ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102C243 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i lag ge hyresvärdar och bostadsrättsföreningar en möjlighet att besluta om rökfria boendemiljöer.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett nationellt för inomhusmiljö. 1 Yrkande 1 hänvisat till SoU. En av de mest centrala frågorna för en god hälsa i har varit att minska tobaksrökningen och att också minska exponeringen av passiv tobaksrök. Vi har successivt tagit bort rökningen från skolgårdar, arbetsplatser, offentliga miljöer och restauranger. Det har varit en framgångsrik politik, men fortfarande har det inte varit möjligt ens för känsliga personer att kunna skydda sig från passiv rökning i sin egen boendemiljö. Detta trots att har beslutat om ett delmål för folkhälsopolitiken; att ingen ska utsättas för passiv rökning (se folkhälsopropositionen 2002/03:35). Enligt hyreslagen 25 § får hyresgäster inte utsätta grannar för störningar och ohälsa som man skäligen inte bör tåla. Men är det inte förbjudet att röka där man bor. Det borde därför ges starkare möjligeter för hyresvärdar och bostadsrättsföreningar att besluta om att erbjuda ett rökfritt boende där man röker enbart på utvalda och välventilerade platser. En sådan lagstiftning finns redan i där den fungerat väl. Vi menar att den bör utredas även i . Det behövs ett nationellt för inomhusmiljö. Kompetenscentrets uppgifter bör bl.a. vara att samla den senaste kunskapen och ta fram gemensamt nationellt underlag för utbildningar om inomhusmiljö. Ett regionalt för inomhusmiljö (Komin) finns redan vid umeå universitet.
mot · H102C245 · 2013-09-30 00:00:00 — Främjande av energieffektivt byggande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ytterligare skärpa byggregler avseende egenskapskrav på energiprestanda. Eftersom det ofta är rationellt att bygga med högre energikrav än vad nuvarande byggregler kräver finns det ett stort utrymme för markägare och exploatörer av mark för bostäder att ställa krav på mer energieffektivt byggande. Utvecklingen av så kallade passivhus, eller nära-noll-energi-byggnader har pågått och har varit ledande. är länder som , och på väg att överta rollen. Regeringen har anslagit 120 miljoner till ett program för att utveckla framtidens energieffektiva byggnader. Det är ett viktigt steg för att ska kunna återta ledarrollen när det gäller energieffektivt byggande. Denna typ av positiva satsningar riskerar dock att undermineras så länge statliga myndigheter spretar i sin syn på energieffektivt byggande, vilket i sin tur ger utrymme för diskussioner huruvida de krav som ställs är problematiska för det industriella byggandet i fabriker för småhus. Det behövs regelförenklingar och starkare incitament att investera i nybyggnad och renovering av bostäder om vi ska kunna öka tillgången till bostäder som är moderna och anpassade till efterfrågan på bostadsmarknaden. Med en skärpning av de nationella egenskapskraven på energiprestanda menar vi att behovet av särskilda krav från markägare, kommuner och fastighetsägare minskar. Inom ramen för skärpta nationella egenskapskrav bör det finnas utrymme för differentierade bestämmelser, anpassade för olika klimatzoner, olika typer av byggnader och förutsättningar på bostadsmarknaden. Tydliga och långsiktiga regler ger husfabrikanter och byggföretag möjlighet att successivt anpassa sig till dessa, så att svenska byggföretag kan nå skalfördelar genom att i konkurrens med varandra utveckla ett energieffektivt industriellt byggande. Regeringen bör uppdra åt berörda myndigheter att utarbeta nya skärpta nationella krav på energiprestanda för såväl eluppvärmda som icke eluppvärmda byggnader. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102C247 · 2013-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om koloniträdgårdar. Vi ser hur intresset för fritidsodling har tilltagit alltmer, inte minst genom tv-program och trädgårdsmässor. Intresset för egen odling av grönsaker och blommor ökar i hela landet, även i städerna där en ökad efterfrågan av koloniträdgårdar och odlingslotter sker. Koloniträdgårdar och dess verksamhet är en viktig del av det svenska kulturarvet. Koloniträdgårdar har funnits i vårt land . Syftet med att anlägga koloniområden har varit att erbjuda goda rekreationsmöjligheter till låga kostnader och på nära avstånd från bostaden, så att alla som så önskar ska kunna skaffa en enkel kolonistuga och få möjlighet att odla. som då har samhället all anledning att medverka till att detta ska vara möjligt. Trädgårdsodlingen är till glädje för kolonisterna själva men har också positiva effekter på folkhälsan, stadsmiljön och den biologiska mångfalden. Ekologisk lokal produktion av livsmedel på kolonin kan också vara ett inslag i en klimatsmart livsstil. För den sociala gemenskapen över alla kulturgränser kan kolonilivet spela en viktig roll, lika väl som för sammanhållningen inom familjen och som kontaktyta för ensamstående. Allt oftare så hotas koloniområden av planer på annan markanvändning. Det tyder på att man i en del kommuner inte beaktar vilken tillgång koloniträdgårdarna är i stadsbygden och vad de betyder för kolonisterna själva och andra som vistas i staden. De gröna miljöernas betydelse, såväl ur folkhälsosynpunkt som för bevarande av biologisk mångfald, blir allt bättre styrkt av olika forskningsresultat. I tätorter kan trädgårdar och parker spela en viktig roll för övergången till ett kretsloppsanpassat samhälle. I likhet med andra folkrörelseaktiviteter har även fritidsodlingen behov av stöd för informationsverksamhet och utvecklingsarbete. Fritidsodling, som är den näst vanligaste fritidssysselsättningen utomhus, behöver också uppmärksammas mer inom dagens forskning. Vi behöver veta mer om den sociala betydelsen av att kunna odla själv, ökad kunskap om integration kopplat till odling. Hur kan vi stadsplanera bättre och möjliggöra gröna lungor, odlingsytor, koloniträdgårdar o.s.v i städerna. Samhället behöver bli mer robust för att klara utmaningarna, och fritidsodlingen är en sådan viktig beståndsdel och ger oss medborgare ökade kunskaper om hur allt hänger ihop. En översyn bör ske för att stimulera kommunerna att öka möjligheterna till närrekreation i form av koloniträdgårdsverksamhet även för dem som inte är höginkomsttagare. Det bör också övervägas hur kolonister och andra fritidsodlare kan stimuleras till ökad ekologisk produktion av livsmedel, t.ex. genom förbättrad information och rådgivning i odlingsfrågor.
mot · H102C248 · 2013-09-30 00:00:00 — Nationell översyn av VA-nätet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell översyn för att trygga såväl en säker vattenförsörjning som säkra avloppssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram gemensamma riktlinjer gällande va-nät för hela landet. Enligt lagen om allmänna vattentjänster ansvarar kommunerna för sina invånares försörjning när det gäller vatten och avlopp inom tätbebyggda områden. Gränserna för VA-verkens områdesansvar fastställs av kommunfullmäktige och verksamheten är nästan helt finansierad genom brukarnas VA-avgifter. Den pågående och framtida klimatförändringen i vårt land kan leda till mer och intensivare nederbörd. Det är något som i förlängningen leder till ökad risk för översvämningar, ras, skred och erosion. Detta ökar risken för att våra tekniska försörjningssystem, inklusive VA-näten och därmed vattenförsörjningen, drabbas hårt . Det har Klimat- och sårbarhetsutredningen varnat för i sitt betänkande till regeringen. Det är därför angeläget att vi skyndsamt beslutar hur vi i möjligaste mån kan skydda vattenförsörjning och våra fastigheter mot dessa risker. De senaste årens regnoväder och översvämningar har orsakat problem när det gäller VA-näten i många av kommuner. Dagvattenledningar har svämmat över och orsakat skador i enskilda fastigheter. Många av de skador och problem som uppstått har orsakats av att VA-ledningar är gamla och bristfälliga. Försäkringsbolagen vägrar att ersätta fastighetsägare då kommunernas VA-nät är bristfälliga. Det finns alltså ett behov av att se över och reparera de kommunala vatten- och avloppsnäten. Det behövs riktlinjer för kommunala VA-nät som är lika över hela landet och som motsvarar de behov som finns med hänsyn till klimatförändringar. Därför kan man inte lämna över till kommunerna att, var och en för sig, finna lösningar. Problemet är i grunden en nationell fråga och kommunernas VA-nät är bara en del i denna mer omfattande fråga. Med anledning av det ovan anförda är det angeläget att det inleds en nationell översyn för att trygga såväl en säker vattenförsörjning som säkra avloppssystem.
mot · H102C254 · 2013-09-25 00:00:00 — Näringstillstånd vid konkurs och insolvens tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga näringstillstånd efter konkurs och insolvens. har klarat sig väl trots en global finans- och skuldkris. Vi står emellertid inför med minskad export och färre utländska investeringar. Svensk ekonomi kommer därför i allt större utsträckning bäras upp av inhemsk konsumtion. Ett mer uppmuntrande och välkomnande företagsklimat är därför viktigt för att fler ska våga starta företag och nya jobb ska säkras. Till grund för bildandet av nya företag är individers idéer och drivkraft. Därför behöver vi ett klimat som uppmuntrar, och inte avskräcker, företagande. Bland annat behövs ett regelverk för insolvens som följer tiden och som speglar hur samhället ser ut . Insolvensregler har flera funktioner – allt från att hantera hur någon befinns insolvent via reglering och hur man kommer ur insolvens till hur man skall förhindra att den insolvente inte uppfyller sina ekonomiska åtaganden. Enligt den granskning som gjorde av behöver de risker som förknippas med företagande begränsas och även insolvenslagstiftningen ändras. Enligt har en alltför restriktiv lagstiftning beträffande näringsidkares möjligheter att få skulder avskrivna. Väldigt många företagare behöver erfarenheten från misslyckade projekt för att kunna skapa konkurrenskraftiga bolag . En snabbare skuldavskrivning underlättar för entreprenören att starta om och skapa morgondagens arbetstillfällen. Insolvens bör inte heller leda till att man blir försatt i skuld på livstid. Det finns flera argument som stödjer detta – från att det är orättvist till att det är ekonomiskt skadligt för hela ekonomin om risktagande bestraffas alltför hårt. Få är villiga att starta företag när det är omöjligt att komma på benen igen efter det att affärsidén inte har burit. Regelverket för insolvens har setts över i SOU 2010:2 och är en förbättring jämfört med den äldre lagstiftningen, bland annat gällande den tid som en person måste vänta innan han eller hon kan bli av med skulderna. Dock kvarstår en hel del för att bättre möta vår tid och hur ekonomin ser ut . En balans måste finnas där risk uppmuntras utan att skapa instabilitet för andra. En modell som kan beaktas är att staten inför en form av pantkonto där den insolvente kan överföra kontanter som fungerar som en säkerhet för företag som personen innehar en affärsrelation med. Det skulle vara en enkel modell för att överbrygga de vardagsproblem som insolventa möts av – svårighet att få kreditkort och telefonabonnemang vilka i princip är nödvändiga instrument . Människor skall och bör inte diskvalificeras på livstid på grund av en konkurs. Såväl människor som idéer behöver testa sin bärkraft. Även den som hamnat i konkurs bör kunna få en andra chans att bedriva näringsverksamhet. Regeringen bör därför se över möjligheten att överväga ett regelverk för insolvens som syftar till en effektivare skuldavskrivning samt att göra det lättare för insolventa att få näringstillstånd. i (M)
mot · H102C255 · 2013-09-30 00:00:00 — Förenklade regler för omräkning av andelstal i vägsamfälligheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förenkling i anläggningslagen för landets vägföreningar. De vägföreningar och vägsamfälligheter som bildades , enligt lagen om enskilda vägar är samfällighetsföreningar och anläggningslagens regler gäller för att ompröva andelstalen. Trots att dessa föreningar är mellan 40 och och således borde ha inaktuella andelstal, är det av dem som erhållit nya andelstal genom omprövningsförrättning enligt 35 § anläggningslagen. Detta tyder på att den metod lagstiftaren valt för omprövning av andelstalen inte fungerar tillfredsställande och att det leder till att vi har stora avvikelser, något som vägföreningarna själva reglerar genom egna beslut. Detta förfarande är inte lagenligt och leder till en ovisshet huruvida beslutad uttaxering kan göras, eller om någon medlem klandrar uttaxeringen i domstol. Utan uttaxeringsrätt med stöd av lag äventyras föreningens ekonomi, deras skötsel och investeringar i väg och andra gemensamma anläggningar. Den främsta anledningen är sannolikt att en lantmäteriförrättning anses kostsam och byråkratisk. Den nödvändiga förändringen av andelstalen beslutas i konsensus i respektive förening, utanför det regelverk som lagstiftaren angivit. Även om kostnaderna för omprövningsförrättningar genom Lantmäteriets försorg skulle minska radikalt kommer problemen att kvarstå. Det finns uppskattningsvis 20 000 samfällighetsföreningar med otidsenliga andelstal. Om samtliga dessa skulle begära omprövning skulle det behövas i storleksordningen 100 lantmätare som arbetar heltid för att genomföra dessa. I vårt grannland finns en metod för beslut om andelstal där föreningsstämman äger rätt att besluta om ändring av andelstal. Fastighetsbildningslagen är sprungen ur vår gemensamma historia, men de har gjort ett annorlunda vägval vad gäller föreningarnas ansvar att ha aktuella andelstal och registerhålla information om dessa. Många likheter finns mellan och i hur vägföreningar bildas genom lantmäteriförrättning. Där bestäms vägens sträckning och standard, samt vilka fastigheter som ska vara delaktiga i vägens utförande och drift. Däremot registreras inte andelstalen. Enligt lagen är det föreningarna själva som ska besluta, registerhålla och ompröva dessa . Någon genomgripande förändring av anläggningslagen i behövs inte för att i praktiken införa den Finska modellen, som innebär att samfällighetsföreningarna själva får besluta om ändringar av andelstalen i de gemensamhetsanläggningar de förvaltar. Rättssäkerheten för den enskilde säkerställs exempelvis genom överklaganderätt till Lantmäteriet respektive de nyinrättade Mark- och Miljödomstolarna. Det bör ges Regeringen till känna att det förekommer stora avvikelser i nu gällande andelstal för de Enskild väg som finns i landet och att det brådskar med att lagenligt rätta till detta på ett kostnadseffektivt och rättssäkert sätt.
mot · H102C257 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att friköpslagen ska genomföras. Under århundraden har arrendatorer och befolkning under godsen – så kallade historiska arrenden – förnekats möjligheten att äga sin jord. Ett förhållande som speglats i SVT i programmet Greven och frälsebönderna och som i skrivande stund fortfarande kan ses på SVT Play. Arrendatorerna har genom historien tvingats till flera hundra årliga så kallade hoveridagsverken, körslor och avgifter till de adliga slottsherrarna. De som inte orkat har inte sällan vräkts från hem och jord, som de brukat i generationer. De fortfarande i flera avseenden livegna torparna till de kvarvarande godsen har i vissa fall genom sina dagsverken och arrendeavgifter i själva verket betalat arrendestället ett stort antal gånger. Det historiska arrendejordägarsystemet, särskilt under fideikommissen, har också hämmat landsbygdens utveckling. Det har bromsat rationalisering och företagsutveckling och är därför också till nackdel för konsumenterna och samhällsekonomin i stort. För snart , , fattade riksdag efter en motion av bl a (S), som uthålligt drivit frågan, med stor majoritet det historiska beslutet att avskaffa denna sista kvarleva från det gamla feodalsamhället. Jordbruksarrendatorer skulle få rätt att friköpa sina gårdar vid så kallade historiska arrenden. Riksdagsbeslutet genomfördes dock aldrig. Den tillträdande borgerliga regeringen ville inte befatta sig med frågan. Den socialdemokratiska regering som tillträdde 1994 gjorde heller aldrig slag i saken. Ett skäl till denna tövan var att man befarade att om man lade fram en friköpslag kanske denna skulle komma att överklagas och fällas som ett brott mot och EG-rätten. Vissa framsteg har gjorts, exempelvis har frälsebönderna fått ett starkare skydd för ekonomiska investeringar på arrendegården. Men trots detta kvarstår i sina huvuddrag denna privilegierest från feodalsamhället. En ny generation arrendebönder vid vissa av de gamla godsen (bl a i /) engagerar sig fortfarande och kräver att denna sista rest av ett feodalt system ska avskaffas. Något som borde vara en självklarhet i ett modernt, demokratiskt samhälle. En lag om friköpsrätt kränker ingen enskild äganderätt till någon jord som någon ägare aktivt brukat, bebott eller är beroende av för sin utkomst. Tvärtom skulle en sådan lag leda till att vi bättre lever upp till en rimlig och rättvis tolkning av enskild äganderätt. Därför bör friköpslagen äntligen genomföras.
mot · H102C261 · 2013-09-30 00:00:00 — Gör skyddet av till överordnat riksintresse tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda om att göra skyddet av till överordnat riksintresse. hyser såväl natur- och miljömässiga som samhällsviktiga värden, och är därför skyddad av fyra riksintressen enligt – för friluftsliv, fiske, natur och kulturmiljö. Dessutom är i sin helhet ett Natura 2000-område, en del av av skyddade områden. är också dricksvattentäkt för cirka en kvarts miljon människor och ytterligare kommuner är på väg att ansluta till Vättervatten, och en utredning om att göra till skyddsvattentäkt pågår. Dessutom kan som dricksvattentäkt bli ovärderlig om till exempel havsnivån stiger och ger upphov till saltvatteninträngning i , som är dricksvattentäkt för i princip hela . Även den europeiska kontinenten tittar på som möjlig framtida dricksvattentäkt. har blivit biosfärområde under ; en utmärkelse som ställer krav på långsiktigt hållbar samhällsutveckling. Utöver den omfattande befintliga övningsverksamhet som Försvaret har tillstånd att bedriva över , är en ansökan inlämnad om en ombyggnad av där man vill öka det totala antalet flygrörelser kraftigt, och därmed öka årsförbrukningen av bl.a. flygfotogen. Man planerar även internationella skjutövningar i samarbete med Nato från stridsflygplan och helikoptrar mot mål rakt ner i vattnet. Det är inte rimligt att Försvarsmakten i en värld som till stor del präglas av brist på rent dricksvatten använder värdefulla dricksvattentäkter som övningsfält. Ett annat hot mot vattenkvalitet är den planerade gruvan vid , . Här planeras ett stort dagbrott mindre än från . Riskerna med lakvattenavrinning till känns stora, speciellt om man anlägger hundraåriga perspektiv. Ett tredje hot är de planer som finns i Motalatrakten på utvinning av fossilgas, så kallad frackning. Dessa hot sammantaget gör att skyddet av måste stå över andra samhällsintressen.
mot · H102C262 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ökad standardisering av byggnormer för att främja konkurrensen inom byggsektorn och för att öka bostadsbyggandet. Bostadsbyggandet i måste bli enklare och billigare. har det i snitt påbörjats drygt 50 000 bostäder . har dock denna siffra legat på drygt 20 000 bostäder . Detta betyder att bygger ungefär hälften av vad våra nordiska grannar gör i relativa tal. Det bygger motsvarar av det redan byggda. Att byta ut bostäderna i beståndet skulle med dagens nybyggnadstakt ta ungefär . Den låga nybyggnadstakten skapar problem på grund av att befolkningen ökar som det sker en ökad inflyttning till regionstäderna. Även på tillväxtorter i exempelvis i inland är behovet av nya bostäder på grund av expansionen i gruvindustrin stark. Kommunalt påhittade särregler när det gäller tekniska lösningar driver upp kostnaderna och försvårar för en industrialiserad byggprocess. Detta kan vara en bidragande orsak till att många byggföretag inte vill satsa i många av de kommuner som har störst behov av ett ökat bostadsbyggande. Det driver även upp människors boendekostnader. I tillägg till dessa konsekvenser är det ofta otydligt hur kommunala särkrav ska verifieras och följas upp. Det är därför viktigt att regeringen går vidare med de utredningsförslag som presenterats vad gäller ökad standardisering av byggnormer. Entydiga nationella byggregler bör vara , exempelvis baserat på byggregler (BBR). Egenskapskrav på byggnader bör vara densamma över hela landet förutom en justering för de olika klimatzonerna när det gäller energikraven.
mot · H102C264 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en översyn av hur trafikförsäkringsavgiften är uppbyggd. Om du har ett motordrivet fordon och inte har tecknat en trafikförsäkring, blir du automatiskt rapporterad till och får därmed betala en avgift, trafikförsäkringsavgift. Är fordonet oförsäkrat och inte avställt har laglig rätt att ta ut en trafikförsäkringsavgift av ägare. Detta enligt trafikskadelagen (TSL) 34 §. Trafikförsäkringsavgiften bestäms på grundval av de årspremier för trafikförsäkring som har tillämpats här i landet trafikförsäkring har saknats. Avgiften får överstiga högsta försäkringspremie för fordon av samma fordonsslag och med samma användningssätt som det oförsäkrade fordonet. har rätt att kräva trafikförsäkringsavgift för som ett fordon är lagstridigt oförsäkrat. Dessutom får trafikförsäkringsavgift alltid tas ut med , även om avgiften enligt beräkningsmetoden för uttagande av avgift skulle uppgå till ett lägre belopp. Avgiftens storlek bestäms enligt en schablonmetod som bara delvis påverkas av den uteblivna premiens belopp. Avgiftssanktionen är svårförståelig och avsedd att komma till användning i en rad olika fall. På det sättet man räknar ut beloppet för en fordonsägare blir konsekvensen för en person som t.ex. bor i att denna får betala lika mycket som en person som bor på . Detta trots att den vanliga trafikförsäkringen är billigare för en person som bor i än på . Det är inte rimligt att en person som bor i ett område med mycket låga ska få betala så mycket mer i straffavgift jämfört med de områdena med en mycket hög premieavgift. Det leder till att de som bor i små orter drabbas mycket hårt. Och för landsbygden är det ett hårt slag. Avgiften borde istället bestämmas utifrån den aktuella nivån på premien för det området man bor i. Bor du i t.ex. ska du betala en avgift som baseras på den premien och inte en avgift baserad på en premie från t.ex. . Därför borde en översyn övervägas av hur avgiften kan utformas på ett mer ändamålsenligt sätt.