ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102A346 · 2013-10-03 00:00:00 — Obligatorisk företagshälsovård för alla tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att företagshälsovård bör bli obligatorisk på alla arbetsplatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att företagshälsovården bör kvalitetssäkras. Ohälsan i arbetslivet är fortfarande ett allvarligt problem både för den enskilda individen och för samhällsekonomin. Förslitnings- och belastningsskador utgör den största delen av diagnoserna hos de sjukskrivna. menar alltfler yngre att de känner ökad oro och stress. Det tuffare arbetsklimatet har ökat trycket på de enskilda individerna. Ohälsa är ett mångfasetterat problem som kräver ett samlat grepp i fråga om lösningar. En viktig del i detta arbete är dock att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatserna. Här fyller en väl fungerande företagshälsovård en viktig roll. Arbetsgivaren är enligt arbetsmiljölagen skyldig att ge företagshälsovård i den omfattning som arbetsförhållandena kräver. efterlevs inte alltid arbetsmiljölagens intentioner om en förebyggande företagshälsovård på ett tillfredsställande sätt. På detta område måste det till en förändring. För att företagshälsovården fullt ut och på bästa sätt ska vara ett effektivt verktyg i kampen mot ohälsan krävs det att den håller en hög generell standard och att de företag som erbjuder företagshälsovård har tydliga riktlinjer att utgå ifrån när det gäller att säkerställa kvalitetsnivån. Därför kan det finnas skäl för en kvalitetssäkring av den företagshälsovård som krävs med stöd av lag. I SOU 2004:113 föreslås att enskilda företagshälsovårdsenheter ges möjlighet att få ett samhälleligt godkännande av sin verksamhet, ett slags kvalitetsstämpel. Godkänd företagshälsovård ska ha kompetens inom medicin, teknik, beteendevetenskap och ergonomi. Utredningen föreslår dock inte några skärpningar av arbetsgivares skyldighet att anlita företagshälsovård. Med tanke på vad som tidigare anförs vill vi att regeringen arbetar aktivt för att alla arbetsgivare ska anlita företagshälsovård. Detta skulle vara ett effektivt sätt att fullt ut ta till vara företagshälsovårdens förebyggande effekt.
mot · H102A347 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med förslag till beslut med anledning av det tillkännagivande som finns när det gäller deltidsbegränsningsreglerna. Alliansregeringen har gjort en rad förändringar oftast till det sämre i arbetslöshetsförsäkringen. Detta kan innebära stora konsekvenser för den enskilde. Den regel som begränsar antalet dagar en deltidsarbetslös kan få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen är en sådan. Dagens regler innebär att den försäkrade maximalt kan få ersättning . De deltidsanställda är ofta kvinnor i offentlig sektor och i privat tjänstesektor. Dessa kvinnor har ofta tunga arbeten, låg lön och obekväma arbetstider. Detta har inneburit stora konsekvensen för den försäkrade. Förutom att de har ett slitigt arbete med låg lön, ska de även oroa sig för hur de ska få ekonomin att gå runt. Redan innan denna försämring genomfördes fanns tydliga regler om att den deltidsarbetslösa var skyldig att söka heltidsjobb när de deltidsstämplade. Några positiva effekter är det svårt att se enligt bland annat Hotell- och Restauranganställdas Arbetslöshetskassa. Den genomsnittliga arbetstiden för branschen har inte ökat, snarare tvärtom. Regeringen ställde i samband med denna reform inte motsvarande krav på arbetsgivarna att ställa krav om fler heltider. Konsekvensen av denna reform kan inte avläsas på annat sätt än att regeringen vill göra en redan ekonomiskt utsatt grupp ännu mer otrygga. Ofta finns inget alternativ till det deltidsarbete man har. När de är slut innebär det inget annat än en betydligt sämre ekonomisk situation.
mot · H102A348 · 2013-10-01 00:00:00 — Huvudentreprenörens ansvar för arbets- och anställningsvillkor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagfästa huvudentreprenörens ansvar för arbets- och anställningsvillkoren. Långa kedjor av underentreprenörer gör att arbetsvillkoren blir allt sämre för arbetstagarna. För varje nivå nedåt i entreprenörskedjan blir löner och villkor ofta sämre. Det är inte ovanligt att det i slutet av kedjan finns mycket svartarbete. Det gäller särskilt för utländska arbetstagare som utstationeras i . För samhället innebär det en förlust i form av att skatt och sociala avgifter inte betalas. Huvudentreprenör har inget ansvar för att de underentreprenörer som är verksamma, på exempelvis byggarbetsplats, är seriösa. Huvudentreprenören kan utnyttja fördelarna med att söka en lägre kostnad utan att stå för någon risk avseende underentreprenörens agerande. Så länge huvudentreprenören kan utnyttja fördelarna med en lägre kostnad utan att stå för risken kommer problemen att fortsätta. På europeisk nivå har frågan om huvudentreprenörsansvar diskuterats . Vissa länder har infört någon form av entreprenörsansvar, exempelvis , , , , och . Det bästa sättet att undvika problem hos underentreprenörer är att huvudentreprenören får utökat ansvar. Ett ansvar för huvudentreprenörer kan också handla om skatter och avgifter, eftersom svartarbete är vanligt i entreprenadkedjor. Ett ansvar för huvudentreprenören kan därför vara ett effektivt sätt att bekämpa både svartarbete och dåliga anställningsvillkor.
mot · H102A349 · 2013-10-01 00:00:00 — Ratificering av konvention 94 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ratificera konvention 94. I har arbetsmarknadens parter huvudansvaret för att reglera löne- och anställningsvillkoren. I kollektivavtal fastställs de villkor som skall skapa konkurrensneutralitet mellan såväl arbetstagare som företag. Genom EU:s fria rörlighet kan arbetstagare och företag komma till och dumpa anställningsvillkoren på arbetsmarknaden. Utländska tjänstetillhandahållare har möjlighet att komma till och betala löner som ligger under svenska kollektivavtal. På så sätt kan utländska företag konkurrera ut inhemska företag som betalar normala löner i arbetslandet. Situationen aktualiseras särskilt vid offentlig upphandling. Offentlig upphandling kan, och bör, användas som ett verktyg för att vidmakthålla och främja sociala förbättringar i samhället. sätts i allt för stor utsträckning ekonomiska faktorer framför sociala värden. Offentlig upphandling omsätter stora belopp och kan därför utgöra ett betydelsefullt redskap för att komma till rätta med oönskade beteenden och ekonomisk exploatering av människor och miljö. Det finns inget i som hindrar att social hänsyn tas vid offentlig upphandling. Offentliga medel ska inte användas på ett sådant sätt att de bidrar till lönedumpning och osund konkurrens. I lagen om offentlig upphandling måste tydliggöras att villkor motsvarande svenska kollektivavtal ska ställas vid offentlig upphandling. Genom att ratificera konvention 94 om arbetsklausuler i kontrakt där offentlig myndighet är part bidrar det offentliga till att villkoren på arbetsmarknaden upprätthålls. Flera europeiska länder har ratificerat konvention 94, däribland våra nordiska grannländer.
mot · H102A352 · 2013-10-02 00:00:00 — Folkbildningen kan ytterligare engageras i kampen mot den höga arbetslösheten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om folkhögskolors och studieförbunds möjligheter att bekämpa den alltför höga arbetslösheten. Arbetslösheten är alltför hög i . Särskilt oroande är den höga ungdomsarbetslösheten och att långtidsarbetslösheten biter sig fast. Därför måste regeringen vidta kraftiga åtgärder för att bekämpa arbetslösheten. Att satsa mer på utbildning är ett mycket bra sätt att bekämpa arbetslösheten. Då gäller det att göra olika insatser och ta hjälp av olika aktörer. En sådan aktör som borde användas på ett mer strategiskt sätt är folkbildningen, både folkhögskolor och studieförbund. I studiecirklar och folkhögskolekurser har många människor fått ny och ökad kunskap och kompetens. Det har öppnat dörrar för att dels få ett arbete, dels få kompetensutveckling i befintlig anställning eller till vidare studier. Regeringen har gjort en särskild satsning inom folkhögskolorna för arbetslösa ungdomar och även för personer och som saknar grundskola och gymnasium i syfte att öka deras studiemotivation genom så kallade studiemotiverande folkhögskolekurser. Det är bra, men vi menar att regeringen kunde använda folkbildningens aktörer än mer. Vi menar att regeringen bör överväga att utöka satsningen fra°n dagens 8 000 till minst 10 000 deltagare. Satsningen bör också innehålla fler moment än studiemotiverande folkhögskolekurser. Regeringen bör också överväga hur studieförbunden kan engageras i särskilda projekt i syfte att minska arbetslösheten. Vi anser att regeringen på ett kraftfullare sätt borde engagera både folkhögskolor och studieförbund i kampen mot den allt för höga arbetslösheten. Dessutom anser vi att anslagshanteringen kan hanteras effektivare genom att nuvarande anslag för studiemotiverande folkhögskolekurser kanaliseras direkt till .
mot · H102A356 · 2013-10-03 00:00:00 — Arbete för människor med funktionsnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka arbetsmarknaden för människor med funktionsnedsättning Närmare en halv miljon människor i har en nedsatt arbetsförmåga på grund av att de bär på en funktionsnedsättning. Det kan vara allt från rörelsehinder till nedsatt hörsel eller syn. Alltför många av dessa människor lever i någon form av utanförskap. En betydligt högre andel än i befolkningen i stort är arbetslösa och har svårt att få ett reguljärt arbete. Detta är ett stort slöseri när många av dem med rätt hjälp och stöd skulle kunna bidra på arbetsmarknaden till gagn både för samhället och för sig själva. Flera goda reformer, som exempelvis nystartsjobben, har införts av alliansregeringen bland annat med syfte att öka sysselsättningen i denna grupp. Men mycket mer återstår att göra innan personer med funktionsnedsättning har samma sysselsättningsgrad som övriga befolkningen. Andra stödformer som är viktiga är lönebidragen och de skyddade arbeten hos offentliga arbetsgivare som särskilt är inriktade på dessa grupper. Andra vägar som skulle kunna prövas för att ytterligare förstärka insatserna är en ökad samordning mellan arbetsförmedling, socialtjänst och försäkringskassa för att alla skall arbeta mot samma mål för de enskilda. Man kan också titta på möjligheten att utveckla arbetsförmedlingar som är särskilt inriktade på att ta tillvara kompetensen hos människor med funktionshinder. Också ett ökat arbete med att hjälpa människor som deltar i så kallad daglig verksamhet att få möjlighet att prova andra typer av anställning kan vara en väg framåt.
mot · H102A357 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över möjligheten att införa en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. har frågan om en obligatorisk a-kassa diskuterats alltmer. I ett land som , där vi tar för givet att andra trygghetsförsäkringar som exempelvis sjukförsäkringen eller föräldraförsäkringen skall finnas tillgängliga för alla så upplever många det som märkligt att arbetslöshetsförsäkringen inte är obligatorisk. Det finns stora nackdelar med dagens system då många ställs utanför denna trygghet vid händelse av arbetslöshet. Detta är till nackdel både för den enskilde som snabbt kan få en radikalt försämrad ekonomisk situation och för det offentliga då de personer som blir arbetslösa och inte har någon försäkring då istället ofta blir beroende av försörjningsstöd och andra offentliga bidrag. Staten bör därför se över möjligheten att införa en obligatorisk a-kassa. En sådan förändring måste självfallet genomföras i dialog med arbetsmarknadens parter.
mot · H102A359 · 2013-10-02 00:00:00 — Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2014 för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Avvikelse från regeringen (SD) Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare -1 961 146 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. -3 167 768 Vi skär ner på huvuddelen av anslagen i takt med att partiets restriktiva invandringspolitik implementeras. Flertalet anslag avskaffas i sin helhet. En särskild satsning görs för att motverka det numera utbredda hedersvåldet.
mot · H102A360 · 2013-10-02 00:00:00 — Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2014 för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Avvikelse från regeringen (SD) Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Bidrag till administration av grundbeloppet Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2013 Internationella arbetsorganisationen () Statligt stöd till fackförbund Statligt stöd till föreningsjobb Kunskapscenter för förbättrad arbetsmiljö -1 100 000 Stöd vid start av näringsverksamhet Höjt tak i a-kassan Förlängd ersättningsperiod för deltidsarbetslösa Utbildning mot mobbing och trakasserier på arbetsplatser Vi höjer taket i a-kassan till per dag och förbättrar fördeltidsarbetslösa genom en återgång till den så kallade 300-dagarsregeln. Vi återgår också till 100-dagarsregeln som gör det möjligt för en arbetssökande att av arbetslöshet fokusera på arbeten inom sitt kompetensområde samt i sin geografiska närhet. Vi vidareutvecklar starta eget-bidraget och låter det omfatta unga redan från samt låter det gälla istället för nuvarande 6. avvecklar vi de kostsamma instegsjobben helt redan från det första budgetåret.
mot · H102A364 · 2013-10-02 00:00:00 — Avveckling av stadsbidrag för organisationer bildade på etnisk grund tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att senast i statsbudgeten avveckla statsbidraget till organisationer bildade på etnisk grund. Statsbidraget till organisationer bildade på etnisk grund sorterar under Integrations- och jämställdhetsdepartementet och administreras av . I budgeten för avsattes till detta ändamål. I 4 § förordningen (2008:63) stadgas det att bidraget endast får beviljas organisationer som till övervägande del har medlemmar med utländsk bakgrund. Beskrivningen av bidragets syften presenteras på hemsida och av den framgår det att några av de primära målen med bidraget är att bevara och stärka olika invandrargruppers ursprungliga språk, kultur och identitet i . Vi anser att det inför kommande budgetprocesser finns två starka skäl som talar för att det aktuella bidraget bör avskaffas: Det borde inte vara förenligt med principerna om likabehandling och antidiskriminering att fördela skattemedel på basis av medlemmarnas etniska ursprung. Såsom den nuvarande förordningen är utformad innebär det i praktiken att staten bestraffar föreningar där en majoritet av medlemmarna har svensk bakgrund. Något liknande bidrag med en omvänd ordning existerar inte och hade sannolikt också framstått som otänkbart för de flesta. Bidragets nuvarande utformning innebär alltså i realiteten en diskriminering av infödda svenskar. Det finns gott om tunga belägg både i historien, inom den internationella forskningen och i den svenska samtiden för att mångkulturella och identitetsmässigt splittrade samhällen generellt fungerar sämre än samhällen där befolkningen delar en gemensam identitet, ett gemensamt språk och en gemensam kultur. Det aktuella statsbidragets målsättning om att stärka olika invandrargruppers ursprungliga identitet, språk och kultur i riskerar således att få en direkt negativ inverkan på samhällsutvecklingen. Mot bakgrund av detta är det vår mening att statsbidraget till organisationer bildade på etnisk grund bör avskaffas, och det senast i statsbudgeten för . Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H102A366 · 2013-10-02 00:00:00 — Kvalificerad praktik eller traineeplatser för nyexaminerade akademiker tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvalificerad praktik eller traineeplatser för nyexaminerade akademiker. Många nyexaminerade akademiker har svårt att få relevant arbete, det som de är utbildade till, och hamnar i yrken som de egentligen är överkvalificerade för. Detta är problematiskt för individen och kostsamt för hela samhället. Forskning har visat att många individer som hamnar på fel nivå till en början aldrig kommer ifatt lönemässigt under resterande yrkesliv. Kompetens går förlorad och skattebasen krymper. Akademiker behöver sällan mer utbildning för att få jobb, utan snarare åtgärder för att komma in på arbetsmarknaden. I stället för att läsa en extra kurs för att få studiestöd ska de erbjudas kvalificerad praktik eller traineeplatser inom offentlig verksamhet. Lösningen med kvalificerad praktik eller traineeplatser finns inom den privata sektorn och fungerar väl. Inom den offentliga sektorn finns dock en stor utvecklingspotential. Utökade möjligheter till praktik inom myndighetssfären skulle stärka både myndigheternas kompetensförsörjning och individens möjligheter att förvärva relevanta kontakter inför sitt inträde på arbetsmarknaden. Vi skulle vilja att regeringen inom ramen för sina myndighetsdialoger löpande tar upp denna fråga till diskussion i syfte att föra en dialog om hur myndigheter kan göra sig mer tillgängliga för att ta emot och erbjuda akademiker kvalificerad praktik eller traineeplatser.
mot · H102A367 · 2013-10-01 00:00:00 — Hot och våld mot män som arbetar inom socialt arbete tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör utreda frågan om hot och våld mot män som arbetar inom socialt arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram riktlinjer kring hot och våld mot män som arbetar inom socialt arbete samt göra dem kända inom verksamheten. Goda förutsättningar att göra ett professionellt arbete inom minskar i relation till förekomsten av hot och våld. genomförde fackförbundet en enkätundersökning bland landets socialsekreterare och biståndshandläggare. Undersökningen visade att en tredjedel av de tillfrågade anger att de har upplevt hot och våld . uppger att de har väl kända och inarbetade rutiner inför en situation då hot och våld uppstår. svarar nej, de har inte väl kända och inarbetade rutiner för sådana situationer. Män uppger i högre grad än kvinnor att de har blivit utsatta för hot och våld . Pressade arbetsvillkor och stress innebär en ökad utsatthet för hot och våld. När handläggare och socialsekreterare inte har tid att möta utsatta människor minskar förutsättningarna för ett professionellt arbete och ett gott bemötande. Det förebyggande arbetet mot hot och våld ska vara väl förankrat hos personalen, detsamma gäller säkerhetsrutiner och krishantering. Därför är undersökningens resultat oroväckande då de personer som i högst grad är utsatta för hot och våld på sina arbetsplatser är desamma som saknar kända och inarbetade rutiner. En rapport från (Hot och våld inom omsorg och vård) visar också på att manliga socialarbetare är starkt överrepresenterade när det gäller att ha blivit utsatta för fysiskt våld på arbetsplatsen. presenterade Vision en rapport som visar att även landets socialchefer är exponerade för hot och våld, trots att de normalt inte har daglig kontakt med klienter. Var femte svarande uppger att de har blivit utsatta . Trenden att män inom är mer utsatta för hot och våld än kvinnor är densamma i undersökningen bland socialchefer. Det faktum att män som arbetar med socialt arbete i högre grad anger att de utsatts för hot och våld visar att det är angeläget att undersöka detta mer noggrant och att låta utforma riktlinjer kring hot och våld mot män som arbetar med socialt arbete, samt att göra dessa kända inom verksamheterna. Ökad kunskap och utvecklande effektiva insatser om mäns utsatthet bör i rimlighetens namn även innebära en minskad utsatthet för kvinnor. Det borde med andra ord kunna påverka både kvinnors och mäns arbetsmiljö på ett positivt sätt. Per (S)
mot · H102A380 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om diskriminering mot svenska muslimer samt tillämpningen av terrorbrottslagstiftningen i syfte att motverka diskriminering av svenska muslimer. Flera studier och undersökningar visar att allt fler svenska muslimer känner sig mer utsatta för diskriminering och rasistiska angrepp. Detta är en oroande utveckling. Nätverket svenska muslimer i samarbete gav ut en alternativ rapport till regeringens rapport till för avskaffande av rasdiskriminering . Det är en negativ utveckling att svenska muslimer ska behöva vända sig till FN. De mest allvarliga brotten mot svenska muslimers mänskliga rättigheter har skett inom ramen för en svensk lagstiftning som ska skydda oss från terrorister. Istället har lagstiftningen blivit terroristen som skrämmer och särbehandlar en stor grupp i vårt samhälle. Av 26 kända gripanden inom ramen för terroristbrottslagstiftning har samtliga varit muslimer, men trots alla gripanden har åklagaren endast lyckats få till två fällande domar. Enligt för levande historia uppger en fjärdedel av unga svenska muslimer att de utsatts för övergrepp. Svenska muslimska kvinnor är en särskilt utsatt grupp för övergrepp. En studie visade att av de muslimska samfunden blivit utsatta för någon form av illegalt motstånd mot sin verksamhet, ofta i form av skadegörelse men också genom hot och misshandel mot församlingsmedlemmarna. var andelen i arbete i bland svenskar födda i och – där de flesta svenska muslimer härstammar från – 53 respektive , att jämföra med den för infödda svenskar som var . Forskarna har också visat att högutbildade från och har svårare än andra att få jobb som motsvarar deras kvalifikationer. Diskriminering hör inte ett demokratiskt samhälle till. Rättssäkerheten i ett samhälle är inte starkare än dess mest utsatta grupper. Svenska muslimers situation måste ses över, i samarbete med svenska muslimer själva, där dessa människor är med i både definitionsprocessen av problemen och skapandet av lösningarna.
mot · H102A381 · 2013-10-03 00:00:00 — Säkrare jobb för unga tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undvika arbetsskador bland unga. Unga har inte bara korta och ovissa anställningar, de lever också farligt på jobbet. Arbetsskadorna ökar mest bland personer . Unga män skadas mest vid maskiner och unga kvinnor i samband med rån. De unga behöver en bra introduktion på arbete, det vill säga en noggrann genomgång av riskerna och hur de undviks. Det framgår av en ny rapport från Försäkring om ungas arbetsskador och gäller allvarliga olycksfall, som lett till minst en månads sjukskrivning eller medicinsk invaliditet. Enligt rapporten skadas unga i åldern 16–oftare än äldre. Risken för arbetsskador har ökat i alla åldrar, men mer bland de unga. Antalet skador per tusen sysselsatt har för de unga ökat från 2,6 till 3,2. I riskyrkena har de unga ofta en ännu högre skaderisk än äldre åldersgrupper. Byggsektorn är en olycksdrabbad bransch, där är skaderisken för unga 14,2 per tusen sysselsatt, mot 9,7 för äldre. Här har också arbetsolyckorna ökat mest: från 10,9 till 14,2 per tusen sysselsatt för unga. Det är främst unga män som skadar sig på jobbet. Det beror på könsfördelningen på arbetsmarknaden: männen dominerar i branschen där skadorna är vanligast. Kvinnor som arbetar i sådana yrken, t ex i byggsektorn, har också hög risk att råka ut för allvarliga arbetsolyckor. Vanligaste olyckan för unga män inträffar vid arbete med maskiner. Unga kvinnor skadas oftast i samband med rån. Unga får också andra typer av skador. Unga män drabbas oftare än andra av sårskador och frakturer. Många fler unga – både kvinnor och män – råkar också ut för skador i händer och fingrar: jämfört bland övriga arbetstagare.