mot · H102Kr309 · 2013-09-19 00:00:00 — 5Gemensamt ansvar för konst och kultur5 6Nationell strategi för kulturskolan6 12Den svenska filmens kulturarv9 14Satsning på språk- och läsförståelse10 18Fritt inträde på våra museer15 20Kulturen – en livsnerv i hela landet17 21Umeå – kulturhuvudstad 201417 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning som får till uppgift att kartlägga och ta fram en strategi för att uppnå ett jämställt kulturliv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska ges i uppdrag att ta fram ett förslag till lagstiftning som motsvarar den norska kulturlagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör genomföra en folkbildningssatsning för att stärka kunskapen hos fler om hur man kan ta del av kultur och information via internet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om att inrätta digitala bibliotek med det ersättningssystem som anges. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om mer långsiktiga villkor för filmstödet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning för hur det framtida filmstödet ska se ut. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om stöd till fortsatt digitalisering av biografer samt stöd till nya biografer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen aktivt bör verka för att momsen sänks på e-böcker.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör utreda möjligheterna till att skapa en tredje anställningsform för bild- och formkonstnärer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på ett stimulanspaket med utbildning och ekonomiskt stöd för kommuner och landsting som antar procentregeln för konstnärlig gestaltning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur många kommuner och landsting som använder enprocentsregeln, hur den kan spela en större roll i framtida byggnationer och investeringar samt vilka eventuella sanktioner som kan vara aktuella mot byggherrar som inte tillämpar enprocentsregeln. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att utställningsarrangörer som får statliga bidrag ska tillämpa medverkans- och utställningsavtalet (). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utforma en nationell strategi för bild- och formkonst. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur en ny statlig inkomstgaranti för konstnärer kan genomföras och finansieras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om scenkonstpensionerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återinföra fri entré på de statliga museerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag på hur fri entré till lokala och regionala museer kan införas och finansieras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att funktionsnedsättningsperspektivet måste ingå i mångfaldsbegreppet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag på hur museisektorn ska införa och tillämpa ett funktionsnedsättningsperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på hur den regionala spridningen av dans och teater ska kunna garanteras och finansieras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör inrätta ett populärkulturcentrum för film, musik, dataspel, serietecknande och annan samtida populärkultur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillse att antalet kulturattachéer utökas och att det internationella kulturarbetet förstärks. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att både det personella och organisatoriska stödet till översättarverksamheten återupprättas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på hur kommuner som upplåter bostäder till förföljda kulturskapare ska kunna stöttas ekonomiskt. 1 Yrkande 8 hänvisat till SkU. Konst och kultur är omistliga värden i ett samhälle. För att vi människor ska leva ett gott liv krävs att vi har tillgång till dans, musik, film, teater, litteratur, bildkonst och andra konstformer. Enligt regeringsformen är målet för den offentliga makten att skapa ett samhälle präglat av social, ekonomisk och kulturell välfärd. Kulturpolitik handlar därför i ordets ursprungliga bemärkelse om välfärd – att vi tillsammans ska se till att vi färdas väl genom livet i det samhälle vi kan påverka. Kultur kan vara underhållande, men konsten får aldrig reduceras enbart till sådant som är lättillgängligt och ämnat att underhålla för stunden. För att konsten ska få möjlighet att spela en större roll i samhället och våra liv måste politiken vara aktiv och skapa förutsättningar för kultur som både underhåller och roar men också provocerar, retar och upprör. Kulturen i ett demokratiskt samhälle försvarar varje människas lika värde och olika gruppers rätt till val av liv, religion och tradition som universella mänskliga rättigheter värnas. Ett lands kulturpolitik speglar dess syn på människan, både som skapare och som mottagare av det som skapats av andra. kulturpolitik vill både främja och skapa förutsättningar för konstskapandet på såväl det lekfulla, spontana planet som på den professionella nivån. Ansvaret för att vi alla ska ha tillgång till högklassig och professionellt framställd kultur och möjlighet att själva utöva olika former av kultur vilar på det allmänna. Detta gäller särskilt i ett samhälle som värnar alla människors lika möjligheter till ett gott liv och där klasskillnader och könsbaserade orättvisor inte tillåts att härja fritt. Inget politiskt parti säger sig vara emot kultur. Trots detta ser vi en sektor som omgärdas av allt fler och högre hinder för dem som vill ta del av och vara delaktig i kulturen. Konsten och kulturen förminskas till varor på en marknad som endast har det värde som en köpare vill ge dem. Kulturen är dock lika viktig för våra liv som sjukvård, omsorg och utbildning. Efter valet har en ny regering stora arbetsuppgifter att ta sig an på samtliga politikområden. På kulturpolitikens område handlar det om att återupprätta en kulturpolitik värd namnet. En sådan ny kulturpolitik måste utgå från tillgänglighet, kamp mot klasskillnader, feministiska och mångkulturella perspektiv och en prioritering av barnkulturen. En ny kulturpolitik måste ta kulturen på allvar. En ny kulturpolitik måste göra upp med nollvisioner som förbjuder graffitikonst. Den måste också förbättra kulturarbetarnas ekonomiska villkor. En ny kulturpolitik måste få kosta. vill öka kulturens utrymme i samhället. Vi vill göra kulturarvet tillgängligt för alla och låta nyare konstformer – som till exempel gatukonst, databaserade uttryck och graffiti – få utrymme. lägger också stor vikt vid de nationella minoriteternas rätt och möjlighet till kulturutövning och uttryckssätt. Konsten kan i bästa fall skärpa synen och stimulera tanken, aktivera känslan och skapa samhörighet på demokratisk och humanistisk grund. För att det ska bli verklighet krävs mer utrymme för konsten och kulturen och en kulturpolitik som sätter människan framför pengarna. Precis som i samhället i övrigt finns det en könsmaktsordning inom kulturlivet. På traditionella kulturområden som bildkonst, musik, dans och litteratur utgör kvinnor en majoritet både i publiken och bland utövarna. Kvinnor utgör även majoriteten av de studerande på ett flertal konstnärliga utbildningar. På chefsstolar och andra maktpositioner dominerar däremot männen. Det finns även flera områden där män ges företräde framför kvinnor. Särskilt tydligt har detta tidigare varit på filmområdet. Ett samhälle där såväl intresset för kultur som makten över kulturen är jämnt fördelad mellan könen skulle vara ett bättre och mer rättvist samhälle. Sannolikt skulle det också vara ett samhälle där kulturen intog en mer framskjuten plats. För att uppnå en högre grad av jämställdhet behöver köns- och maktfördelning inom kulturlivet synliggöras i den byråkratiska och politiska sfären. Frågorna bör ses över i en utredning. En sådan utredning ska ha i uppdrag att kartlägga hela kulturlivet ur ett könsmaktsperspektiv – både hos dem som skapar och hos publiken – samt ta fram en strategi för att uppnå jämställdhet. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som får till uppgift att kartlägga och ta fram en strategi för att uppnå ett jämställt kulturliv. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5Gemensamt ansvar för konst och kultur Det finns en brist på kunskap om betydelsen av skapande och de estetiska uttrycksmedlen. Detta kommer till uttryck genom många makthavares ointresse beträffande de konstnärliga utövarnas livsvillkor. Det märks även i nedvärderingen av estetiska ämnen i skolan, kravet på att varje aktivitet ska vara ekonomiskt lönsam och i synen på kultur som något som inte är livsnödvändigt. Det talas ofta om kulturens betydelse, men i praktiken vill makthavare inte alltid betala vad det kostar att ha ett rikt, fritt och oberoende kulturliv. Kulturens roll i samhället och för samhällets utveckling är så fundamental att det är dags att lagfästa samhällets ansvar för kulturen. I finns en lag som befäster samhällets ansvar för kulturen. Detta har visat sig vara ett bra tillvägagångssätt för att stärka kulturens ställning. Vi anser att ska följa exempel i fråga om en sådan kulturlag. Regeringen ska ges i uppdrag att ta fram ett förslag till lagstiftning som motsvarar den norska kulturlagen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Konsumtion av konst och kultur har många fördelar och en av de mest uppenbara är att den sällan förbrukar råvaror och ändliga resurser i den utsträckning som varukonsumtion gör. Därmed kan vi med fog säga att kulturkonsumtion är mer ekologiskt hållbar än andra former av konsumtion. (tidigare kommunala ) har spelat en stor roll för mängder av barn och ungdomars möjlighet att pröva på olika kulturformer och instrument. har hamnat på efterkälken jämfört med de andra nordiska länderna när det gäller andel barn som ges möjlighet att delta i verksamhet. Skälet till detta kan vara höga terminsavgifter och avsaknaden av nationell strategi för . vill att alla kommuner ska erbjuda kulturskoleverksamhet utan avgifter. Vi utvecklar vår syn på i motion 2013/14:Kr310. En grundförutsättning för att kulturen ska utvecklas är att det finns bra rum för alla aktiviteter. Det kan bland annat handla om replokaler, mötesplatser, skapande verkstad, teaterscener. Det behövs lokaler både för arrangemang och för eget, fritt skapande. Inte minst måste barns och ungdomars tillgång till bra lokaler främjas. Det finns också ett märkbart klassperspektiv i denna fråga. Många barn kan definieras som fattiga. Föräldrarna till dessa barn har ingen möjlighet att betala för dyra kurser eller resor till kulturinstitutionerna för att erbjuda barnen olika kulturupplevelser. Därför måste vi satsa på skapande miljöer både i storstäder, i förorter och på mindre orter på landsbygden och erbjuda samlingslokaler som har utrymme för eget skapande, social gemenskap och gästspel av professionella kulturarbetare. Alla lokaler måste vara både ändamålsenliga och tillgängliga. Vi vet att det finns ett stort behov av att anpassa lokaler och renovera dessa. Vi avsätter därför i vår budgetmotion för en höjning av det statliga stödet till allmänna samlingslokaler för renovering, tillgänglighetsanpassning och utveckling samt till mötes- och kulturlokaler drivna av ungdomsorganisationer. Frågan om fildelning har för en del blivit ett rött skynke och debatten har i vissa avseenden blivit väldigt polariserad. Så borde det inte vara. Vi anser att det finns två viktiga utgångspunkter att ta hänsyn till i fildelningsfrågan. För det första att det är bra att kultur sprids till fler och för det andra att upphovsrättsinnehavare måste få betalt för det de skapar. Det är uppenbart att fildelning inte kan förbjudas. Möjligheterna att kopiera för personligt bruk bör tvärtom breddas och det bör vara tillåtet att tillgängliggöra upphovsrättsskyddat material så länge det inte sker kommersiellt. Nya system för kompensation till upphovsrättsinnehavarna ska utarbetas. Staten behöver ta ett aktivt kulturpolitiskt ansvar under den omstrukturering som pågår i stora delar av kulturekonomin. Vi vill att fler artister ska kunna ägna sig åt musik på heltid och att fler filmer ska kunna produceras. vill även bidra till att överbrygga de klyftor i kunskap och tillgång till digital kultur som finns mellan olika grupper. Ju större utrymme internet får i samhället desto viktigare blir allas tillgång till internet. Det räcker inte med att bygga mer bredband, utan det behöver också byggas kunskap. Regeringen bör genomföra en folkbildningssatsning för att stärka kunskapen hos fler om hur man kan ta del av kultur och information via internet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. vill införa digitala bibliotek där man utan kostnad kan ladda ned böcker, film, musik och andra medier, som upphovsmännen ska få en skälig ersättning för detta. Denna ersättning bör motsvara ersättningsmodellen för boklån på de vanliga biblioteken. Vi avsätter i vår budget medel för att inrätta digitala bibliotek . Digitala bibliotek kan inte ersätta fildelning, lika lite som folkbiblioteken gjorde att människor slutade låna böcker av varandra. Det skulle däremot vara ett steg på väg mot ett mer positivt sätt att hantera frågan om teknikutveckling och kulturens villkor – långt från dagens låsning kring försöken att stoppa fildelning. Många artister, filmare, författare och andra är uppriktigt oroade över sina möjligheter att arbeta heltid med sin verksamhet . Digitala bibliotek med bra ersättningar handlar om att ta politiskt ansvar för kulturekonomin i stort och se till att fler kulturskapare kan leva på sitt konstnärliga arbete. Ersättningen skulle till en början behöva styras av politiska beslut om stödets totalsumma, men när systemet stabiliserats bör en ordning inrättas med förhandling mellan upphovsrättsinnehavare och stat på samma sätt som biblioteksersättningen till författare förhandlas fram. Det digitala ersättningar behöver både tak och golv, precis som i dagens biblioteksersättning. Golvet behövs för att undvika administrationskostnader och taket behövs för att undvika att alltför mycket pengar går till de upphovsmän som redan är ekonomiskt välbeställda. Poängen med biblioteksersättning är inte att simulera en marknad, utan att förbättra möjligheten att arbeta med kultur och öka tillgängligheten av den. De digitala biblioteken kan inom ramen för dagens upphovsrättslagstiftning erbjuda tillräckligt goda villkor för att många artister och filmare skulle kunna sprida sina verk där. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om att inrätta digitala bibliotek med ett ersättningssystem enligt ovan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. syn på folkbibliotek, skolbibliotek och den nya bibliotekslagen redogör vi för i motion 2012/13:Kr9. Film är en konstart som i sig rymmer alla andra konstarter: berättelsen, bilden, musiken, dramat, dansen och så vidare. Det är ett medium med stor genomslagskraft som i hög grad formar vår bild av världen och är vid sidan av musiken den konstart som flest ungdomar regelbundet kommer i kontakt med. Svensk film behöver bättre och mer långsiktiga villkor för att kunna hävda sin särart i den internationella konkurrensen. Vi värnar en mångfald inom filmen. Filmen har en viktig funktion i att spegla det svenska samhällets utveckling. Film visas på allt fler dukar och skärmar jämfört med tidigare. Svensk film är underfinansierad. Vi ser ett framtida utvidgat filmavtal som det alternativ som skulle kunna skapa bättre ekonomiska villkor och därmed bättre konstnärliga villkor för filmen. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om mer långsiktiga villkor för filmstödet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Förutsättningarna för produktion av svensk kvalitetsfilm för barn och unga behöver stärkas. Även uppdraget att verka för ökad jämställdhet och mångfald bland filmskaparna och stödet för internationell marknadsföring av svensk film behöver stärkas. Inför utgången av filmavtalet bör ett statligt filmstöds utformning utredas. Regeringen bör tillsätta en utredning för hur det framtida filmstödet ska se ut. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. vill främja digital teknik. Staten måste ta ett större ansvar för skiftet från analog till digital teknik på t.ex. landets biografer och bibliotek. Digitalbio ska finnas på mindre orter så att landsbygdens invånare kan ta del av den bredd i filmutbudet som finns i storstäderna. De biografer som inte har kunnat ta del av statliga digitaliseringspengar, eftersom de saknar egeninsatsen om , återfinns nästan undantagslöst på små orter. Digitaliseringen av landets biografer handlar inte bara om att visa film. Det ger goda möjligheter för landsbygden att ta del av teater, opera och sportevenemang samt bidra till att fylla invånarnas behov av mötesplatser. Därför anser vi att ett stöd också ska ges för nya biografer där sådana inte finns. vill främja digitaliseringen av biografsalonger genom att öka omställningsstödet och därmed ge även de fattigaste kommunerna möjlighet att hålla en biografsalong på orten och även ge utrymme för nya biografer där sådana inte finns. Vi anslår i vår budgetmotion för att fullfölja digitaliseringen av befintliga biografer och för att underlätta för nya digitaliserade biografer där det inte finns någon. Stöden administreras av . Regeringen bör återkomma till med ett förslag om stöd till fortsatt digitalisering av biografer samt stöd till nya biografer. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 12Den svenska filmens kulturarv När tekniken nu förändras kommer () att stå inför ett ny stor utmaning. Den äldre svenska filmen kommer inte att kunna visas på mer än några enstaka biografer om den inte digitaliseras. Det är ungefär samma problem som den enskilda medborgaren har när hen är tvungen att överföra sina videoband till andra mer moderna medier när videobandspelarens era är slut. Detta handlar om enorma mängder film och en tekniskt betydligt mer avancerad teknik. har i sina arkiv 2 500 äldre långfilmer och 6 000 kortfilmer. Här finns hela det svenska filmiska kulturarvet – allt ifrån stumfilmstiden fram till våra dagar. De senaste filmerna är dock, med några få undantag, inspelade digitalt. Många andra länder har uppmärksammat detta dilemma och har budgeterat medel för att kunna rädda sitt kulturarv. , och har alla vidtagit åtgärder som kommer att rädda respektive lands kulturarv. Den har hitintills inte gjort någonting annat än att betona att frågan är viktig. , som naturligtvis förstår vikten av digitaliseringen, har på eget initiativ tagit från sin buffert och lyckades digitalisera några tiotals viktiga filmer som gått. Det handlar om filmer som . SFI påpekar att med nuvarande takt kommer det att ta att digitalisera det filmiska kulturarvet. Problemet är att den utrustning som krävs för stora skanningsprojekt inte kommer att finnas tillgänglig i mer än sju till p.g.a. brist på reservdelar och service. anser att det svenska filmiska kulturarvet har samma vikt som andra kulturarv och inte får förfalla. Det filmiska kulturarvet får heller inte vara otillgängligt för allmänheten. Med en digitalisering kan filmerna visas på alla digitala biografer. Kostnaden för att digitalisera det svenska filmiska kulturarvet beräknas av SFI till . föreslår i vår budgetmotion ett anslag på till det svenska filmiska kulturarvet för att helt digitalisera dessa filmer. vill stimulera produktion av filmer på nationella minoritetsspråk och andra språk än svenska samt öka produktionssamarbetet mellan de nordiska länderna. Vidare bör Filmpool Nord ges i uppdrag att aktivt arbeta för att bygga upp ett internationellt samiskt filmcenter tillsammans med och . Vi föreslår för detta i vår budgetmotion. Vi föreslår också en satsning på film på de nationella minoritetsspråken och på andra språk än svenska med i vår budgetmotion. Produktionscentrum för film har byggts upp i tre regioner med statliga och regionala medel. Därutöver finns 16 regionala resurscentrum som inte haft stora resurser för produktion men som gör ett stort och viktigt arbete för att sprida film och filmintresse, inte minst i skolorna. Förutom att dessa centrum genom att stimulera till medieundervisning bidrar till att göra filmen till ett demokratiskt medium, fungerar de också som distributörer. vill stärka stödet till regionala produktions- och resurscentrum med . Vi anser även att ideella filmvisningsorganisationer som och Folkets Hus och Parker bör ha ökat offentligt stöd, liksom filmstudior och filmfestivaler. Vi avsätter för detta ändamål i vår budgetmotion. 14Satsning på språk- och läsförståelse Goda språkliga kunskaper och verktyg är en förutsättning för både den personliga utvecklingen, den sociala kontakten och den demokratiska delaktigheten i samhället. Det skrivna ordet har genom ny teknik och internet fått väldigt många att uttrycka sig över nätet. Just därför är det betydelsefullt att stötta dem som inte har tillgång till en egen dator. Här fyller biblioteken och den nationella biblioteksstrategin en viktig funktion för att förverkliga det övergripande demokratiska målet med allas rätt att delta. För barn och ungdomar är språkförståelsen och läsandet extra viktigt, dels för att främja deras personliga utveckling, dels för att ge dem verktyg för livet som väntar. I såväl samhällsdebatten som i – Läsarnas marknad, marknadens läsare – , framgår det tydligt hur främst unga pojkars språkuppfattning och läsförståelse drastiskt har sjunkit . Inte minst bland unga pojkar finns en risk att på grund av bristande språk- och läsförståelse ställas vid sidan av samhället, både på ett personligt och på ett socialt plan. har många förtjänster. Det starka fokus som utredningen lägger på nödvändigheten att stimulera läsning och bildning, främst bland barn och unga, i Ett lästlyft för är mycket bra. Skillnaderna mellan de som läser och de som inte läser är mer uttalat för klass än för kön. Därför är det i det längre perspektivet viktigt att avsätta resurser för att motverka ett bildningsmässigt tudelat samhälle. De slutsatser som dras och de förslag som läggs fram räcker dock inte. Det främsta skälet till det är att inga nya medel tillförs området. Detta gör att förslagen inte kan genomföras inom ett område utan att negativa konsekvenser uppstår på annat håll. Det är inte konstruktivt att demontera fungerande bra stödsystem av det enda skälet att pengarna behövs för att starta nya stödsystem. Inför satsningen på Ett läslyft för måste nya ekonomiska resurser tillföras. Det totala litteraturstödsbeloppet måste öka så att det grundläggande syftet med stödet, att garantera bredd och kvalitet i utgivningen, kan uppfyllas.