ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Ub276 · 2013-09-30 00:00:00 — Simundervisning i förskola och skola tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om simundervisning på förskolenivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det är skolans ansvar att alla barn lär sig simma. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att specialundervisning i simning vid behov ska arrangeras inom ramen för skolgymnastiken. dör åtskilliga svenskar i drunkningsolyckor, både vuxna och barn. Eftersom denna siffra redan är för hög är det oroande att åtskilliga barn går ut skolan utan att lära sig simma. Förutom risken för drunkningsolyckor är detta en fråga om livskvalitet. Livet riskerar att bli mer begränsat om man inte kan simma. Den icke simkunnige är mer benägen att välja bort/oroa sig för båtresor, fiske och bad. Simundervisningen inom skolgymnastiken är oftast inte tillräcklig, särskilt inte för de barn som övat simning. Bristande resurser och ett pressat schema gör att alltför många elever erbjuds alltför lite simundervisning under sin skoltid. Det är dags att införa simundervisning redan på förskolenivå. Drunkning är den vanligaste dödsorsaken för barn 1–4. En studie visar att ett strukturerat simprogram kan minska risken för drunkning för barn . Simträning på förskolenivå är särskilt viktigt för de barn vars föräldrar inte har råd med simskola. Genom tidig simträning kan drunkningsolyckor förebyggas och barnen får en utmärkt förberedelse för simträningen i skolan. Det ökar chansen att barnen lär sig simma under sin skoltid. Simträningen i skolan behöver bli bättre och vid behov ska specialundervisning i simning arrangeras. Goda simkunskaper spelar en viktig roll både av säkerhetsskäl och för barns möjligheter till motion och att njuta av natur och sommar. Det är därför angeläget att skolans pedagogik anpassas till att ge varje barn tillgång till en simundervisning som är anpassad efter dess behov. Målet ska vara att ingen elev lämnar skolan utan att ha lärt sig simma.
mot · H102Ub281 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av speciallärare. Elevernas resultat i skolan kan påverkas av storleken på klasserna. Det finns flera studier som visar att detta sambandet är tydligare i de lägre årskurserna. Mindre grupper påverkar elevernas kognitiva och icke-kognitiva förmågor positivt och ger goda effekter på elevernas resultat på de nationella proven i svenska, engelska och matematik. Att genomföra en bra undervisning som kommer alla elever till del är viktigt för likvärdigheten i skolan och för alla elevers rätt till en bra undervisning. För den enskilde eleven är det absolut viktigaste att man har en bra och kompetent lärare. När undervisningsgrupperna är för stora tyder erfarenhet på att det blir svårare för läraren att ge tid för alla elever. På många skolor skulle eleverna behöva fler lärare i klassrummet. Fler lärare ger också bättre förutsättningar för att dela upp eleverna i mindre grupper och därigenom bedriva en mer individanpassad undervisning. Ett sätt att öka det pedagogiska stödet är att låta fler speciallärare delta i undervisningen. De kan vara den extra pedagog som kan fokusera på elever med särskilda förutsättningar eller särskilda svårigheter. Mot bakgrund av vad som anförts ovan bör regeringen överväga möjligheten att se över antalet utbildade speciallärare.
mot · H102Ub282 · 2013-09-26 00:00:00 — Orimliga konsekvenser av skolk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över studiebidragsregelverket så att ett indraget studiebidrag inte automatiskt leder till att övriga ersättningar till familjen påverkas. Det är viktigt att motverka skolk. Den som går i gymnasiet har en skyldighet att vara där om han eller hon accepterat utbildningsplatsen. Den studerande ungdom som fått studiebidrag men som är frånvarande från sina studier , t.ex. genom skolk, är skyldig att betala tillbaka detta bidrag till CSN. För den som är omyndig skickas beslutet om återkrav till den förälder som CSN betalat ut pengarna till. Detta är en rimlig ordning. Däremot att det mer tveksamt att ett indraget studiebidrag kan leda till att hela familjens övriga bidrag dras in eller minskar för att ett barn på t.ex. gymnasiet skolkar. Det drabbar familjer hårt om deras flerbarnstillägg, underhållsstöd, rätt till barnpension, beräkning av eventuellt bostadsbidrag påverkas på grund av att ett barn har skolkat. Unga människor med studiebidrag förväntas att successivt öka sin mognadsgrad och bli kapabla att själva ta ansvar för sina handlingar utan att det alltid indirekt påverkar andra. När ett studiebidrag dras in så påverkar det i regel hela familjens ekonomi. Detta får anses vara tillräckligt kännbart i de flesta fall utan att det dessutom skall ge effekt på andra bidrag som går till den tidigare studiebidragsberättigades familj.
mot · H102Ub284 · 2013-09-30 00:00:00 — Skolresor för gymnasieelever med funktionshinder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av funktionshindrade gymnasieelevers skoltransporter. Barn med funktionshinder har rätt till skolskjuts, oberoende av avstånd, när det gäller grundskola. För barn och ungdomar upphör denna rätt då de studerar på gymnasieskola. Olika kommuner erbjuder dock olika lösningar i form av termins- eller årskort för kollektivtrafik, kontantersättning och i vissa fall skolskjuts. De unga funktionshindrade som inte har möjlighet att transportera sig med kollektivtrafik hänvisas i stället till färdtjänst för sina skoltransporter. Detta medför ju då betydande merkostnader för den unge och familjen. Val av skola är viktigt för elever med funktionsnedsättning, och det är då inte alltid den närmast liggande skolan som är bäst utformad eller kan erbjuda de bästa möjligheterna med hänsyn till funktionsnedsättningen. Det bör därför anses skäligt att samhället accepterar och står för de merkostnader som uppstår för transporter till och från gymnasieskolan för dessa ungdomar. Med anledning av ovanstående bör det ske en översyn av regelverket vad gäller skoltransporter för gymnasieungdomar med funktionshinder.
mot · H102Ub298 · 2013-09-30 00:00:00 — Barnomsorg på obekväm arbetstid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagstiftningen för barnomsorg på obekväm arbetstid. Förskolan och barnomsorgen är en av de viktigaste faktorerna för jämställdheten nämligen att båda föräldrarna kan arbeta heltid. För ett modernt arbetsliv som man ska kunna förena med ett modernt familjeliv krävs att vi får en mer flexibel barnomsorg som har öppet för föräldrar som arbetar kvällar, nätter och . Arbeten inom sjukvård, äldreomsorg, handel, restaurang, transport och andra yrkesområden utförs ofta , nätter och . Det innebär att de som arbetar inom dessa yrken också har behov av bra barnomsorg under dessa obekväma arbetstider. Det finns i en del kommuner möjlighet att få viss barnomsorg på obekväm arbetstid. Det är ofta långt ifrån att det täcker det behov som finns. Speciellt svårt kan det förstås vara för dem som är ensamstående föräldrar eller saknar mor- eller farföräldrar som bor i närheten och som kan ställa upp och stödja familjen. I ett samhälle som vårt, som grundar sig på trygghet och välfärd, är det viktigt att barnomsorgen gäller alla, även om man inte följer och arbetar vanlig . Det måste i första hand vara behovet av barnomsorg som styr, inte klockslagen. Förskolan måste vara så flexibel att den tillgodoser föräldrarnas behov, därmed tillgodoser man även barnens behov. Dessutom är det viktigt för jämställdheten att båda föräldrarna kan arbeta heltid. En annan viktig jämställdhetsfaktor är att de olika yrkesgrupperna i förskola/barnomsorg kan få större möjlighet till heltider som de olika yrkeskompetenser som exempelvis förskollärarna eller barnskötarna har kan tas tillvara.
mot · H102Ub299 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de utbildade barnskötarnas yrkesroll i förskolan måste stärkas. Det är viktigt att vi har fler yrkesgrupper i vår unika förskola där förskollärare och barnskötare kan komplettera varandra med sina olika utbildningar och kompetenser. Det är det som har gjort vår svenska förskola så unik och accepterad och önskvärd av både föräldrar och barn. Många barnskötare som har sitt dagliga arbete på en förskola, har fått höra att vi ska göra om era tjänster till förskollärartjänster eller att vi inte ska anställa barnskötare. Så därför får ni nöja er med visstidsanställningar eller vikariat tills vi kan tillsätta tjänsten med en förskollärare. Ofta också då på en lägre sysselsättningsgrad, vilket innebär att man får svårt att få en lön att leva på. Trots att förskolan har rekryterat och utökat antalet barnskötare från 27 000 årsarbetare till 42 000 årsarbetare har aldrig Arbetsförmedlingen eller arbetsgivarna uppgivit att det funnits ett behov av att anställa barnskötare. Många ungdomar som läser på barn- och fritidsprogrammet ställer med all rätt frågan varför de inte gymnasieutbildning kan få en anställning som barnskötare utan måste läsa vidare till ett annat yrke på högskolan. Om man jämför hur det är när man utbildar sig inom vården så är man undersköterska på gymnasiet och anställningsbar. Här är något fel, för i stället för att anställa utbildade barnskötare, så som man gör med undersköterskor, så anställer man outbildad personal som senare får fasta anställningar och där man som arbetsgivare får ett utbildningsbehov att fylla. Arbetsgivarna borde i stället satsa på att anställa de utbildade barnskötare som finns att tillgå. Antalet barnskötare som helt saknar utbildning för arbete med barn ökar trots den nya skollagen. Både barnskötare och förskollärare är viktiga framtidsyrken och måste det satsas på såväl en bra förskollärarutbildning som en utbildning som faktiskt ger en barnskötarexamen. Det är viktigt att även utbildade barnskötare ska kunna känna stolthet över sitt yrke och känna att det är ett framtidsyrke. Att få kompetensutbildning inom sitt yrke är lika viktigt som att få möjlighet att validera sina kunskaper och komplettera sin utbildning för att byta till yrke som exempelvis kräver högskoleutbildning. Om vi ser olika yrkesgrupper som något bra i förskolan, så kan också barnskötarna få tryggare anställningar och heltider och få känna sig stolta över sig som yrkesgrupp och det ger bra positiva signaler för oss alla.
mot · H102Ub302 · 2013-09-20 00:00:00 — Prioritera lågstadiet i den svenska skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser i lågstadiet. Svenska skolelevers kunskaper är inte tillräckligt bra, jämfört med andra länders. Särskilt dåligt går det för pojkarna. Självklart är det ett problem om våra ungdomar halkar efter i konkurrensen på framtidens arbetsmarknad. Den pågående internationaliseringen medför nämligen att inga arbeten är förbehållna människor från ett visst land. Vi ser det . Läkare och apotekspersonal är ofta invandrare. Det är inte bara de med lång utbildning som kommer hit. Byggarbetare och jordbruksarbetare är andra yrken där rekrytering sker utomlands. Men det kommer att bli allt vanligare att människor finner en karriär i något annat land än där de är födda. Detta kommer att fundamentalt förändra arbetsmarknadens förutsättningar. För det första kommer många av dem vi utbildar i att arbeta i något annat land. För det andra kommer arbetsgivare inte självklart att välja att anställa svenska ungdomar när de behöver öka sin personalstyrka. En förutsättning för att möta denna verklighet är att skolan ger eleverna de redskap som behövs. Den svenska skolpolitiken har lagts om. prioriteras åter kunskapsinhämtning. En återgång mot mer lärarledd undervisning kommer att förbättra villkoren för pojkarnas inlärning. Betyg i lägre årskurser medför att kunskapsbrister upptäcks tidigare och får därmed ökade möjligheter att åtgärdas. Men det räcker inte. Vi måste få en skolmiljö där alla elever utifrån sina egna förutsättningar ges möjlighet att nå högt ställda mål. Detta är en nyckelfaktor. Om man förutsätter att alla har möjlighet att bli bra i skolan kommer många fler att bli det. En viktig parameter är att det är lugn och ro i klassrummet och i skolmiljön överhuvudtaget. De som har störst behov av lugn och ro är barn som kommer från lite stökigare hemförhållanden. Det kan vara helt avgörande för deras möjligheter att tillgodogöra sig undervisningen. Men även de ungdomar som har lätt för sig i skolan behöver ökad uppmärksamhet. Får de inte tillräcklig stimulans i skolan medför det flera risker. Antingen söker de stimulans utanför klassrummet, vilken riskerar att vara destruktiv, eller så passiviseras de. Ingetdera alternativet är bra. Skolan måste således bli bättre på att uppmärksamma och ta tillvara enskilda elevers olika begåvningar. Hur det lyckas kan vara avgörande för ställning som nation. De mest formativa åren är de lägre årskurserna. Om lärartätheten ska öka bör detta därför prioriteras i årskurs 1–3. Abdirizak Waberi (M)
mot · H102Ub304 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolingenjörer. Trösklarna in på arbetsmarknaden har höjts, inte minst för unga. Många får sitt första arbete betydligt senare i livet om man jämför med hur det sett ut historiskt. Det är inte längre lika vanligt att man som tonåring har ett extrajobb vid sidan av skolan. Även den typen av jobb har förändrats och många enkla jobb som fanns förr har helt försvunnit. De jobb som finns kvar ställer dessutom högre krav på specifikt kunnande . Det kan med andra ord finnas krav på extra goda kunskaper redan innan man kan få sitt första extrajobb. , liksom resten av västvärlden, lider därtill brist på ingenjörer, och tekniska kunskaper är hett efterfrågade. Ett sätt att stimulera intresset för teknik är att redan från i förskolan och skolan bygga en stolthet kring att kunna saker som är kopplade till teknikområdet. För de allra yngsta kan något så enkelt som att bygga med lego vara ett sätt att lära sig något om teknik och få känna sig duktiga. Det skulle vara värdefullt att överväga möjligheten att se över hur det här momentet kan föras in redan i förskolan genom att erbjuda en frivillig utbildning där man kan meritera sig till att bli förskoleingenjör. Själva innehållet i utbildningen är inte det mest centrala utan de handlar primärt om att fostra en stolthet och skapa goda associationer kring lärande. Det är ett bra sätt att bygga vidare på ett spirande teknikintresse. Konceptet är även gångbart i högre åldrar. När man redan hunnit en bit i sitt lärande kan man ta till sig saker på en annan nivå och få pröva på att bli mellanstadieingenjör. Med ett sådant diplom i ryggen kan det rent av bli lättare att söka det där första jobbet. Det ska vara möjligt att redan i de tidiga tonåren visa att man är ambitiös och kan lära sig saker. I har vi traditionellt ställt oss skeptiska till alla typer av satsningar som låter barn utmärka sig i skolämnena som vi ser det som betydligt mer okontroversiellt att barn får veta att de är duktiga i idrott. Alla barn skulle självklart inte vara intresserade av att få bli förskoleingenjörer men för dem som tycker om att bygga och konstruera kan det vara en positiv uppmuntran.
mot · H102Ub312 · 2013-09-30 00:00:00 — Ökad möjlighet till nattis tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka de statliga bidragen för barnomsorg under obekväma arbetstider. har antalet barn på s.k. nattis ökat . var antalet 3057 medan siffran var uppe 2011. Föräldrar arbetar ibland obekväma arbetstider, sena kvällar eller nätter. En del både kvinnor och män väljer detta självmant då dessa arbetstider oftast är förenligt med OB-tillägg och/eller andra förmåner. Andra föräldrar har inte samma möjlighet att själva välja andra arbetstider. Inom exempelvis vården är vi beroende av att sköterskor, akutläkare och vårdare finns på plats under dygnets alla timmar. Eftersom majoriteten av den samlade arbetskraften inom vård- och omsorgsarbeten är kvinnor, är det viktigt att även dessa får möjlighet att kunna följa sin karriär om de så vill, även om de är ensamstående mammor eller pappor. finns nattis i drygt hälften av landets kommuner och det är kommunerna själva som kan ansöka om statsbidrag som täcker kommunens ökade kostnader för att erbjuda förskolor på obekväma arbetstider (vardagar mellan –06 samt ). Statsbidraget uppgick till . För att underlätta för föräldrarna så att vissa slipper vända sig till andra kommuner om den egna kommunen inte erbjuder detta, vill vi att tillkännager för regeringen som sin mening att detta anslag ökas till . Ur ett ekonomiskt perspektiv är detta också försvarbart. presenterade 2012 en undersökning som visade att ju mer föräldrarna kan arbeta samt den långsiktigt positiva effekten på lönen av detta, desto mer kostnadseffektivt är det med förskoleplatser.
mot · H102Ub314 · 2013-09-30 00:00:00 — Förändring av inkomsttaket för studenter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till en översyn av reglerna kring inkomsttaket för studenter. För många studenter är ett extrajobb vid sidan om studierna inte bara välkomna extrapengar till en skral studiemedelsbudget men också ett sätt att få in en fot på arbetsmarknaden. Det ger arbetserfarenhet och bättre chanser att hitta jobb efter att studierna avslutats. Men reglerna för studiemedel medför att en heltidsstudent får tjäna max ca per halvår. De studenter som vill jobba mer eller de som har tillgångar undansatta i fonder och vill använda dem bestraffas genom detta inkomsttak. Det är nämligen så att om man tjänar över inkomsttaket så sänks studiemedlet, man kan till och med bli återbetalningsskyldig. Så länge man klarar av sina studier och jobbar och under loven bör detta inte ha någon inverkan på studiemedlets storlek. Dessvärre är det en risk att studenter jobbar svart när de slår i inkomsttaket, vilket inte gynnar någon. Svenska studenter bör inte straffas när de vill jobba vid sidan av sina studier. Snarare bör arbete belönas. Möjligheten till en översyn av reglerna kring inkomsttaket för studenter bör därför ses över.
mot · H102Ub315 · 2013-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en svensk klimatforskningssatellit. har byggt upp en kompetens att utveckla väldigt kostnadseffektiva satellitsystem för forskning och direkt samhällsnytta kring exempelvis klimat- och säkerhetsfrågor. Denna kompetens ger möjlighet att bli en viktig part i utvecklingen av klimatsmarta rymdprojekt. Svenska forskare och rymdföretag har via rymdprojektet studerat vattenångans betydelse för klimatet. Steam kan ge viktiga bidrag till att förbättra noggrannheten i klimatmodellerna samt minska osäkerheten i temperaturökningsprognoser. kan genomföras i samarbete med andra länder i och exempelvis . Om tar den ledande rollen i utvecklingen skulle det kunna bli ett landmärke för ambition att bidra till effektiva lösningar inom klimatområdet. Regeringen bör om möjligt se över hur ett projekt som Steam skulle kunna utvecklas, och dra nytta av den teknik som utvecklats inom ramen för den svenska teknikprovsatelliten .
mot · H102Ub316 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheterna att öka lärarnas it-kompetens. En modern skola och undervisning av god kvalitet rustar ungdomarna inför deras framtida yrkesliv. It behövs för ökad kvalitet och mer kunskap i den svenska skolan. Genom digitalisering av skolan kan lärarnas administrativa bördor minska och undervisningstiden öka. Trots att tillgången till digitala verktyg har ökat bland både lärare och elever visar it-användning och it-kompetens i skolan (2013) att teknikens intåg i undervisningen släpar efter. I flertalet ämnen har användandet av digitala verktyg inte ökat . Rapporten vittnar om att it-kompetensen bland landets lärare alltjämt är låg och att många inte kan förena teknik med pedagogik. Att integrera digitala verktyg i lärandeprocessen bör ske genomtänkt och med en tydlig målsättning. Digitala hjälpmedel bör inte vara ett självändamål, utan användas i de fall där effekten av undervisningen kan förstärkas eller administrationen förenklas. Det räcker inte med att köpa in digitala verktyg till skolan, utan vidare investeringar i lärarnas kompetensutveckling. Lärare behöver ges bättre möjligheter att själva styra undervisningen i digital riktning. Det förutsätter att kunskaper och erfarenheter erhålls av läraren och att skolorna tillskapar ett klimat som möjliggör detta. Hur man använder moderna läromedel bör således ingå i lärarnas fortbildning.
mot · H102Ub317 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fribeloppet för studiestödet. höjs fribeloppet med från dagens till per kalenderår. I praktiken betyder det att en student skulle kunna tjäna under två sommarmånader och utan att studiemedlet sätts ned. Men det räcker tyvärr inte hela vägen. Det är en viktig princip att det ska löna sig att arbeta, och detta borde också gälla för studenter. Studenter som arbetar vid sidan av studierna drabbas inte sällan av betydande marginaleffekter. Också vid förhållandevis måttliga inkomster trappas studiemedlen ned. Om en student vill arbeta extra för att kunna åka iväg på semester eller unna sig något utöver det vanliga borde vi applådera initiativet och inte straffa den enskilde med lägre studiestöd. Det rimmar illa med arbetslinjen att de studenter som vill arbeta, som de sköter sina studier, inte får göra detta utan att drabbas av negativa ekonomiska följder. Regeringen bör överväga möjligheten att se över hur studenter som frivilligt vill ta ett större eget ansvar för sin försörjning kan uppmuntras genom att fribeloppet för studiestödet tas bort.
mot · H102Ub324 · 2013-09-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över fribeloppet för studiemedel. Arbetslinjen är en framgångsfaktor för . Arbete och hårt slit ska belönas, så även . Att studera vid universitet och högskola är en investering . Det är också ett heltidsåtagande. Den student som väljer att ta ett arbete vid sidan av sina studier bör belönas och inte bestraffas. Dock blir följden av dagens system att en student som arbetar för mycket får ett lägre studiemedel för resten av terminen, vilket inverkar negativt i en students ekonomi. Känslan att få möjlighet att påverka sin egen ekonomiska situation främjar egenmakt, och de positiva effekter som den student som arbetar vid sidan av sina studier får är många. Det resulterar i en extra inkomstkälla som förhöjer livskvaliteten, och det ger en arbetslivserfarenhet och ett kontaktnät som är relevant för att konkurrera om arbete efter studietiden. Det bör vidare tydliggöras att syftet med fribeloppets avskaffande inte är för att få studenter att arbeta mer vid sidan av sina studier. Det är att stärka de som lägger ned extra möda och energi för att förverkliga sig själva.