mot · H102C224 · 2013-09-25 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram ett lagförslag om kvotering i börsbolagsstyrelser. begär att regeringen lägger fram ett lagförslag om kvotering i kommunala och statliga bolagsstyrelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stödja förslag om kvotering. Jämställdhet handlar om frihet. Människors möjligheter att leva sina liv ska inte begränsas av kön eller könsidentitet. En modern och radikal jämställdhetspolitik lägger fokus på både mäns och kvinnors lika möjligheter på arbetsmarknaden och när det gäller ansvar för hem och familj. Jämställda löner och ekonomisk självständighet är en förutsättning för att åstadkomma ökad jämställdhet. Även representation har betydelse inte minst utifrån att företagen missar kompetens på grund av den ensidiga sammansättningen i styrelser och ledningsgrupper. har vi debatterat hur det ska bli jämnare könsbalans i bolagsstyrelser, såväl inom den offentliga sektorn som i det privata näringslivet. När tidigare jämställdhetsminister (S) hotade med lagstiftning började det hända saker i näringslivet. Men när det trycket försvann i och med regeringsskiftet stannade utvecklingen av. Då fanns ett färdigt utredningsförslag som den förra regeringen tillsammans med och tagit fram. Utredaren, , har i denna utredning kommit fram till att det är möjligt att införa en kvotering med av vartdera könet. Detta skulle gälla . Men den borgliga regeringen har beslutat att inte lägga fram detta lagförslag, vilket är mer än beklagligt. Regeringen har istället valt att utbilda kvinnor genom satsningen på styrelseakademin. Men det är snarare valberedningarna som behöver utbildas för att lära sig rekrytera med genusglasögonen på. skickade statsråden (FP) och (C) brev till alla börsbolag där de bad om förklaringar till varför de inte lyckats bättre med att skapa jämställda styrelser. Men få av bolagen har svarat. En kvotering av män till styrelseuppdrag pågår ju alltjämt i det fördolda. I en interpellationsdebatt stängde jämställdhetsminister definitivt dörren till kvotering trots att det är en effektiv metod som både och använder sig av. skriver i sitt betänkande 2008/09:CU14: Som utskottet uttalat tidigare, när liknande motionsyrkanden som de nu aktuella behandlats av , anser utskottet att rådande förhållanden vad gäller könsfördelningen i bolagsstyrelser inte är tillfredsställande (bet. 2007/08:CU7). Förhållandena ger anledning till eftertanke, men det bör enligt utskottets mening trots allt inte komma i fråga att lagstiftningsvägen tvinga fram en ändring. En ökad jämställdhet måste, enligt utskottet, främjas med andra medel. Det skulle nämligen vara oacceptabelt att göra ingrepp i ägarkollektivets, bolagsstämmans, rätt att självständigt utse sina företrädare i företagsledningen. Enligt utskottet måste det även framgent ankomma på ägarna att fritt utse styrelsen. En jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser måste alltså främjas med andra medel än lagstiftning. öppnade dåvarande jämställdhetsministern dörren igen, men bara vad gäller kvotering till kommunala bolag. Hon var fortfarande helt emot vad gäller privata bolag. före detta partisekreterare skrev i en debattartikel: Bättrar sig inte börsbolagens ägare är beredda att se över regelverket för att piska på en förändring. Men det sade förra partisekreteraren också och ändå har de inte agerat. var finansminister (M) ute och sa något liknande. Med anledning av det ställde interpellation till finansministern (interpellation 2012/13:497), men han valde att överlämna frågorna till jämställdhetsminister (FP). Hon svarade som vanligt att de vill att ägarna tar ansvar: Det är ägarnas ansvar, inte politikernas, att se till att styrelsen präglas av mångfald och att den samlade kompetens som finns bland både kvinnor och män tas till vara. De borgerliga regeringspartierna anser att det är en ägarfråga och det är sant, men förändring sker inte av sig själv. Därför måste politiken ta sitt ansvar. I nuvarande takt kommer det att dröja innan vi når kvinnor i de privata bolagens styrelser. Dessutom är ägarna också ofta vi skattebetalare som vill se till att bolag och styrelser arbetar effektivt. Borgerliga debattörer har länge varit mot en lag om kvotering med hänvisning till att inkvoterade riskerar att bli ifrågasatta. Det argumentet håller inte och allt fler inser nu att kvotering är en effektiv metod. För är kvotering inget politiskt mål i sig, men kan däremot vara ett medel för att nå ett mål. Vi önskar att det inte behövdes men när åren går och inget händer kan vi inte vänta och se, vilket tycks vara den nuvarande regeringens politiska linje i denna fråga liksom i så många andra frågor. Representationen och möjlig förändring Det är ont om kvinnor i börsbolagen trots att det är fler kvinnor än män som tar akademisk examen. Staten nådde målet att ha kvinnor i sina bolag 1998 efter ett medvetet politiskt arbete. I de drygt 1 100 kommunala bolagen är kvinnor. Landstingen har färre bolag och bättre kvinnorepresentation. I deras 45 bolag är andelen kvinnor . I de politiska organen är kvinnorepresentationen betydligt bättre även om andelen kvinnor i minskat val. I kommunernas nämnder och styrelser var andelen kvinnor , i landstingen 45 under förra mandatperioden. Andelen valda ledamöter är kvinnor och män enligt . , och kvinnorepresentation uppnår inte den andel som definieras som jämställd (av varje kön). Men kvinnorepresentationen har minskat om vi jämför de som valdes direkt efter valet och de förändringar som gjorts . Det är de partier som hade en bättre jämställdhet initialt som tappar flest kvinnor och ökar sin andel män. I alla partier har andelen män ökat, men i de partier med en högre grad av manlig dominans har den inte ökat lika mycket som i de mer jämställda partierna. Totalt har andelen män ökat . När undersökte kvinnornas ställning i 300 största företag visade det sig att kvinnor utgjorde av styrelsemedlemmarna. Det kan jämföras av 500 största företag. I har kvinnor av styrelseplatserna i de företag som ingår i undersökningen. Enligt statistiken var 2010 två av tio personer () i börsbolagsstyrelser kvinnor. I valberedningarna med makten att välja in nya ledamöter var siffrorna ännu lägre, , vilket betyder att bara en av tio, var kvinnor. uttrycker läget så här: I de 251 svenska börsbolagens ledningsgrupper sitter män och 323 kvinnor. Trots den absurt stora underrepresentationen av kvinnor på ledande positioner ser vi förändringar i rätt riktning i årets . Kvinnor utgör av ledningsgrupperna, en ökning då snittet låg på . Antalet bolag som har en kvinna på VD-posten har fördubblats och ligger på rekordhöga 14 bolag av 251. Men bakom dessa siffror döljer sig en annan verklighet – i själva verket har inte antalet kvinnor i ledningen blivit fler, ledningsgrupperna har bara krympt i storlek. Ett av tre bolag inte har en enda kvinna i ledningsgruppen. Två av tre kvinnor sitter i en stabsfunktion. Kvinnor befordrar kvinnor: Sex av de tio de mest jämställda bolagen har en kvinna som vd. Den vanligaste vd:n är man, heter , är och civilekonom från i . Hälften av alla börsbolags ledningsgruppsmedlemmar är födda . Nio av tio styrelseproffs är män. Hälsovårdsbranschen är fortsatt bäst på att tillvarata kvinnors kompetens. Dessa siffror talar ett tydligt språk – näringslivet likställer kompetens med att vara man. Kvotering är inget mål – men ett medel som fungerar Symtomatiskt nog ser vi att vi är bara fyra kvinnor vd i börsbolag, två fler än , detta trots att antalet börsnoterade bolag ökat . fanns en kvinna på posten som styrelseordförande, finns det tre kvinnor på den nivån. Vi i är övertygade om att med fler kvinnor på toppositioner inom bolagen förbättras förutsättningarna för att fler kvinnor rekryteras, att vi får jämställda löner och villkor i arbetslivet. De politiska partierna har tagit efter modell med varvade listor, som vi haft sedan vi bildades , men det räcker inte. Att bara var femte styrelseledamot i kommunala bolag är kvinna visar tydligt att mer behöver göras. är ett feministiskt parti. Jämställdhetsfrågorna var centrala när vi bildades. Vi introducerade det jämställda språkrörssystemet, könsvarvade våra listor och kvoterade till de interna uppdragen. Det var banbrytande att i praktiken erkänna kvinnors lika rätt till inflytande. Det behövs politiska verktyg för att motverka könsmaktsordningen. Den är roten till hur kvinnor som grupp är underordnade män som grupp i inflytande och resurser, men också till att både män och kvinnor fastnar i traditionella könsroller som är inskränkande för individens frihet. Bolagsledningarna missar genom sina gamla metoder, med män som rekryterar män, att rekrytera värdefull kompetens. Med jämn könsfördelning i bolagsledningar, d.v.s. både styrelser, ledningsgrupper och chefsposter, ökar möjligheten att bredda företagens erfarenhetsbas och därigenom potential att öka marknaden. Men bolagen verkar inte klara av att bryta mansdominansen av egen kraft trots att de flesta valberedningar borde inse fördelarna. Flera undersökningar visar att det är dålig business med enfald i ledning och styrelse. presenterades den finska Evarapporten, som visar att bolag med en kvinnlig vd är mer lönsamma. Något som ligger i linje med tidigare rapporter från som konstaterat vid en studie av 353 företag att de med högst andel kvinnor i ledningen hade högre avkastning på det egna kapitalet, jämfört med de mindre jämställda bolagen. Vid en nordisk jämförelse kan vi konstatera att har dubbelt så många kvinnor som i sina styrelser, dubbelt så många som och dubbelt så många som . I den här takten når vi nivå på och hälften , alltså , källa: – kvinna. I har man en lag om kvotering i de börsnoterade bolagen. Därmed har andelen kvinnor i styrelserna gått från år . Det finns inga hinder för att detta ska kunna ske även i . har en jämställdhetslagstiftning för offentliga uppdrag. Enligt den ska både statliga organ och kommunala styrelser och nämnder innehålla av båda könen, om inte särskilda skäl talar för något annat. Det görs emellertid undantag för kommunfullmäktige som är direktvalt. Det behövs politisk vilja för att få en jämnare könsbalans i bolag, nämnder och styrelser. Den dolda kvotering av män som sker behöver lyftas fram i ljuset. De borgerliga partierna har sagt nej till kvotering trots att det visat sig vara en effektiv metod. Vi anser att det är viktigt med generella regler som gäller för både privata och kommunala bolag utan administrativt krångel. Vi har delat upp motionen i två hemställanspunkter för att de som bara vill se en lagstiftning på det kommunala området ändå ska kunna stödja motionen vad gäller den delen, men vill gå fullt ut och lagstifta så att samma regler gäller både privata och kommunala bolag. domineras företagsstyrelser inom EU av ett kön. av styrelseledamöter och av styrelseordförandena är män. I utgör kvinnor av ledamöterna i företagsstyrelser, av styrelseordförandena i de största börsbolagen. Andelen kvinnor i styrelser hade ökat 2012. Ökningen ligger endast på . ensamt står för cirka hälften av den totala ökningen inom EU . införde kvoteringslagstiftning på nationell nivå 2011. Framsteg kan endast skönjas i länderna där kvotering har införts. Med nuvarande takt dröjer det till vi ens börjar närma oss en jämnare könsfördelning i styrelserummen, det vill säga av båda könen. Elva medlemsstater (, , , , , , , , , och ) har redan börjat agera genom att introducera olika typer av regler för att öka jämställdheten mellan könen i företagsstyrelser. Vidare anser, enligt en undersökning som publicerades av Eurobarometern, av alla européer (av svenskarna) att, givet samma kompetens, bör kvinnor vara jämlikt representerade i företagens toppskikt. antog ett förslag till direktiv med målet att kvinnor ska utgöra av styrelseledamöterna i börsnoterade företag. Förslaget handlar om att uppnå ett EU-mål om jämn könsrepresentation genom att införa nationell sanktionslagstiftning. Förslaget syftar till att etablera ett gemensamt ramverk för hela EU för att främja en jämnare könsfördelning och ge företag ett sammanhängande och pålitligt juridiskt ramverk, för den inre marknaden. Den nya 40-procentsregeln skulle bara gälla för börsnoterade företag. Den skulle inte omfatta företag med färre än 250 anställda. Regeln fokuserar på förtroendevalda ledamöter. Kärnan av förslaget bygger på en transparent urvalsprocess med ambition att nå representation av det underrepresenterade könet , baserad på tydliga kriterier och en jämförelse av kandidaternas färdigheter och kvalifikationer (för statligt ägda bolag gäller 2018). Vid lika kvalifikationer ska en person av det underrepresenterade könet tillsättas, om inte en objektiv bedömning som tar hänsyn till varje sökandes personliga egenskaper leder till en annan slutsats. Medlemsstaterna ska införa sanktioner för brott mot reglerna. I förslag är det helt upp till medlemsländerna att utforma sanktionerna utifrån relativt vaga riktlinjer. Den , liksom SD, är emot kvotering till bolagsstyrelser även på nationell nivå och har aktivt motarbetet förslag. Länder som , och delar den inställning. Jämställdhetsfrågan är vår tids stora demokratifråga. Att kvinnor generellt har sämre ekonomisk makt och är sämre representerade bland chefer, i bolagsstyrelser och ledningsgrupper är inte enbart en fråga för en handfull människor som äger företag, ej heller för vissa personer i de politiska ledningarna. borde lära av alla de länder som redan har infört reglering. Därför bör begära att regeringen lägger fram lagförslag om kvotering i bolagsstyrelser samt att driver på inom EU för att en jämn könsrepresentation ska kunna nås även på EU-nivå.