyfts fram som en social rättighet både i FN-deklarationen (artikel 25) och i regeringsformen 1 kap. 2 § första stycket, som anger följande: Det skall särskilt åligga det allmänna att trygga rätten till hälsa, arbete, bostad och utbildning samt att verka för social omsorg och trygghet. Att vara utan bostad skapar försämrad livskvalitet och inverkar negativt på hela individens livssituation, oavsett omständigheterna bakom bostadslösheten. Utan hem blir det ytterst svårt att tillgodogöra sig sina rättigheter, sköta arbete eller annan sysselsättning, umgås med nära och kära etcetera. Att ta sig ur hemlösheten och etablera ett varaktigt boende med de höga hyror som tillgängliga bostäder har är svårt, och eftersom det är svårt att få jobb utan bostad och bostad utan jobb hamnar bostadssökande lätt i ett moment 22. Det är nödvändigt med en granskning av hur kommunerna uppfyller sitt bostadsförsörjningsansvar utifrån den hemlöshet som drabbar många människor. Trots påstötningar från bland annat har inte lyckats leva upp till konventionens krav på ett boende åt alla. Det är därför hög tid att det åtagande som finns i konventionen och regeringsformens tydliga formulering omsätts i en rättighetslagstiftning som klargör hur allas rätt till en bostad ska praktiseras i . Regeringen bör återkomma till med förslag till en sådan lagstiftning.
mot · H102C206 · 2013-09-19 00:00:00 — Reklamation av fel på småhus tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att även konsumenter som köper småhus i andra hand ska få reklamera fel till byggföretaget. Vid byggnation av nytt småhus förekommer kontraktsvillkor, som förbjuder konsumenten att utan byggföretagets godkännande vidareöverlåta sina rättigheter mot byggföretaget till annan konsument. Det är därför upp till byggföretagets välvilja om en konsument, som har köpt huset i andra hand, kan göra gällande några fel gentemot byggföretaget. Några tungt vägande villkor för att upprätthålla denna ordning finns inte. Redan den första konsumenten har ju betalat för att huset ska uppföras felfritt, så varför en konsument som har köpt huset i andra hand inte ska få reklamera fel är ologiskt. Reklamation av fel på småhusentreprenad ska således även få göras av konsument som har köpt huset i andra hand, allt givet att reklamationen håller sig inom lagstadgad reklamationstid.
mot · H102C207 · 2013-09-19 00:00:00 — Skärpta regler för telefonförsäljning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpta regler för telefonförsäljning. Oseriös telefonförsäljning är ett stort bekymmer för många. Både och kommunala konsumentvägledare har tagit del av ett ökande antal anmälningar av oseriös försäljning via telefon. Det svåra med telefonförsäljning är att man där ingår ett muntligt avtal. Kunden får en muntlig redogörelse för villkoren i köpet, ofta i ett rasande högt tempo, och forceras lätt fram till ett ja till köp utan att ha förstått köpets innehåll. I efterhand är det förstås svårt att bevisa vad som sagts och inte sagts. Det enda bevis som finns är ofta en ljudfil som säljaren spelat in när konsumenten säger ja till att den förstått vad avtalet går ut på. finns dock sällan inspelat och det är därför svårt för en konsument att få rätt mot oseriösa företag. Som privatperson har man enligt distans- och hemförsäljningslagen 14 dagars ångerrätt. Enligt och förekommer det dock att oseriösa företag inte registrerar kunder som hör av sig och vill ångra sitt köp. Faktura sänds ut ändå och kunden får problem med att visa att de ringt och ångrat sig. Är en person småföretagare eller äger en skogsfastighet gäller inte ens lagreglerna om ångerrätt. Oavsett om man är småföretagare, äger skogsfastighet eller inte ska man inte behöva utsättas för oseriösa telefonförsäljare. I är näringsidkare förbjudna att utan föregående anmodan kontakta en konsument personligen eller per telefon i dennes bostad, på dennes arbetsplats eller annorstädes, där det inte är allmänt tillträde, med syfte att genast eller senare uppnå anbud eller accept av anbud om att ingå avtal. En konsument som ingått muntligt avtal vid telefonförsäljning anses heller inte bunden av avtalet innan denne fått fullständiga avtalsvillkor och lämnat en skriftlig bekräftelse på avtalet. Erfarenheten av den norska lagstiftningen är goda. Ett liknande skydd bör därför införas i . Skyddet bör omfatta såväl privatpersoner som småföretagare och ägare av skogsfastigheter. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening.
mot · H102C210 · 2013-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att för ägande av fastigheter ska bruks- och boplikt gälla. Landsbygden avfolkas i allt snabbare takt. Det krävs kraftfulla åtgärder för att vända den avvecklingen till utveckling. Skogs- och jordbruksfastigheter köps upp av företag och privatpersoner som inte avser att bebo dem. Det är förödande för landsbygden och bidrar till avfolkningen. Därför ska bruks- och boplikt gälla på fastigheter . Dessutom ska företag ha en förvaltare i berörd bygd. Det är ett led i att skapa en levande landsbygd. ska därför besluta om att bruks- och boplikt ska gälla på fastigheter .