mot · H102U2 · 2013-10-02 00:00:00 — med anledning av skr. 2012/13:184 Verksamheten inom m.m. och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnittet Inledning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnittet om arbete för demokratisk utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnittet om och EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnittet om konvention om våld mot kvinnor och våld i nära relationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnittet om kvinnors sexuella och reproduktiva rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnittet om hbt-personers rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnittet om mediesituationen och informationsrättigheterna. Läget för huvuduppgifter – mänskliga rättigheter, rättsstatlighet och demokrati – är inte generellt gott. Dagens har stora problem. Den politiska utvecklingen i några av medlemsstater går inte i demokratisk riktning. Liknande stora problem finns i t.ex. , och delvis och . brukar kallas för sista diktatur. Det landet, liksom Kosovo, står utanför . Dessa enorma problem berör i princip långt över 250 miljoner människor i dagens . Men utvecklingen är inte ödesbundet negativ. Utvecklingen i Kosovo och mellan detta land och kännetecknas av framsteg, sett i perspektiv. Den parlamentariska församlingen har verkat pådrivande. Men det är inte minst möjligheterna till EU-medlemskap som fungerar framåtdrivande. , medlem i både , EU och Nato, har demokratiska problem, och detta skapar också trovärdighetsproblem för Europeiska unionen, där röster kan innebära beslut i överstatliga ärenden. I pågår en förnyad granskning av demokrati, i ljuset av bl.a. de analyser av förändrade statsskick som gjort . Den ekonomiska utvecklingen i har stagnerat, framför allt i euroområdet, och utvecklingen framåt är svårbedömd. I flera länder, inom och utom eurozonen, är arbetslösheten mycket stor, t.ex. i kring . Framför allt är yngre människor, som är på väg in på arbetsmarknaden, ofta i ett mycket utsatt läge. Minoritetsgrupper känner sig utsatta för diskriminering och hot. Eurokrispolitiken har fört allvarliga demokratiska problem med sig. politiska institutioner och politiska krafter har i mycket misslyckats med att upprätthålla fundamentala betingelser för välfärd och demokrati. Situationen är kritisk – och den inbjuder oss alla i riksdag att samla våra krafter för demokrati och rättfärdighet. I har detta uppmärksammats och debatterats med stor oro. I denna situation har regeringen inte inbjudit riksdag till rimliga betingelser för en parlamentarisk dialog i utskotten och kammaren. För verksamheten har regeringen inte förmått sig att avge en skrivelse, som skulle kunna debatteras i utskotten och kammaren i direkt anslutning till detta år. föreligger en skrivelse, avgiven av regeringen . Denna senfärdighet kompenseras inte alls av att regeringen också hängt in en redovisning för i den. riskerar vi få halvtannat års fördröjning för den redovisning av regeringen som ska vara i takt med RF 1 Regeringen styr riket. Den är ansvarig inför . bör ge denna sin mening till känna. Arbete för demokratisk utveckling Det senaste årets utveckling i pekar på den stora demokratiska kraft som finns i viktiga och moderna delar av befolkningen. Men den auktoritära maktens vertikal som står för har fortsatt överhanden. Förtryck, manipulation i medierna, rättslöshet och orimliga inkomst- och förmögenhetsförhållanden härskar. Ryska organisationer, exempelvis sådana som arbetar för mänskliga rättigheter, har fått svårare att verka genom hård lagstiftning. De har det t.ex. svårt att samarbeta med organisationer i andra länder eftersom de då måste registrera sig som utländska agenter. gjorde 2012 en granskning av samhällsskick, i ljuset av de åtaganden som landets ledning gjorde vid sitt tillträde till . Granskningen antogs som församlingens ställningstagande, men fångade inte tillräckligt många röster för att också bli en formell rekommendation till ministerkommittén i . En minoritet på drygt 1/3 av rösterna förhindrade det; ryska röster inkluderade. Det har också uppgivits från ryskt håll, att man avser ej fästa något avseende vid systematiserad kritisk analys av detta slag från . Detta är en av de saker som ligger bakom de allmänna ord som regeringen anför i sin skrivelse till om övervakningsutmattning. Vi socialdemokrater anser att inte på länge varit i stånd att föra en konsekvent politik i förhållande till det , som det verkligen är. bör, i form av ett tillkännagivande, tillse att regeringen följer den uppmaning som utrikesutskottet (2011/12:UU17) riktat till regeringen att i nästa skrivelse till om verksamheten i lämna en redogörelse och bedömning av den konstitutionella utvecklingen i . Också utvecklingen i går i fel riktning. Före detta premiärminister är en av många politiska fångar. Den konstitutionella ordningen är inte stabil. Den inre sammanhållningen är likaså alltmer illusorisk. I pågår en granskning. Den turkiska utvecklingen under premiärminister har svängt in på en mindre lovande väg för demokrati och möjligt medlemskap i . Antalet politiska fångar är mycket högt. Ett EU-medlemskap ligger långt borta. För är åter en prövosten. Utvecklingen i , och andra länder i norra och har varit lovande. Detsamma gällde för del, men utvecklingen har ju blivit mycket negativ. Det borde dock finnas ett stort utrymme för att stå för de demokratiska, rättsstatliga och i vid mening sociala perspektiven på ett ömsesidigt samarbete. I den parlamentariska församlingen finns en ny form för detta som heter partnerskap för demokrati. och den palestinska myndigheten är antagna som partner. har ansökt om det. borde kunna gå denna väg om samhällsfreden bevaras. Genom en förhandlingsöverenskommelse har reformer aktualiserats av den europeiska domstolen för mänskliga rättigheter med säte i . Bakom detta projekt ligger problemen med den s.k. obalansen i domstolens ärendetillströmning. Här sker nu stora förbättringar. Vi anser att regeringen ska driva på i förhandlingarna mellan och EU om att EU ska tillträda konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna. Innan detta slutligen är ratificerat av alla parter, kvarstår risker för att utvecklas utan en grundläggande gemensam rättsordning. Detta bör ge regeringen till känna. konvention om våld mot kvinnor och våld i nära relationer konvention om våld mot kvinnor och våld i nära relationer undertecknades vid ministermötet i . Konventionen är den första i världen. Enligt olika källor beräknas mer än 127 miljoner kvinnor och flickor i världen vara könsstympade. Den svenska ratificeringen från av konventionen får inte dra ut , på det olyckliga sätt som är regeringens praxis. Detta bör ge regeringen till känna. Kvinnors sexuella och reproduktiva rättigheter Frågor som berör kvinnors sexuella och reproduktiva rättigheter är frågor som ofta blir kontroversiella i . Vi håller på att alla människor ska ha rätt till sexuell och reproduktiv hälsa, och det ska inkludera rätt till abort, i ljuset av om mänskliga rättigheter. Mödradödligheten är nära förknippad med abortfrågan. Abort ska vara laglig, säker och tillgänglig för alla kvinnor. Homo- och transfobin är fortsatt utbredd i . kränks hbt-personers mänskliga rättigheter. sanktioneras kränkningarna av det offentliga och myndigheter i medlemsstater. har vi också sett förslag och beslut om lagstiftning som inte har något annat syfte än att kringskära hbt-personers rättigheter. Detta har varit mest tydligt i , , och . Rätten att samlas och rätten att manifestera kränks också fortfarande. Detta är oacceptabla inskränkningar av mänskliga rättigheter, riktade mot en grupp, enbart på grund av sexualitet och könstillhörighet. Detta bör ge regeringen till känna, varvid särskilt utvecklingen i och bör framhållas. Inom sekretariat har en enhet skapats för att arbeta med de här frågorna. Flertalet projekt planeras och generalsekreterare uppmanar medlemsstaterna att delta. Alla sådana här initiativ bör stöttas tydligt av . I flertalet av dessa länder med stora demokratiska problem är mediesituationen inte pluralistisk nog. Man ser en ökad mediekoncentration och en allt svårare situation för journalister, när det gäller att bedriva en seriös och allsidig bevakning av politikens och ekonomins aktörer. Hot och våld mot journalister, som arbetar seriöst, förekommer, bl.a. i och . Det finns stora behov av att skydda dem, liksom deras källor. Det arbete i ministerkommittén som handlar om it och internet och som regeringen redovisar i sin skrivelse ger ett intryck av improvisationer. Det är förklarligt när man ser hur it-kommunikationen utvecklas. De senaste månadernas avslöjanden om hur flera länders avlyssningssystem fungerar, har skapat en oro. Stor vikt måste läggas vid att skydda individernas fri- och rättigheter på internet.