mot · H102So664 · 2013-09-06 00:00:00 — Bättre psykisk hälsa och psykiatrisk vård bland unga Hur mår barn och unga i ?5 Vikten av ungdomsmottagningar, familjecentraler och stödgrupper7 En fungerande första linjens psykiatri8 En kraftigt förstärkt elevhälsovård och rätt för eleven9 Vikten av att elevhälsan uppmärksammar de särskilt sårbara10 Förbättrade hälsojournaler som följer barnet10 Sänk åldern för när barn själva kan begära hjälpinsatser, även utan vårdnadshavares samtycke11 Utökad möjlighet till stödsamtal eller terapeutisk kontakt när den unge vill12 Bättre omhändertagande och brukarstöd12 Stöd på hälsocentral vid psykisk ohälsa13 Bättre alternativ än rättspsykiatrin för unga med självskadebeteende13 Inför en lex Nora14 Möjlighet att välja enhet för slutenvård16 Flexiblare åldersregler inom psykiatrin16 Lätta på motverkande sekretessregler16 Ökad kunskap om läkemedel för barn17 Förbättra kunskap och attityder19 Samla barnkompetens och utvecklingsarbete19 Barns rätt till eget ombud19 Att inte behöva vänta på att bli den man är20 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om levnadsvanors betydelse för den psykiska hälsan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stödgrupper för barn till missbrukande eller psykiskt sjuka föräldrar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en fungerande första linjens psykiatri. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tydliggöra att det i den generella vårdgarantin bör ingå att erbjuda barn och unga bedömning och behandling av lindrigare, okomplicerad psykisk ohälsa inom . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till akuta krissamtal. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av en kraftigt förstärkt elevhälsovård.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skollagen bör kompletteras med en tydlig rätt och garanti för eleven att få insatser via elevhälsovårdens olika yrkeskategorier vid behov.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att tillsammans med SKL och fokusgrupper utarbeta en form av kontrakt för elevens rätt till elevhälsovård. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det i elevhälsans uppgift bör ingå att ge elever information om vart de vid olika problem kan vända sig utanför skoltid och på lov.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regelbundna uppföljningar av den psykiska och psykosociala hälsan hos eleverna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förslag på hur de omfattande bristerna i särskilt stöd till elever i skolan ska åtgärdas.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hälsojournaler som följer barnet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en tillgänglig socialtjänst. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sänka åldern för när barn kan få hjälpinsats från utan vårdnadshavares samtycke. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra det möjligt för unga att få stödsamtal eller terapeutisk kontakt utan föräldrars tillstånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre omhändertagande och brukarstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att få information om att det är möjligt att byta kontaktperson, läkare eller behandlare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd för psykisk hälsa på vårdcentralen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillförlitlig statistik för vilka som vårdas inom rättspsykiatri och slutenvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att starkt avråda från att unga med självskadebeteende vårdas inom rättspsykiatrin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en lex . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjlighet att välja enhet för slutenvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mottagningar för unga vuxna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över problembilden med motverkande sekretessregler.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell, långsiktig funktion för ökad kunskap om läkemedel för barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elektroniska receptsystem och varningssignal. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om händelseanalyser vid självmord och självmordsförsök. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppdra åt myndighet att vidareutveckla förslag som minskar antalet självmord. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om särskilda strategier för att minska barns och ungas utsatthet på nätet och i sociala medier.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en framtidskommission gällande psykisk ohälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kompletterande uppdrag till den nationella . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en permanent, statligt stödd struktur för implementerings- och utvecklingsarbete lokalt för främjande av barns och ungas psykiska hälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barns rätt till eget ombud i mål som rör vårdnad, boende och umgänge.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den statiska 18-årsgränsen för fastställelse av könstillhörighet bör tas bort. 1 Yrkandena 6, 7, 9 och 11 hänvisade till UbU. 2 Yrkande 24 hänvisat till KU. 3 Yrkande 29 hänvisat till KrU. 4 Yrkande 33 hänvisat till CU. lade vi en motion med förslag som berör barn i utsatta livssituationer.1 I denna motion lyfter vi särskilt fram området psykisk ohälsa hos barn och unga, och insatser och förslag som kan förbättra den. Den psykiatriska vården har ibland brister. Vården måste bygga på evidens och erfarenhet. Barn och unga är det finaste samhället har. De som har en extra skörhet, antingen med sig sedan de varit små eller förvärvat den senare, till exempel för att de har varit med om sådant som barn borde få slippa att vara med om; på dessa barn och unga måste satsningar göras. Och det ska ske med stor respekt så att insatserna i sig inte blir negativa upplevelser. Allt för ofta finns den typen av erfarenheter historiskt. Hur mår barn och unga i ? Det beror på vad man menar och det kan mätas på olika sätt. presenterade rapporten och ungas hälsa, vård och omsorg 2013 som tar ett brett grepp på läget. De konstaterar att svenska barn och unga har det förhållandevis bra, när man jämför med andra välfärdsländer. Men söker allt fler ungdomar vård på grund av psykisk ohälsa. Svenska 15-åringar mår sämre än jämngamla i andra västländer och allt fler 16–24-åringar får vård på grund av psykisk ohälsa. Depressioner, ångestsjukdomar och missbruk är de diagnoser som ökar mest inom ungdomsgruppen och 18–24-åringar står också för den största ökningen inom den psykiatriska slutenvården. 30–av unga kvinnor2 uppger oro och ångest i självrapporterade besvär. Andelen unga som uppger psykiska besvär är betydligt högre än vad det var . Självmorden minskar inte bland ungdomar, vilket de gör i alla andra åldersgrupper. En särskild studie bland unga vuxna med aktivitetsersättning visar 3 att antalet som gjort självmordsförsök eller tar sitt liv har mer än fyrdubblats. Bland dem med aktivitetsersättning som följdes hade 459 unga vuxna med aktivitetsersättning vårdats för suicidförsök och 45 hade tagit sitt liv. Att så många mår dåligt är alarmerande. Förebyggande insatser är mycket viktiga för att psykisk ohälsa inte ska utvecklas. För dem som har psykisk ohälsa eller funktionsnedsättning ska insatserna fungera så väl som möjligt. Övergripande handlar det om vilket samhälle vi har. En OECD-rapport4 lyfter fram att kostnaden för den psykiska ohälsan belastar svensk ekonomi med nära , ungefär motsvarande , i förlorade arbetsinsatser och utgifter för vård och omsorg, något socialförsäkringsminister (M) vid flertal tillfällen refererats angående i medierna. Barn och unga som kommer hit som flyktingar kan ofta må psykiskt dåligt som en följd av de svåra erfarenheter de haft, av oro för andra släktingar med mera. de gröna avsätter i höstens budget särskilda medel för att förstärka arbetet för enheter som arbetar med dem som skadats av krigserfarenheter och tortyr. Särskild kunskap och handledningsinsatser kan erbjudas även till andra enheter som möter barn med svåra erfarenheter från krig och flykt. Det finns skillnader mellan tjejer och killar när det gäller psykisk ohälsa. Exempelvis är det fler unga kvinnor som vårdas för självskadebeteende eller självmordsförsök. Men betydligt fler unga män begår självmord.5 Den skattade psykiska ohälsan kan se olika ut och betyda olika saker beroende på vem som gör uppskattningen. menar att en del av den psykiska ohälsan kan ha sin grund i eller förstärkas av snäva könsroller med stereotypa förväntningar. Den dag olikhet välkomnas och var och en kan vara sig själv kommer en del av den skapade psykiska ohälsan minska. Att förebygga psykisk ohälsa i brett perspektiv är en fråga som går in i de flesta samhällsområden. Föräldrar som har bra liv där de har möjlighet att syssla med det som engagerar. Ekonomiska förhållanden som är tillräckligt bra, utan en gnagande oro för att hyran inte ska kunna betalas. Vänner och resurspersoner. Tillräckligt med tid. Allt är exempel på vad som ökar möjligheten för barn och unga att få en bra och trygg uppväxt. Samhälleliga funktioner såsom barnhälsovård, förskola, skola och fritids är helt centrala både när det gäller att förebygga och främja psykisk hälsa och att tidigt upptäcka var insatser behöver göras. Barn behöver bli sedda av vuxna, lyssnade på, uppmärksammade. Och varje barn måste ha tillgång till en vuxen som de kan lita på och våga ge förtroenden när det behövs. En fungerande socioekonomisk viktning är ur ett folkhälsoperspektiv viktig när det gäller fördelning av samhällets resurser. driver också en mycket aktiv skolpolitik där varje barn ska ges en riktig chans, se vidare motion 2013/14:Ub565 Eleven i centrum. Att ha framtidstro är en annan viktig faktor. Att tar ett ansvar för våra globala nutidsfrågor är högst angeläget, inte minst klimatfrågan som ligger som en dov oro hos många. Påtagligt för den egna framtiden är förstås tillgången till jobb. Unga som går arbetslösa mår inte oväntat psykiskt sämre än de som har jobb eller studerar. Enligt har i gruppen ungdomar mellan som varken jobbar eller studerar av männen och av kvinnorna psykologiska problem. Siffran för männen är dubbelt så stor som den för unga män som studerar eller arbetar. Bland dem som har funktionsnedsättning är arbetslösheten påtagligt högre än bland andra, vilket oroar många unga med funktionsnedsättning. föreslår en rad kraftfulla åtgärder för att skapa större möjligheter till jobb för unga. Se vidare motion Fler unga in på arbetsmarknaden, 2013/14:A398. föreslår också en satsning på sociala investeringsfonder. Tanken är att kunna göra extra satsningar på barn och unga i ett långsiktigt perspektiv, satsningar som annars kan vara svårt att få till inom snäva budgetramar. Sociala investeringar kan genom mindre insatser i ett tidigt skede leda till minskad ohälsa, missbruk och kriminalitet , och därmed också minskade kostnader. Generellt när det gäller vår inställning till vårdinsatser vid psykisk sjukdom är att samarbete, frivillighet, patientinflytande och delaktighet såväl för patienter, brukare och anhöriga är a och o. Det finns samband mellan ungdomars psykiska hälsa och levnadsvanor som kost, motion, sömn och alkoholvanor. Vissa vanor kan bidra till att psykisk ohälsa uppkommer och ändrade vanor kan vara del i behandling av psykisk ohälsa. Området förtjänar betydligt större uppmärksamhet än vad som skett och hänger nära samman med livsvillkor och ett aktivt folkhälsoarbete. Vikten av ungdomsmottagningar, familjecentraler och stödgrupper Ungdomsmottagningar är en viktig länk för unga, inte bara rörande sex, utan även i frågor om identitet och när tillvaron känns gungig. Att ungdomar känner till ungdomsmottagningen och känner sig välkomna dit är helt centralt. konstaterar att ungdomsmottagningarna är mycket viktiga aktörer vid psykisk ohälsa.6 Vi anser att ungdomsmottagningar bör finnas för alla unga i hela landet. Ett viktigt komplement är UMO, ungdomsmottagningen på nätet som vi i årets budget föreslår ges ökade medel för att fungera ännu bättre. Familjecentraler, en öppen verksamhet för familjer med öppen förskola, mvc, bvc och andra funktioner utifrån behov samlade på samma ställe är en mycket bra funktion i ett förebyggande perspektiv. Vi föreslår i vår partimotion om miljonprogram ett kraftfullt stimulansbidrag för fortsatt utbyggnad i landet. De flesta barn som växer upp med föräldrar som har ett missbruk får ingen hjälp enligt en rapport från . Enligt den enkät som genomfört nås av alla barn till alkoholberoende föräldrar av de stödgrupper i de kommuner där sådana finns. Att det finns stödgrupper för barn till vuxna som missbrukar eller är psykiskt sjuka är också något som bör höra till miniminivån i hela landet, även om det i glesbygd måste ske på egna premisser. För barn med förälder som utövar våld eller barn som utsatts för våld eller övergrepp behövs kvalificerade enskilda insatser. Kommunen måste våga se att det finns problem och prioritera det i sin verksamhet. I en del kommuner finns det redan fungerande samverkan och nätverk kring dessa frågor, i andra ingen verksamhet alls. Vi menar att kommunerna måste ta tag i dessa frågor för att minimera risken att dessa barn själva utvecklar ett missbruk eller psykisk problematik . En fungerande första linjens psykiatri När man pratar om första linjens psykiatri är det var barn, unga eller familjer tas emot när de söker hjälp för att ett barn mår dåligt, oavsett om skälen är medicinska, psykologiska, sociala eller pedagogiska. SKL har i sin guide till kommuner och landsting poängterat vikten av att den är lättillgänglig, heltäckande och högkvalitativ. Första linjen ska kunna identifiera olika former av problematik, göra basala utredningar av lätt till medelsvår psykisk ohälsa och behandla lindrigare former och tillstånd av psykisk ohälsa. Viktigt är också att de kan identifiera svårare former av psykisk ohälsa och snabbt remittera vidare till rätt instans. I första linjen ska helhetstänkande med en förståelse av psykisk hälsa, medicinska och sociala faktorer och skolsituation finnas. Första linjen ska rikta sig till alla barn och ungdomar. Enligt den nationella vårdgarantin ska besök erbjudas inom . Detta innebär att primärvården har ett ansvar för att bedömning och behandling av lindrigare och okomplicerad psykisk ohälsa ska kunna erbjudas inom , en bedömning som stöds av SKL. Däremot kan regionen eller göra överenskommelser med kommunen om hur första linjens psykiatri kan se ut, och huruvida den unge i stället ska vända sig till någon annan enhet. Det måste finnas en gemensam samordning och överenskommelse för att det verkligen ska fungera smidigt. utgör Barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) första linjen, vilket kan få till följd att de inte fullt ut kan fungera som den specialistfunktion de är. uppföljning av väntetidernas utveckling inom BUP visar att det varit sämre 2012 än 2011. En tredjedel av landstingen nådde 2012 inte målen i den förstärkta vårdgarantin7 för att få statsbidrag. Skälen som anges är sårbarheten i bemanning och fortsatt stort inflöde av patienter. Kritik finns mot att tillgänglighet prioriteras i stället för kvalitet. Det är tydligt att BUP måste avlastas och att första linje-nivån måste fungera bättre. Det är också viktigt att första linjen inte släpper kontakten med en ung människa som mår dåligt innan hen fått kontakt med den specialiserade nivån. Möjligheten till akuta krissamtal måste det också finnas beredskap för. finns på många håll brist personalbrist inom psykiatrin. föreslår en större satsning, bland annat för att utöka antalet läkare och sjuksköterskor inom området psykiatri, se vidare motion Personalförsörjning och nytänkande i vården, 2013/14:So348 En kraftigt förstärkt elevhälsovård och rätt för eleven Skollagen har förtydligats när det gäller elevhälsa. Här står nu att det ska finnas tillgång till elevhälsa och i form av olika yrkeskategorier. På vilket sätt detta ska ske och i vilken omfattning är dock inte klart. En rapport som Skolinspektionen publicerat visar att en tredjedel av rektorerna uppger att tillgången till psykolog inte är tillräcklig för att täcka behoven för eleverna i deras skolor. När det gäller specialpedagogiska insatser säger av rektorerna att tillgången inte är tillräcklig. Det här visar att lagen inte är tillräckligt tydlig för att den ska efterlevas så som det var tänkt. Regeringen är medveten om utmaningarna men ger inte tillräckliga resurser för att möta de behov som finns. Vi avser att stärka området tydligt och menar att det måste finnas ett högsta antal som är knutet till varje funktion inom elevhälsovården, något annat är inte rimligt. Vi anser också att lagen bör kompletteras med en tydlig rätt för eleven. Det ska vara tydligt för eleven vad elevhälsan innebär, vilka personer som ingår där och vilka yrken de har. Eleven ska veta hur hen ska komma i kontakt med dessa och ska också kunna göra det när hen behöver. Självklart är en viktig uppgift för elevhälsan att uppmärksamma elever i behov av stöd, men minst lika viktigt är att elevhälsan fungerar så att eleverna själva ska kunna ta kontakt när de har behovet. Vi anser att skollagen bör kompletteras med en tydlig rätt och garanti för eleven att få insatser via elevhälsovårdens olika yrkeskategorier vid behov. Det vill vi tillkännage för regeringen. Vi vill ge i uppdrag att tillsammans med SKL och fokusgrupper i skolan utarbeta en form av kontrakt som ger barnen en tydlig rätt och praktisk hänvisning så att de vet hur de ska göra för att komma i kontakt vid olika typer av problem. Här ska också ingå att veta vart det är möjligt att vända sig på icke-skoltid och under lov. Vidare bör elevhälsan utökas så att även unga som inte går i skolan av olika skäl också kan fångas upp på samma sätt, och även för dem måste finnas ett lika tydligt kontrakt och garanti med konkreta personer att kunna kontakta. Det ska gälla till dess de skulle ha gått ut gymnasiet, det vill säga i regel till . Vi anser också att den psykiska hälsan måste tas på stort ansvar av elevhälsovården. Lika väl som vaccinationsprogram och vissa regelbundna hälsokontroller görs, måste det ingå att tydligt och regelbundet kolla upp hur barn och unga mår, om de har problem etc. Regelbundna uppföljningar av den psykiska och psykosociala hälsan hos eleverna behöver göras. Mobbning är ett särskilt problem som i stor utsträckning kan medföra psykisk ohälsa och måste tas på stort allvar. Vikten av att elevhälsan uppmärksammar de särskilt sårbara Särskilt viktigt är att uppmärksamma barn och unga som lever med närstående med missbruksproblem eller psykiska funktionsnedsättningar där behovet av stöd är extra stort. Det gäller även barn med alkoholskador som de fått på grund av sin förälders alkoholkonsumtion under graviditeten, så kallad FAS-problematik, (Fetal Alcohol Syndrome). En del har fått diagnos, för andra finns enbart misstankar. Skadorna innebär att de ofta har särskilda inlärningssvårigheter och kontinuerliga behov av insatser för att kunna fungera så väl som möjligt. Även andra droger kan påverka barnets utveckling, på olika sätt beroende av vilken drog. Det är angeläget att deras svårigheter inte problematiseras på ett felaktigt sätt, något som kan leda till dåligt självförtroende och skuldkänslor vilket hämmar deras utveckling i övrigt. Alla barn med funktionsnedsättningar behöver uppmärksammas särskilt. Skolmiljön måste åtgärda det som är hinder i vardagen, se till att hjälpmedel finns på plats och fungerar, liksom särskilt stöd för dem som behöver. Skolinspektionen har i sin inspektion kritiserat av skolorna för att de brister i arbetet med särskilt stöd. Det har ofta gällt att elever inte alltid ges stöd i den omfattning de har rätt till och att skolorna inte skyndsamt utreder elevers behov av särskilt stöd. Det ser vi som mycket allvarligt. Att inte få det stöd man behöver och har rätt till leder till ökad stress, gör det svårare att tillgodogöra sig undervisningen och kan leda till ökad psykisk ohälsa. Regeringen bör adressera problemet och återkomma med förslag på hur detta kan åtgärdas. Förbättrade hälsojournaler som följer barnet Journaler som görs på BVC bör kunna följa med barnet till elevhälsovården när barnet börjar skolan. Dessa journalanteckningar handlar om ett barns utveckling, och att inte elevhälsovården kan ta del av dessa betyder att de har mindre möjlighet att fånga upp barn i särskilt behov av uppmärksamhet och stöd. Såväl psykisk, psykosocial och fysisk utveckling är angelägen för skolhälsovården att känna till, men vi anser också att hälsoperspektivet som är bredare bör vara inriktningen för en förbättrad helhetssyn. Regeringen bör återkomma med ett förslag om hälsojournaler som följer barnet, hur detta kan ske med ett tydligt barnperspektiv och på ett säkert sätt. Föräldrar måste kunna söka hjälp när de behöver. Det är ytterst viktigt att , eller andra aktörer finns som kan erbjuda professionellt stöd och insatser på ett tillgängligt sätt. Det finns en tendens med slimmad socialtjänst och stressade, ofta oerfarna socialsekreterare och att utvecklingen går mot att insatser bara görs efter anmälan. Det kan göra att föräldrar inte vågar söka den hjälp de behöver, . måste ha tillräckligt med personal för att ha tid och kraft att upptäcka tidiga signaler, och inte skygga för detta på grund av arbetsbelastningen. Det är också av största vikt att det finns resurser att erbjuda i förebyggande syfte. Sänk åldern för när barn själva kan begära hjälpinsatser, även utan vårdnadshavares samtycke Det finns situationer när barn behöver, och vill ha insatser, som föräldrarna säger nej till. Socialtjänstlagen har ändrats och framgår att för barn som har fyllt får nämnden besluta om öppna insatser även utan vårdnadshavarens samtycke, om det är lämpligt och barnet begär eller samtycker till det.8 Det är bra. I lagen framgår också att den som fyllt 15 även ska kunna få kontaktperson eller kontaktfamilj om den vill och nämnden tycker det är bra, även det utan att föräldrar behöver samtycka. För den som är under 15 krävs att den ena föräldern samtycker. vill gå flera steg längre. Vi anser att barn ska kunna få båda dessa typer av insatser, även utan vårdnadshavares samtycke redan från . Det är den ålder som tidigare angivit som den ålder då verkställighet inte ska ske mot ett barns vilja. har den exakta åldern i ersatts med skrivningar om när barnet har nått en sådan ålder och mognad att dess vilja bör beaktas. Vi anser att det helt klart kan finnas situationer då barnet har nått en sådan mognad att dess vilja självklart bör beaktas, även när det gäller barn som är yngre än . Barn ska själva kunna välja att till exempel få delta i gruppverksamhet för barn till föräldrar som missbrukar, har psykiska problem, få särskilda insatser för barn till förälder som utövar våld eller få en kontaktfamilj eller kontaktperson för stöd i en tillvaro som känns gungig. När bedömningen delas av anser vi därför att barnet ska ha rätt att få bistånd i form av en hjälpinsats även om föräldrarna är av en annan uppfattning.