mot · H102U303 · 2013-10-04 00:00:00 — En global medelklass växer fram. Positiva trender ska tas tillvara som de negativa, exempelvis skatteflykt och korruption, måste bekämpas. Det krävs en bred samstämmighetspolitik för att kunna hantera utvecklingsfrågor på olika områden. Utvecklingssamarbetet utgör endast en del. Det är dock en viktig del eftersom biståndet kompletterar eller möjliggör insatser på andra områden. har länge stått i centrum för utvecklingssamarbetet men det är hög tid att också inse kontinentens mångfald och möjligheter. Det krävs ett nytt förhållningssätt med större tyngdpunkt på jämbördigt partnerskap, fri och rättvis handel, ekonomiska investeringar och kunskap. kommer att bli det största enskilda samarbetslandet för svenskt bilateralt utvecklingssamarbete. Det svenska engagemanget för fred, utveckling och kvinnors rättigheter i är långsiktigt. Utmaningarna är stora, inte minst gällande korruptionen. Därför är det viktigt att bland annat tillse att har kompetens och bred närvaro i landet. Majoriteten av världens fattiga människor lever i medelinkomstländer. Den gamla indelningen i utvecklingsländer respektive utvecklade länder räcker inte längre för att beskriva världen. Det internationella utvecklingssamarbetet och -politiken bör dels bekämpa fattigdomen i låginkomstländer, dels genom andra typer av insatser stödja fattiga människor i medelinkomstländer. Indelningen ovan utgör ett trubbigt instrument, inte minst på grund av att utvecklingen är vitt skild också inom kategorierna och inom länderna. De används ändå här för att tydliggöra att vi vill att svenskt utvecklingssamarbete även ska syfta till att stödja fattiga människor i medelinkomstländer. Huvudparten av utvecklingssamarbetets finansiella resurser bör gå till fattiga länder men också i de länder som i högre grad har egen ekonomisk kapacitet behövs samarbete inom olika områden. I de fattigaste länderna bör fokus vara större på att mer direkt stödja ländernas utveckling av grundläggande samhällsfunktioner och strukturer vid sidan av det demokrati- och institutionsuppbyggande stöd som även är av vikt i medelinkomstländer. kan inte göra allt överallt. För att uppnå de mål som sätts upp för svenskt bistånd bör det bilaterala utvecklingssamarbetet samspela med det multilaterala samt tematiska fonder och program sättas i relation till helheten, politiken för global utveckling. Det är det svenska bilaterala biståndet 1962 lades fram i proposition 100. Detta är, med socialdemokratiska ögon sett, ett jubileum i allra högsta grad värt att uppmärksamma. Det handlar om ett halvt sekel av svenskt kvalitativt bidrag till global utveckling, något vi svenskar bör vara stolta över. Socialdemokraterna är och har alltid varit en internationell rörelse, engagerade i den värld vi har gemensamt. Socialdemokrater har i generationer bekämpat fattigdom, exploatering av människor och miljö, förtryck och orättvisor. Vi vet att en rättvis värld är möjlig, om bara viljan finns. 2.3Mål för internationell utveckling Socialdemokraternas agenda för internationella utvecklingssamarbete syftar till att bidra till en socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar demokratisk utveckling och därigenom utrota fattigdomen och orättvisorna i världen. Alla politikområden måste sträva åt samma håll för att skapa en rättvis och hållbar global utveckling. Genom utvecklingssamarbetet strävar vi efter en värld där människor lever i öppna, fria, demokratiska och socialt och ekonomiskt utvecklade stater där mänskliga rättigheter respekteras. Utveckling kan inte komma utifrån utan skapas av människorna i varje samhälle. Därför är det viktigt att det svenska utvecklingssamarbetet och politiken för global utveckling präglas av fattiga människors perspektiv och rättighetsperspektivet. Politiken för global utveckling ska bygga på solidaritet, inte välgörenhet. ska bidra till en bättre värld eftersom det ligger i allas intresse. Vi vill stödja dem som kämpar för sina rättigheter, för fungerande samhällen och för demokrati. Utvecklingssamarbete handlar inte om välvilliga bidrag till fattiga människor och länder utan om partnerskap och stöd till deras arbete för utveckling. Socialdemokraterna är ett reformistiskt parti och vet av egen erfarenhet att bestående förändringar och utveckling tar tid. Men får det ta tid blir också resultatet starkt och varaktigt. Socialdemokraterna menar att det svenska utvecklingssamarbetet ska vara ambitiöst, hålla hög kvalitet och ge resultat. Svenskt bistånd ska uppgå till en procent av BNI. Biståndet ensamt kan inte skapa utveckling men tillsammans med insatser på andra områden bidrar utvecklingssamarbetet till att skapa förutsättningar för utveckling. 2.4Politik för en rättvis och hållbar global utveckling Politiken för global utveckling, PGU, som antogs 2003 var banbrytande. PGU innebär högt ställda krav på att alla politikområden strävar mot samma mål – en rättvis och hållbar global utveckling. PGU utgår från rättighetsperspektivet och fattiga människors perspektiv på utveckling. Själva kärnan är att en samstämmig politik på alla områden ska bidra till hållbar global utveckling. PGU bygger på insikten att utvecklingssamarbete är en viktig del för utveckling – men bara en del. Helheten är mycket större. Den politik som förs på exempelvis miljö-, jordbruks- och handelsområdena har stor effekt för fattigdomsbekämpning och global utveckling. Utöver internationell samverkan är det också viktigt att olika aktörer i samhället medverkar – fackföreningar, organisationer, näringslivet, kommuner med flera. Ökad dialog med dessa aktörer är nödvändigt för att säkerställa fortsatt engagemang från olika delar av samhället för politikens genomförande. I utvecklingssamarbetet vill vi att det civila samhällets organisationer involveras mer. Näringslivet har fått en ökad roll i utvecklingssamarbetet. Vi vill även framhålla fackföreningarnas unika ställning som både part på arbetsmarknaden och som del av det civila samhället, vilket utgör en erfarenhet att bygga vidare på. Offentliga institutioner och aktörer som myndigheter och kommuner spelar också en viktig roll för samarbete med sina motsvarigheter i andra länder. För att kunna genomföra PGU är det viktigt att det finns en samordnande funktion i regeringsarbetet. Det är oundvikligt att målkonflikter uppstår och de måste hanteras. Det kan även hända att politiska beslut går mot utvecklingsmålet då andra intressen väger över. I dessa fall bör målkonflikten vara belyst så att gjorda överväganden framgår. Det råder brist på samordning, gemensam styrning och återkoppling. Socialdemokraterna vill att det skapas en samordningsfunktion i som ska svara för att regeringens agerande samfällt strävar mot målet om rättvis och hållbar global utveckling. Även kan bli bättre på att arbeta med PGU inom olika politikområden. Men det är regeringen som bör ta ledningen och bland annat säkerställa att det finns tillräcklig kapacitet för uppföljning och analys av genomförandet av PGU. Socialdemokraterna har en grundläggande tro på dialog, samarbete och handelsrelationer som något positivt i internationella relationer. Ekonomisk utveckling, handel och kontakter mellan människor, företag och myndigheter leder till att mänskliga rättigheter stärks och demokratisträvanden främjas. Den ekonomiska utvecklingen och tillväxten är mycket stark i många låg- och medelinkomstländer. Sex av de tio snabbast växande ekonomierna ligger i . För att länder som dessa ska kunna tillgodogöra sig den positiva utvecklingen krävs bland annat att skatteflykt bekämpas och att länderna får bättre möjligheter att kunna dra fördel av både sina egna tillgångar och av globaliseringens potential. En fri och rättvis handel är en nyckel till utveckling. Handelshinder ska undanröjas och exempelvis bör EU:s tullar och handelshinder mot fattiga länder tas bort. Vi menar att utvecklingssamarbetet spelar en roll för att bidra till länders kapacitetsförstärkning för att bättre kunna agera i det internationella handelssystemet. Socialdemokraterna står för en tydlig frihandelspolitik som är kopplad till goda arbetsvillkor och hållbar utveckling. Svenska företag på den internationella arenan kan spela en viktig roll genom att agera i enlighet med internationella principer och riktlinjer. De bör arbeta aktivt med mänskliga rättigheter, hållbar utveckling och korruptionsbekämpning inom ramen för företags sociala ansvarstagande. Fattigdomsbekämpning handlar till stor del om att bidra till hållbar ekonomisk tillväxt som kommer alla till del. Därför vill Socialdemokraterna också fokusera på fördelningen av tillväxten. Vår egen erfarenhet visar på vikten av detta. Det krävs en medveten politik i partnerländerna. Svenskt utvecklingssamarbete kan bidra till att skapa en fungerande samhällsstruktur för att främja tillväxt genom exempelvis uppbyggande av institutioner, korruptionsbekämpande, kapacitetsförstärkning och infrastruktur. dialog med samarbetsländer kring fördelningsfrågorna bör även röra frågan om skatteuttag. Ett viktigt inslag i utvecklingspolitiken handlar om att stödja jobbskapande åtgärder. Vi socialdemokrater vet att människors trygghet och framtidstro, liksom samhällets investeringar i utbildning, är nödvändiga för att skapa hållbar tillväxt. Det behövs investeringar för att skapa nya jobb både i de fattigaste länderna och i medelinkomstländer. Investeringarna bör spänna över hela skalan från småjordbruk till kapitalintensiva stora projekt. Gemensamt för alla dessa investeringar måste vara att de har en tydlig utvecklingsagenda och sker på ett socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbart sätt. Företagande och entreprenörskap är viktigt för tillväxt och utveckling. Mikrolån, rätt utformade, och tillgång till finansiella tjänster är exempel på stöd till människor som har idéer och drivkraft till att förändra och förbättra sin situation men som alltför ofta saknar de små men nödvändiga ekonomiska resurserna för den inledande investeringen. Utgångspunkten är människors egen initiativförmåga och kraft att skapa möjligheter för att komma ur fattigdomen. Socialdemokraterna vill att utvecklingssamarbetet stödjer entreprenörskap och kooperation i utvecklingsländer, och målgruppen är främst de allra fattigaste. Utvecklingssamarbetet ska också stärka fattiga människors, särskilt kvinnors, rättigheter samt möjligheter att arbeta, äga och driva företag. I sammanhanget vill vi understryka vikten av att få organisera sig fackligt samt respekt för mänskliga rättigheter i arbetslivet och bättre villkor för alla dem som är verksamma inom den informella ekonomin. är ett verktyg i arbetet med nya investeringar, liksom andra former av så kallade biståndsfinansierade krediter, lån och garantier för investeringar. av kritik mot verksamhet vill vi att den ses över. Det är viktigt att den förstärks exempelvis gällande utvecklingsperspektiv och mål. Näringslivet spelar en viktig roll som aktör inom utvecklingspolitiken med fokus på jobb och tillväxt. Socialdemokraterna välkomnar detta, även om det är på sin plats att påpeka att kvalificerade krav på transparens, resultat och uppfyllande av utvecklingsmål måste uppfyllas även på detta område. Vi vill betona vikten av att näringslivet utvecklas i samarbetsländerna. Det är vidare viktigt att lyfta fram de fackliga organisationernas roll i det jobbskapande utvecklingssamarbetet. Socialdemokraterna vill understryka vikten av mänskliga rättigheter i arbetslivet, vikten av organisering och anständiga förhållanden för att möta globaliseringens utmaningar och använda den som en positiv kraft för att människor ska kunna lyfta sig ur fattigdom. På detta område kan göra betydligt mer. Vi vill att grundläggande mänskliga rättigheter förs in i internationella handelsavtal. ska bättre hävda arbetstagarnas rättigheter i internationella organisationer som , , , , och . Vi vill att den sociala dimensionen i de multilaterala organisationerna stärks. I världen ökar antalet människor som är verksamma inom den informella ekonomin. Det innebär att ett växande antal människor lever och verkar under oreglerade förhållanden och ofta utnyttjas och far illa. Andelen människor med otrygga anställningar ökar i hela världen. Vi vill verka för ökad reglering av både arbetsmarknad och ekonomiska sektorer för ordnade förhållanden som motverkar exploatering. För dem som försörjer sig i den informella ekonomin är det viktigt att man arbetar för att gradvis formalisera de småskaliga verksamheterna. Socialdemokraterna vill stärka arbetstagarnas rättigheter och den sociala dialogen för att motverka globaliseringens negativa effekter. Den svenska erfarenheten där partsmodellen har gett hållbara och inkluderande lösningar kan utgöra en bra utgångspunkt. Som socialdemokrater ser vi också de fackliga organisationernas betydelse för arbetsmiljön och arbetsvillkoren. Social dialog bör få en mer framträdande roll i svenskt utvecklingssamarbete. Även den globala arbetsrätten bör få en starkare roll i utvecklingssamarbetet. Stöd bör ges till att utveckla arbetsrätten i länder med svaga rättssystem. De mänskliga rättigheterna i arbetslivet och konventioner är ett viktigt samarbetsområde i utvecklingspolitiken för att ge fattiga människor i både låg- och medelinkomstländer möjlighet att påverka sin situation. Socialdemokraterna menar att agenda för anständigt arbete/decent work utgör en god plattform för arbetet. Fria fackföreningar och fackliga rättigheter är viktiga i kampen för global rättvisa. Världen behöver en New Global mellan kapital och arbete, ett globalt samarbete, för att främja en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling och se till att alla får del av ökat välstånd. Detta kräver ett bättre samarbete mellan och insatser av såväl näringslivet och regeringar som löntagare. Det finns tillräckligt med livsmedel för att svält inte ska behöva förekomma. Trots detta saknar en miljard människor mat för dagen. De senaste årens livsmedelskris har starkt påverkat fattiga människors situation. Några hinder för livsmedelsförsörjningen är bristande möjligheter att lagra och distribuera livsmedel, jordbruk som är outvecklat och vars skördar varierar stort på grund av väderförhållandena samt rika länders och regioners jordbrukspolitik. Jordbruket är en central verksamhet både för sysselsättning och för livsmedelsförsörjningen i många länder. En stor del av de fattigaste människorna är jordbrukare, varav många är kvinnor. Livsmedelsproduktionen måste öka och förbättras när världens befolkning ökar, vilket bör ske inom ramen för hållbar utveckling. Utveckling av jordbruket är grundläggande för ekonomisk tillväxt, fattigdomsbekämpning och tryggad livsmedelsförsörjning. Investeringar i småskaliga jordbruk är mycket effektiva när det gäller att skapa tillväxt som verkligen bekämpar fattigdomen. Förbättringar av fattigas ägande-, avtals- och arbetsrätt skapar möjlighet till tillväxt och fattigdomsbekämpning. Rätt till den jord man brukar är central för att få till stånd ett fungerande jordbruk och fungerande livsmedelsförsörjning. Särskilt viktigt är det att förbättra kvinnors juridiska rättigheter liksom kreditmöjligheter och tillgång till utbildning. Åtgärder för att underlätta handel såväl på lokala marknader, handel med grannländer och internationell handel är viktiga. EU:s jordbrukspolitik bör ytterligare reformeras. Landgrabbing handlar om att stora markarealer i fattiga länder säljs eller arrenderas till utländska företag eller länder. sker detta utan att lokala lagar följs och utan respekt för lokalbefolkningens rättigheter, vilket leder till markkonflikter. Inte sällan utnyttjar investerarna att statliga institutioner, såsom lantmäterimyndigheter, är svaga och inte har möjlighet att garantera att allt går rätt till. Markinvesteringar och andra investeringar måste ske på ett sådant sätt att de bidrar till människors försörjning. Investeringarna ska skapa jobb med anständig lön och bidra till både lokal och nationell utveckling som bygger välstånd och ekonomisk utveckling. Utbildning är en nyckel för bekämpandet av fattigdom men också för att stärka barns, särskilt flickors, ställning. Utbildning utgör en för ett fungerande samhälle. Med utbildning ökar barnens möjligheter till framtida inkomst och att kunna ta tillvara sina rättigheter. Satsningar på utbildning främjar individen men också ekonomisk, social och demokratisk utveckling. Satsningar på utbildning är satsningar på utveckling på flera områden. Ökad utbildning för flickor och kvinnor är en rättighet som också har effekt exempelvis i familje- och reproduktionsfrågor. På utbildningsområdet har framsteg i millenniemålsarbetet nåtts genom att fler barn än tidigare börjar skolan. Men är det närmare 70 miljoner barn i världen som inte går i skolan. Grundläggande behov för enskilda och samhället, såsom hälsovård och utbildning, bör vara offentliga åtaganden i varje samhälle. Forskning och kapacitetsutveckling genom forskningssamarbete är en viktig del i utvecklingssamarbetet. En annan forskningsrelaterad fråga är att forskning i utvecklingsfrågor utgör en viktig bas för framtidens utvecklingspolitik. Utvecklingssamarbetet bör stödja barns och ungdomars, särskilt flickors, tillgång till utbildning. Det bör vidare bidra till kapacitetsutveckling på forskningsområdet i utvecklingsländer. Även när det gäller hälsa har det gjorts framsteg. Barnadödligheten har sjunkit. Närmare 14 000 fler barn per dag överlever jämfört med . Men fortfarande återstår mycket innan de millenniemål som rör hälsa kan nås. Sjukdom och ohälsa utgör hinder för människor att ta sig ur fattigdom. Insatser kring hiv och aids är ett prioriterat område. Dessutom är det viktigt att både förebygga och bota sjukdomar som är direkt fattigdomsrelaterade. Människor insjuknar i och dör av diarrésjukdomar, luftvägsinfektioner, malaria och tuberkulos. Målet är att alla människor ska ha tillgång till sjuk- och hälsovård. Kampen mot mödradödlighet samt för kvinnors och flickors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter, SRHR, ska intensifieras. Bristen på dessa rättigheter är förödande. dör närmare 300 000 kvinnor av graviditets- eller förlossningsrelaterade orsaker och många fler skadas. Genom tillgång till preventivmedel, läkarvård, sexualundervisning och säkra aborter skulle de flesta dödsfall kunna undvikas. Att minska mödradödligheten är ett av millenniemålen men på detta område är världens insatser alltför otillräckliga. Det finns en tydlig koppling mellan kvinnors och flickors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter, familjeplanering och social och ekonomisk utveckling. Svenskt utvecklingssamarbete spelar en viktig roll för frågor som är kontroversiella globalt sett. Andelen av biståndet som går till SRHR-arbetet bör öka. Trots att frågan sägs vara prioriterad i svensk biståndspolitik minskade andelen . Socialdemokraterna menar att utvecklingssamarbetet bör lägga vikt vid att bidra till uppbyggandet av hälso- och sjukvård i de fattigaste länderna samt sätta barns och kvinnors hälsa i fokus. Vi vill att andelen SRHR-bistånd ökas samt att det normativa arbetet i dessa frågor stärks. Tillgång till rent vatten och sanitet är livsviktiga faktorer. Detta är också grundläggande för att kunna bekämpa ohälsa och har även betydelse för möjligheten till utveckling på andra områden. Tillgång till rent vatten och sanitet är centrala inte minst för att uppfylla flera av millenniemålen. Det är mycket glädjande att delmålet om tillgång till rent vatten har uppnåtts. Kampen om vatten skapar motsättningar mellan länder och riskerar att leda till fler framtida konflikter. Rätten till rent vatten utmanas också av krafter som vill privatisera vattentillgången. Alla har rätt till rent vatten. Utvecklingssamarbetet bör bidra till att tillgången till rent vatten och sanitet ökas samt motverka privatisering av tillgång till vatten. 2.9God och demokratisk samhällsstyrning Utvecklingssamarbetet ställer krav på samarbetsländerna. Huvudansvaret för en positiv utveckling och fattigdomsbekämpning ligger hos varje land. Viktiga komponenter är god samhällsstyrning, rättssäkerhet, medborgarnas möjlighet till ansvarsutkrävande, tillgång till olika samhällsfunktioner samt insyn och deltagande. Korruption i alla dess former måste bekämpas. Ett fungerande, rättssäkert och okorrumperat samhälle som medborgarna känner förtroende för kan bara skapas av människor i detta samhälle. Utvecklingssamarbetet kan bidra genom stöd till uppbyggnaden av samhällsinstitutioner och institutionella ramverk. Det gäller allt från kontraktsrätt och lagfartssystem till skattemyndigheter, parlament, revisionsfunktioner och hela rättsväsendet. Dessa institutioner ska lokalt, regionalt och nationellt präglas av öppenhet och insyn och fungera väl. Fria och demokratiska val samt fria och oberoende medier är grundläggande förutsättningar för att skapa ett demokratiskt samhällsskick. Men vi vill också framhålla vikten av att samhällets agerande präglas av respekt för mänskliga rättigheter och att skatteintäkter kommer medborgarna till del i form av väl fungerande samhällsservice. I ett gott och demokratiskt samhällsstyre ingår även att främja människors organisering i det civila samhällets organisationer och i politiska partier. Socialdemokraterna vill att utvecklingssamarbetet stödjer uppbyggnaden av samhällsinstitutioner och institutionella ramverk samt att kampen mot korruption utgör en central fråga i utvecklingssamarbetets bidrag till samhällsbyggandet. Sociala trygghetssystem är inte endast till för att tillgodose människors behov och rättigheter. När människor upplever att samhället investerar i sina medborgare på detta sätt skapas också ett förtroendefullt klimat som bidrar till demokratisk utveckling. har en lång erfarenhet av att successivt bygga upp både sjukförsäkring, arbetslöshetsförsäkring, föräldraförsäkring, pensioner och sjukvårdsfinansiering. Denna utveckling var avgörande för de mest fattiga och utsatta. Sådana investeringar behövs för att motarbeta extrem fattigdom och misär. Det finns ett ökande intresse i många länder att börja bygga trygghetssystem, bland annat beroende på demografiska utmaningar, behov av social utjämning samt växande resurser till exempel i vissa medelinkomstländer. Vi socialdemokrater vet att trygga människor både vågar och kan satsa . har en viktig uppgift i att sprida kunskaper och erfarenheter om uppbyggnaden av sociala trygghetssystem. Socialdemokraterna menar att utvecklingssamarbetet bör främja uppbyggnaden av sociala trygghetssystem såsom barnbidrag, sjukpenning, arbetslöshetsersättning och pensioner. För varje biståndskrona försvinner fler kronor i kapital- och skatteflykt – medel som utvecklingsländerna behöver använda till fattigdomsbekämpning och samhällsservice för sina medborgare. Inom exempelvis FN, och EU pågår olika arbeten för att motverka detta. Ett exempel utgörs av krav på land-till-land-rapportering som ett verktyg mot skatteflykt och korruption, vilket bör utökas till fler sektorer och företag. Ökad öppenhet gör det lättare att följa upp företagens verksamhet och leder till skärpta förhållningssätt. Det är självfallet något vi socialdemokrater välkomnar. Likaså måste kraft läggas på att motverka skatteparadis. Automatiskt informationsutbyte är ett viktigt verktyg i det arbetet. har förutsättningar att vara ett föregångsland för skatteuppbörd, skatteförvaltning etc. och bör därför vara pådrivande i det internationella arbetet med beskattning. Att bekämpa korruption liksom skatteparadis och skatteflykt är viktiga komponenter för att kunna stärka politiska och ekonomiska institutioner. ska också sträva efter nolltolerans mot korruption i utvecklingssamarbetet. Ett viktigt verktyg i det arbetet är att skapa ett inhemskt tryck mot korruption genom fri press, ett fungerande och oberoende rättsväsende samt ett starkt civilt samhälle.