ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102So448 · 2013-09-24 00:00:00 — Öka kraven på socialt innehåll inom äldreomsorgen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka kraven i socialtjänstlagen angående socialt innehåll inom äldreomsorgen. Genom kulturella aktiviteter skapas ofta sociala kontakter. Detta är särskilt viktigt hos många äldre som kanske lever ensamma. Därför kan erbjudandet av kulturella aktiviteter inom äldreomsorgen underlätta för äldrevården eftersom forskning bevisar att människor som får uppleva kultur mår både kroppsligt och själsligt bättre. Många äldre befinner sig ofta i kris när de har fått lämna sitt hem och flyttar in till ett äldreboende. Då är det viktigt med socialt engagemang som bryter tristessen och ensamheten. Enligt () så är hälsa ett tillstånd av fullständigt fysiskt, psykiskt och socialt välbefinnande. Med andra ord kan hälsa inte bara förklaras negativt, som frånvaron av sjukdom, utan också positivt, som välbefinnande. Detta välbefinnande har flera dimensioner, såväl kroppsliga som sociala och existentiella. flankeras äldreomsorgen med en tung arbetsbelastning och att många äldre saknar socialt innehåll. Därför har regeringen satsat 40 miljoner på Kultur för äldre . En utvärdering av projekten genomförs av forskare från , och kommer att presentera resultaten . Att ett socialt innehåll skapar en trivsam miljö för både personalen och de äldre vet vi redan mycket om. Det finns medicinska forskningsresultat från både och som visar att människor faktiskt mår bättre av kulturmöten och att själva vara skapande. har t.ex. , i samarbete med region inom ramen för Kultur för äldre, en forskare som undersöker vilken betydelse kulturen har inom äldreomsorgen. En viktig slutsats är att 5 kap. 4 § socialtjänstlagen (2001:453) behöver förstärkas. Denna paragraf lyder på följande sätt: omsorg om äldre ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande (värdegrund). ska verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Jag anser att kvalitet och innehåll inom äldreomsorgen bör lyftas fram än tydligare och att skrivningen om att verka för upplevs för svag i sin formulering. Där behövs ett förtydligande när det gäller kraven på kommuner och privata vårdgivare att erbjuda en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra.
mot · H102So449 · 2013-09-24 00:00:00 — Kultur på recept i hela landet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att patienter ska ges möjlighet att få kultur på recept som en del i ett rehabiliteringsprogram i likhet med fysisk aktivitet på recept. och inledde ett samarbete om att genomföra försöksverksamhet med kultur som hjälpmedel i arbetet med att förebygga och förkorta sjukfrånvaro, kallat Kultur på recept. Försöksverksamheterna genomfördes av och respektive och uppvisar hur kulturella aktiviteter kan vara en resurs i arbetet med rehabilitering av sjukskrivna personer. får även patienter på vårdcentralerna i möjlighet att delta i pilotverksamhet med Kultur på recept. Det är en arbetslivsinriktad behandlingsform för personer som har eller är i riskzonen för stressrelaterade besvär, psykisk ohälsa och/eller långvarig diffus smärta. Forskning från och visar att kulturupplevelser stimulerar sinnena och ger goda effekter på hälsan. Syftet med Kultur på recept är att undersöka om kulturaktiviteter, eget skapande och kulturupplevelser kan vara en del i en rehabiliteringsprocess. I projektet skapas även en ny relation för metodutveckling gällande kultursektorns möten med nya grupper. I arbetar man vidare med Kultur på recept 2.0 – Skånemodellen som bygger på det pilotprojekt som drevs inom regeringssatsningen. har beviljat medel för att koppla följeforskning till pilotprojektet. Projektets mål är att nå ca 200 deltagare som är långtidssjukskrivna patienter med lätta och medelsvåra depressioner, stress, ångest och långvarig smärta. I projektet deltar både offentliga och privata vårdenheter i med en utbildad rehabkoordinator. Om Kultur på recept bedöms lämpligt för patienten får han/hon ett recept som innehåller kulturaktiviteter . Patienterna möts i grupp , under ledning av en kulturpedagog. Man erhåller även ett Kulturkort som gäller för att stimulera till fortsatt kontakt med kulturen. Målsättningen är att alla patienter ska få del av möjligheten att få kultur på recept om läkaren anser att det är lämpligt. För att detta ska bli verklighet krävs en översyn och en förändring så att Kultur på recept ses som en del inom rehabiliteringsområdet inom sjukvården.
mot · H102So450 · 2013-09-24 00:00:00 — Kvinnors rätt till en god vård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra kvinnors livsvillkor genom en mer jämlik hälso- och sjukvård. Många kvinnor har det bra i och många är ekonomiskt självständiga. Vårt land erbjuder även ett tryggt välfärdssystem med god barnomsorg, äldreomsorg och sjukvård, som internationellt sett är på en hög nivå. Men fortfarande råder det stor obalans mellan kvinnors och mäns rätt och möjlighet till god vård och behandling. Undersökningar visar att kvinnor har längre väntetider inom vården än män. Äldre kvinnor får sämre behandling än äldre män. Kvinnor får oftare behandling som lindrar symptomen, som smärtstillande medel, medan män utreds noggrannare och snabbare. Män får också oftare behandling av de bakomliggande orsakerna. Det är i huvudsak män som får nya dyra läkemedel. Det är fem gånger vanligare att männen får en kranskärlsoperation jämfört med kvinnorna. Detta är totalt oacceptabelt i en av världens mest jämställdaste länder. Det är sjukvårdens rättighet att säkerställa rätt till lika vård för både män och kvinnor. Därmed är behovet stort av ytterligare kunskap inom såväl diagnostik som behandling och rehabilitering av kvinnor i sjukvården. Även mer forskning kring kvinnors hälsa behövs.
mot · H102So451 · 2013-09-17 00:00:00 — arbete med sambandet mellan kulturella aktiviteter och folkhälsa tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att arbeta med frågor som rör folkhälsa och kultur. Evidensbaserade forskningsrapporter om anknytningen mellan folkhälsa och kultur visar uppenbara resultat. Vår hälsa påverkas positivt av kultur. Många människor upplever stress i dagens arbetsliv och på hemmaplan. Därför kan många uppleva psykisk ohälsa. Betydelsen av kultur både för den allmänna folkhälsan och i vården blir alltmer uppmärksammat inom den medicinska vetenskapen. Till exempel kan konsten inbjuda till samtal eller verka lugnande i en stressande miljö. Kulturens betydelse för folkhälsa och tillväxt underskattas fortfarande i vårt land. För vissa människor kan möten kring kultur som de tycker om, vara avgörande för att stärka deras självförtroende och öka folkhälsan i stort. Erfarenheter från Kultur på recept visar att motivationen höjs för alla som är med och att man går från att vara en passiv patient till en mer aktiv medborgare även om man fortsatt är patient till viss del. läggs och ned. I stället kommer att börja gälla fr.o.m. . Genom förändringen förbättras förutsättningarna för ett mer effektivt kunskapsbaserat arbete inom folkhälsoområdet. Genom skapandet av denna nya myndighet är det också ett bra tillfälle för myndigheten att börja se över möjligheterna att utforska om hur kulturella aktiviteter kan påverka folkhälsan och vad de samhällsekonomiska vinsterna skulle kunna ge. Vi vet redan från forskning vad kulturellt engagemang gör för vår psykiska och fysiska hälsa. Frågan är om vi har tillräcklig kunskap om vad det betyder folkhälsoekonomiskt på att engagera människor i kultur. Man bör även uppmärksamma att kultur kan användas som en del i en rehabiliteringskedja. Att kulturen har ett egenvärde är oerhört viktigt men vi bör även lära mer om hur den kan vara sjukdomsförebyggande. Jag anser att regeringen bör lyfta upp den kunskap som finns inom området kultur och hälsa genom att se över möjligheten att ge ett tydligt uppdrag till att arbeta med frågor som rör kultur och folkhälsa. Ett sådant uppdrag har i sitt myndighetsuppdrag men det saknas ett liknande uppdrag inom området folkhälsa.
mot · H102So452 · 2013-09-17 00:00:00 — Inför vårdval inom psykiatrin tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa vårdval inom psykiatrin. Lagen om valfrihetssystem infördes och innehåller regler för vad som gäller för kommuner och landsting som vill införa valfrihetssystem inom bland annat vård och omsorg. Syftet med LOV och införandet av vårdval i primärvården är att stärka patientens ställning genom att öka valfriheten samt öka kvalitén mellan utförare genom ökad konkurrens. I kommunerna har både hemtjänst och äldreboenden utvecklats och i mycket högre grad anpassats efter människors individuella behov och önskemål. Inom sjukvården har införandet av vårdval inneburit fler vårdcentraler, bättre tillgänglighet och nöjdare patienter. Med föregångare som vårdval plus i bl.a. och innebär det att flera olika specialister inom sjukvården omfattas av vårdvalet. En utredning är tillsatt av regeringen för att undersöka hur man ska gå vidare med det nationella vårdvalet och vilka områden som ska vara med. Min uppfattning är att även psykiatrin bör omfattas. Vårdvalet startade i på försök och fullt ut med lyckat resultat. Vi fick ökad tillgänglighet och fler nöjda patienter. Men även kvaliteten och intresset för att arbeta inom primärvården ökade. Fler landsting såg fördelarna med att ge mer makt och inflytande till patienterna, vilket ledde till att även och införde vårdval 2008 och och . i har jag motionerat om att vårdvalet skall omfatta alla patienter i hela landet och är vårdval i primärvården obligatoriskt enligt hälso- och sjukvårdslagen. Det har inneburit att mellan 2007–2012 har ungefär 220 nya vårdcentraler öppnat i . är det att gå vidare med vårdval plus och jag ser det som extra viktigt att psykiatrin även omfattas av detta. Det finns flera skäl men viktigast är att vi kan se att inflytandet och möjligheten att välja är begränsad för många patienter inom psykiatrin. Ett införande av vårdval i psykiatrin skulle ge människor större möjlighet till eget inflytande och kan på det sättet stärka självbestämmandet och underlätta tillfrisknandet och rehabilitering. Det skulle även kunna innebära fler mottagningar och på så sätt minska köer och väntetider inom psykiatrin. För att fler patienter ska kunna få den möjligheten krävs att landstingen/regionerna inför vårdval även inom psykiatrin och då behöver även detta bli obligatoriskt i likhet med vårdvalet inom primärvården. Det skulle förhoppningsvis innebära en positiv utveckling och ökat intresse för att arbeta inom psykiatrin i likhet med det vi ser inom primärvårdens område. Det är därför viktigt att se över möjligheterna att införa vårdvalet även inom psykiatrin och att alla patienter i hela landet ges möjlighet till eget inflytande över sin egen vård och tillfrisknande oavsett om det är en sjukdom i kroppen eller själen.
mot · H102So453 · 2013-09-24 00:00:00 — Nationellt samarbete för läkemedelsförskrivning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över det nationella samarbetet för läkemedelsförskrivning. Det har stor betydelse för vilken behandling och vård man får var man bor i . egna undersökningar understryker detta och visar även på att gemensamma läkemedelsrekommendationer kan bidra till en mer jämlik sjukvård i . Genom att öka det nationella samarbetet och likrikta läkemedelsförskrivningen sker både en effektivisering och en besparing, vården blir också mer jämställd. I de baltiska staterna har ett omfattande samarbete inletts när det gäller förskrivning av läkemedel. Bland annat har man gemensamt gjort en rekommendationslista för vilka läkemedel som ska användas vid olika diagnoser. Målet är att skapa en mer jämställd vård och minska kostnaderna. borde vandra samma väg. Alla medborgare ska känna trygghet och förvissning om att de får precis lika god vård oavsett var de bor. Därför vill vi uppmärksamma regeringen på möjligheten att se över förutsättningarna för hur man kan öka det nationella samarbetet för läkemedelsförskrivning i .
mot · H102So454 · 2013-09-30 00:00:00 — Nordisk samordning av ambulanshelikopterverksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att samordna den nordiska ambulanshelikopterverksamheten. Den luftburna ambulanssjukvården är till sin natur gränsöverskridande och lämpar sig väl för samverkan och erfarenhetsutbyte. Därför skulle samverkan med motsvarande verksamheter i , och även kunna fördjupa de nordiska relationerna som det förbättrar den nationella verksamheten. Även kan vara en intressant samverkanspart. Det finns sju baser för ambulanshelikoptrar i , vilket innebär att stora delar av yta saknar täckning. De landsting som har helikopter upphandlar sin flygtjänst var för sig, vilket innebär att det är stora skillnader mellan verksamheterna. Vid de sju baserna används fem olika helikoptertyper. Andra skillnader avser bemanningskoncept, beredskap, medicinteknisk utrustning, möjlighet till instrumentflygning, flygsäkerhetsutrustning och tillgång till reservhelikopter. Delar av olikheterna kan förklaras med skilda verksamhetsbehov, medan andra variationer är svårare att härleda. finns det ett ömsesidigt intresse för ett systematiskt samarbete mellan länderna. Organisationerna står i stor utsträckning inför likartade utvecklingsbehov och det bedöms finnas påtagliga vinster av att samarbeta. Nordisk samordning skulle kunna förbättra vårdkvaliteten och minska kostnaderna för landstingen, stordriftsfördelar och ökad patientsäkerhet leder till en mer kostnadseffektiv ambulanshelikoptersjukvård och ett tryggare samhälle.
mot · H102So455 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över försäkringsskyddet för ambulanspersonal. Den svenska ambulanspersonalen omfattas av samma försäkringsskydd som övrig vårdpersonal. Detta innebär att de som yrkesgrupp ingår i försäkringen Trygghetsförsäkring vid arbetsskada för kommun- och landstingsanställda (TFA-KL). TFA-KL är en avtalsförsäkring som omfattar de människor som arbetar inom bland annat kommuner, landsting och regioner. I och med att ambulanspersonalens arbete är så pass annorlunda jämfört med annan vårdpersonal, bör möjligheterna för ett särskilt, nationellt ekonomiskt försäkringsskydd ses över i syfte att täcka in den extra risk som är ambulanspersonalens vardag. Arbetet som ambulanspersonalen utför kan inte underskattas. Vid en utryckning ansvarar personalen för att rädda människoliv, ibland under mycket svåra och riskfyllda omständigheter. När ambulanser exempelvis är inblandade i trafikolyckor under utryckning är det särskilt viktigt att det finns ett fullgott försäkringsskydd för ambulanspersonalen som ger en extra ekonomisk trygghet under arbetstid om olyckan är framme. Ytterst handlar det om att alla har rätt till en trygg och säker arbetsmiljö. Med ett utökat nationellt försäkringsskydd kan vi skapa en tryggare och säkrare arbetsmiljö för vår ambulanspersonal. Det skapar också en tryggare och säkrare akutsjukvård för hela landet. Därför föreslår jag att regeringen överväger att se över möjligheterna till ett utökat nationellt försäkringsskydd för ambulanspersonal.
mot · H102So459 · 2013-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att öka antalet tillgängliga vårdplatser. Det finns stora problem med överbeläggningar och utlokalisering av patienter runt om i landet, mestadels på de större sjukhusen men även på de små klinikerna. Det finns exempel på att det har varit så trångt att patienter fått vårdas i korridorer, expeditioner eller matsalar, något som en patient aldrig ska tolerera. I de värsta fallen så skickas patienten till en annan avdelning, där medarbetarna kan sakna rätt kompetens, rätt utbildning eller rätt kunskap om patientens bakgrund. Det leder även till att man minskar patientens tillit till den svenska sjukvården om man får åka från läkare till läkare. Det har skett en drastisk neddragning av antalet slutenvårdsplatser; med en minskning på ca 400 platser är antalet vårdplatser ungefär 25 000, varav den somatiska vården utgör knappt 20 000 eller 2,7 platser per 1 000 invånare. Det är en utveckling som vi i frekvent påtalat. Detta placerar på en jumboplats bland jämförbara länder. Platsbristen leder till sämre vård för patienter med ökad sjukhusrelaterad dödlighet, längre vårdtid, högre arbetsbelastning för personal och högre kostnad för vårdgivaren. Bristen på vårdplatser leder också till sämre funktion på akutmottagningen och att patienter får vänta många timmar innan en vårdplats finns tillgänglig. Antalet vårdplatser måste öka för att svara mot det verkliga behovet som vården möter . Per Ramhorn (SD)
mot · H102So463 · 2013-09-26 00:00:00 — Medicinska center för sällsynta diagnoser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att bygga upp regionala medicinska center för sällsynta diagnoser. Oavsett vilken kronisk sjukdom man drabbas av så är det oftast ett livslångt förlopp som kräver specialistvård. Det finns en grupp patienter som har så kallade sällsynta diagnoser. definierar dem enligt följande: Ovanlig sjukdom/skada som leder till ett omfattande funktionshinder och som uppträder hos högst 100 personer per miljon invånare. Då dessa diagnoser är så pass ovanliga är det svårt för varje enskilt landsting att ha kunskap och erfarenhet i varje specifik diagnos. De kräver också att det är flera olika medicinska specialiteter som samarbetar för att kunna ge patienten adekvat vård. Det bör skapas förutsättningar så att en uppbyggnad av regionala medicinska center kommer till stånd.
mot · H102So464 · 2013-09-24 00:00:00 — Översyn av LASS-redovisningen till tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av redovisningen av personlig assistent-timmar till . LSS (Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade) är en viktig reform som infördes och har gett många funktionshindrade ett mer meningsfullt liv och möjlighet att deltaga i samhället på mer lika villkor som övriga medborgare. Då man har personlig assistans måste man redovisa de beviljade timmarna till . Redovisningen av dessa timmar till är väldigt svår och krånglig och tar många timmar i anspråk av utföraren. Det måste finnas möjligheter att förenkla denna redovisning så att utförarna kan ägna sig åt det de ska, hjälpa den enskilde, och inte behöva avsätta för att få till redovisningen. Självklart så måste en redovisning ske på ett rättssäkert sätt för att rätt ersättning ska betalas ut och för att det görs till rätt person. Men det bör göras en översyn av denna redovisning så att den blir enklare och mer lättförståelig.
mot · H102So465 · 2013-09-24 00:00:00 — Rätten till ledsagning enligt LSS tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda rätten till ledsagning enligt LSS. Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) infördes för att personer med omfattande funktionsnedsättningar ska få liknande levnadsvillkor som andra. Till en början var det också så att gravt synskadade skulle tillhöra personkrets 3 enligt LSS och därmed få tillgång till ledsagarservice. Rättspraxis har dock förändrats, vilket inneburit att ärenden kring ledsagning bedöms olika ute i kommunerna, men också av domstolarna. Denna hantering blir rättsosäker för den enskilde. En synnedsättning innebär betydande konsekvenser inom vardagslivet. Studier, som gjorts av och , visar konsekvenserna. av personer med synnedsättning har svårigheter att orientera sig på främmande platser, kan inte handla sin mat, kan inte åka kollektivt på egen hand och kan inte självständigt ta del av sin post eller sköta sina bankärenden. Rapporterna visar också på att ohälsa är avsevärt högre bland personer med synnedsättning, i jämförelse med övriga befolkningen. Det ställs allt högre krav på att individen själv ska kunna utföra sina rättigheter och skyldigheter i samhället. Men fortfarande finns det brister i samhällets tillgänglighet, vilket krävs för att personer med omfattande synnedsättning ska kunna klara sin vardag och vara delaktiga. Utan rätt till personlig service ökar klyftorna och ohälsa blir ett faktum. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H102So466 · 2013-09-24 00:00:00 — Klargörande av HSL-ansvaret inom LSS-boende tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att klargöra betalningsansvaret för personer som bor i särskilt boende enligt LSS. Hemkommunen är enligt socialtjänstlagen skyldig att betala för hälso- och sjukvård för dem som bor på särskilt boende – även om boendet ligger i en annan kommun. Detta gäller också viss vård som utför. När hälso- och sjukvårdslagen (HSL) infördes fanns inte särskilda boenden för dem som tillhör LSS, lagen om särskilt stöd och service till funktionshindrade. Lagen refererar därför endast till socialtjänstlagen (SoL). Då LSS infördes anfördes i förarbetena att dessa bostäder var sådana som avses i SoL. Det innebär att de som blivit placerade i annan kommun än hemkommunen enligt LSS ska hanteras på samma sätt som de som blivit placerade enligt SoL. Detta står dock inte i lagtexten, vilket har lett till onödiga diskussioner om vem som är betalningsansvarig för hälso- och sjukvården. I slutänden är det den enskilde individen som kommer i kläm. Därför behövs ett klargörande.
mot · H102So470 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre kvalitet inom och att överväga en översyn av LOV:s utformning. Lagen om valfrihet (LOV) är i grunden en utmärkt lag som ger möjlighet att välja verksamhet, oavsett om den är privat eller offentlig, och för bättre kvalitet inom . Lagstiftningen är dock relativt ny och behöver utvecklas. Det finns åtskilliga företag inom vård och omsorg som har sagt upp hemtjänstavtal med kommunerna eftersom de bedömer det som svårt att bedriva en seriös verksamhet utifrån låga ersättningar och lågt ställda kvalitetskrav. Kommunerna borde ta ett större ansvar för att säkerställa att omsorgsverksamheterna håller en hög kvalitet. I vissa kommuner är ersättningarna så låga att företagen tvingas skjuta till eget kapital för att täcka kostnaderna. Detta sker inte enbart utan kontinuerligt. Enligt en kartläggning av Kommuner och Landsting (SKL) kostar det cirka 360–att utföra en bra omsorgsinsats. Trots SKL:s beräkning finns det kommuner som endast ersätter företagen med . Det förekommer också att ersättningarna till omsorgsföretagen påverkas negativt och är svåra att förutse. Ett exempel är att vissa kommuner tillämpar avtal som gör att det inte finns någon tidsfrist för när ersättning inte betalas. Det kan till exempel vara så att kunden meddelar att den inte vill ha någon hjälp medan företaget har bemannat med personal för att kunna utföra omsorgsinsatsen. I vissa kommuner utgår ingen ersättning utan företaget får ensamt stå för kostnaden. Om LOV ska fungera på det sätt som den är tänkt och öka valfriheten för äldre i behov av omsorg bör villkoren vara desamma oavsett om den drivs av kommunen eller privat utförare. Därför är en översyn nödvändig och bör övervägas.