ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102XFP417 · 2013-09-16 00:00:00 — Personligt betalningsansvar för aktiebolags skatter och avgifter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att luckra upp reglerna om personligt betalningsansvar för aktiebolags skatter och avgifter. Vi har haft bestämmelser om juridiska personers företrädares betalningsansvar för skatter och avgifter. Reglerna har förändrats , . Då återinfördes kraven på de subjektiva rekvisiten uppsåt eller grov vårdslöshet. Dessutom återfördes bevisbördan på det allmänna. Trots att lagen kräver att företrädaren ska ha varit åtminstone grovt vårdslös så är reglerna i praxis mycket stränga och det kan närmast sägas vara fråga om strikt ansvar. För att freda sig måste företrädaren visa att avvecklingsåtgärder vidtagits före den dag då skatterna eller avgifterna förfaller till betalning. Avvecklingsåtgärder i detta sammanhang är ansökan till tingsrätten om företagsrekonstruktion eller konkurs. Några andra åtgärder står i praktiken inte till förfogande. Dessa regler har oförändrade överförts från skattebetalningslagen till den nya skatteförfarandelagen. Företrädaransvaret ger inte företagaren någon tidsfrist att försöka rädda företaget. Detta är ett alldeles för hårt krav mot företrädaren och motverkar också det samhälleliga intresset att försöka rädda företag, som, ibland mycket hastigt och oförutsett, hamnat i ekonomiska svårigheter. Företrädaren måste i stället få på sig att utreda det ekonomiska läget och se efter vilka möjligheter som finns för fortsatt verksamhet. Många hävdar att dessa regler om företrädaransvar är starkt konkursdrivande, dvs. företrädaren för ett företag med ekonomiska problem går in med en ansökan om företagsrekonstruktion eller en ansökan om konkurs så fort det uppstår svårigheter med skattebetalningarna. En möjlighet för att skapa visst tidsutrymme för överväganden i en ekonomisk krissituation och motverka det konkursdrivande inslaget vore en uppluckring av reglerna om företrädaransvaret. Detta skulle kunna ske genom en utsträckning av tiden så att företrädaren inte drabbas av det personliga betalningsansvaret utan först en eller efter skattens förfallodag. Detta bidrar till större möjligheter att rädda ett företag genom den tid för utredning och överväganden, som på så vis tillskapas.
mot · H102XFP424 · 2013-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utbilda vård- och omsorgspersonal i att känna igen depression och suicidrisk bland äldre. Självmordsstatistiken visar på 1523 fullbordade säkra suicider i . I åldern och uppåt visar statistiken att 270 män och 106 kvinnor medvetet tog sina liv 2012. Den grupp som har högst självmordstal är män över 80. Den starkaste riskfaktorn för suicid bland äldre är depression, även mild depression. Kroppslig sjukdom och ensamhet ökar risken oberoende av förekomst av depression. Att förlora en livskamrat ökar självmordsrisken bland män, men inte bland kvinnor. Alkoholmissbruk ökar risken, men forskningen är inte lika samstämmig här som för andra åldersgrupper. 913 säkra suicidförsök registrerades 2011 bland äldre som kommit in för vård. Det finns dock anledning att fråga sig, vad som egentligen varit en olyckshändelse också bland äldre. innebär att misstag ska anmälas för att man ska hitta systemfel, inte syndabockar, men görs det alltid, framför allt när det gäller äldre? Forskningen visar att det är en viktig skyddsfaktor att känna sig behövd. Att däremot känna att man inte fullt ut fungerar som tidigare i livet, att känna att man är ensam och känna att man inte har någon möjlighet att påverka vare sig sin egen livssituation eller livet i övrigt, leder lätt till att man förlorar livslusten. Man blir trött och orkeslös och man får sömnproblem. Man påvisar kort sagt tecken på att man är på väg in i en depression. Män har i denna situation svårare än kvinnor att söka hjälp. De ideella organisationerna fyller naturligtvis ett stort behov för många äldre. Här kan man göra sig synlig och behövd. Man är del i ett nätverk. Men när krafterna tryter och man är i behov av t.ex. hemtjänst och andra insatser, då försvinner plötsligt nätverket och det enda som då finns kvar är kanske stressade anhöriga och just eller annan vårdpersonal. Tidig upptäckt och behandling av depression och alkoholproblem är viktiga för att förebygga självmord bland äldre. Därför bör all vårdpersonal inom såväl sjukvården som äldreomsorgen lära sig att känna igen symtomen. Precis som all personal på vårdcentraler och all personal inom hemtjänst och äldreboende har en medicinsk ABC-kompetens bör samma sak gälla när det gäller att känna igen eventuell depression och suicidrisk bland äldre.
mot · H102XFP427 · 2013-09-26 00:00:00 — Statens villkor för accepter av ackordserbjudande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förändra kraven för statens accepterande av ett ackordserbjudande. Enligt 4 § lagen (2007:324) om skatteverkets hantering av vissa borgenärsuppgifter får skatteverket anta förslag om ackord, om det kan anses ekonomiskt fördelaktigt för det allmänna och det inte med hänsyn till gäldenärens personliga förhållanden eller av någon annan anledning framstår som olämpligt från allmän synpunkt. Vidare framgår att ackordsförslag som inte framställts i konkurs eller enligt lagen om företagsrekonstruktion får antas endast om övriga berörda borgenärer godkänner det. Det övervägande antalet ackordserbjudanden lämnas inom ramen för ett företagsrekonstruktionsärende. Här tycks föreligga en mycket skiftande praxis över landet. Den grundläggande inställningen från statens sida om att positivt medverka till rekonstruktioner får ofta ge vika för olika omständigheter och uppgifter kring företaget eller dess ägare som åberopas till stöd för att ett accepterande är olämpligt från allmän synpunkt. Dessa kriterier, som lätt blir till något slags moraliskt ställningstagande, är alldeles för allmänt hållna. Det kan rimligtvis inte vara en uppgift för skatteverket att i ett ackordsärende göra sådana ställningstaganden. Det borde därför enbart vara en fråga om ackordserbjudandet är ekonomiskt fördelaktigt för staten eller ej. Om man därtill ska lägga några synpunkter av annat slag bör det vara fråga om att det vidtagits åtgärder, som grundar misstankar om ekonomisk brottslighet eller utgör grund för näringsförbud. Staten bör ha som utgångspunkt att underlätta för ett företag att så snabbt som möjligt kunna rekonstrueras och sedan fortsätta sin verksamhet. Detta har alliansregeringen haft som målsättning alltsedan dess tillträde 2006. gällande regler om villkor för statens accepterande av erbjudna ackord måste därför förändras och få en inriktning som underlättar rekonstruktioner av företaget. Detta uppnås enklast genom att statens bedömning begränsas till en strikt ekonomisk bedömning om huruvida erbjudet ackord är ekonomiskt fördelaktigt för staten eller ej. Vad gäller ackordserbjudande från fysiker, vanligtvis en företagare, bör också reglerna lättas upp så att det blir möjligt för en person att återkomma med ny verksamhet eller fortsätta med sin redan bedrivna verksamhet.
mot · H102XFP432 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för ökad trafiksäkerhet för cyklister. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell informationskampanj. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trafikhuvudmännens ansvar för att skapa säkrare förutsättningar för cykling. Cykling innebär både en klimatsmart form av transport och ett sätt att förbättra folkhälsan. Cykeln minskar trafik trängsel i städer, påverkar luftkvaliteten positivt och bidrar till ökad folkhälsa. Men det finns även risker med cykling och ett viktigt mål bör vara att öka säkerheten för cyklister. Majoriteten av alla som skadas allvarligt skadas i singelolyckor (). Därefter kommer kollision med motorfordon. Åtgärder för att förebygga olyckor Det behövs åtgärder för att förebygga olyckor och tillbud vad gäller cyklismen. En cykelinfrastruktur med bra underhåll och med en beläggning av god standard liksom förutsägbarhet för framkomligheten är grundläggande för säkerheten. I har åtgärder såsom separata trafikljus för cyklister inrättats. Ljusen slår om snabbare för cyklister än för bilar. Detta ger cyklister ett försprång. Stopplinjen för bilar ligger bakom cyklisterna för att ge cyklister ökad synlighet samt ett försprång. Dålig beläggning på cykelbanor/vägar och brister i underhåll är orsak till olyckor såsom fall och vurpor. Det bör finnas en tydlig nationell målsättning i att centrala cykelstråk ska ha hårdgjord yta (asfalt eller liknande). Ansvariga statliga verk har en viktig roll i att bevaka hur cykelstråk underhålls och utvecklas. Därför finns det behov av nationella beslut som tar ett helhetsgrepp på det som riksdag och regering kan påverka. Trafikregler påverkar både säkerhet och flödet i trafiken. Stopplikten vid rödljus bör ses över. finns det exempel på andra länder där cyklister kan svänga höger vid rödljus. Det borde vara möjligt för cyklister att svänga höger vid rött om trafikflödet medger detta. Reglerna vad gäller skyldighet att använda cykelbana om sådan finns bör ses över. finns skäl till att kunna välja vägbana istället. Det som bör avgöra valet av cykelbana eller väg är faktorer såsom fart, säkerhet och framkomlighet. Därmed behöver regelverket ses över i syfte att möjliggöra detta val. Dessa insatser för ökad trafiksäkerhet för cyklister bör ges regeringen tillkänna. Cyklingens villkor och säkerhet borde göras än mer tillgängligt genom en nationell informationskampanj om cykling. Kunskapen om trafikregler, väjningsregler och säkerhet borde spridas för att genom ökad kunskap förebygga olyckor och tillbud. Vikten av att använda hjälm har en självklar del i en sådan kampanj liksom effekter av alkoholintag kontra cykling. Behovet av en nationell informationskampanj bör ges regeringen tillkänna. Det är av stor vikt arbetet med att skapa goda förutsättningar fortsätter. Regeringen har prioriterat åtgärder för ökad cykling men det är viktigt att vidta ytterligare åtgärder för att öka cyklingens positiva effekter på miljö, folkhälsa, transporter och utveckling av besöksnäringen.
mot · H102XKD517 · 2013-09-04 00:00:00 — Utförsåkning och golf i friskvårdspengen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att inkludera utförsåkning och golf i begreppet skattefri friskvård. Människor är olika och människor utövar därför sin friskvård på en rad olika sätt. Den friskvårdspeng som innebär att motion kan ske skattefritt är en väletablerad företeelse i vårt land. Arbetsgivare erbjuder anställda möjlighet att bedriva friskvård till subventionerade priser eller till och med helt gratis. har dock begränsat det skattefria utbudet av friskvård genom att definiera vad som kan anses vara friskvård av mindre värde och enklare slag. Det som inte ingår i regelverk för skattefri friskvård är bland annat utförsåkning och golf. Att åka skidor på längden är avdragsgill friskvård men att åka skidor utför är inte avdragsgill friskvård. Att utförsåkning inte skulle ingå under friskvårdsbegreppet är besynnerligt när det i allra högsta grad är en friskvårdsaktivitet. Ett årskort på en slalomanläggning är i de allra flesta fall billigare än ett årskort på ett gym och skulle därmed falla under begreppet av mindre värde. Kostnaderna för utrustning är inte heller särskilt mycket högre för utförsåkning än för längdskidåkning. Detsamma gäller också för golf där kostnaderna för att spela har minskat . Golf är för många i den huvudsakliga friskvården och det råder ingen tvekan om att golfspelande ger mycket goda resultat för hälsan. Regeringen bör undersöka möjligheten att inkludera utförsåkning och golf i begreppet skattefri friskvård och ge som vidgar ramen för när friskvårdsavdrag ska kunna ges.
mot · H102XKD524 · 2013-09-04 00:00:00 — Delat tilläggsbidrag i studiestödet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheter för föräldrar med delad vårdnad att dela tilläggsbidraget i studiestödet. Den som studerar och har vårdnaden om ett barn har rätt till ett tilläggsbidrag i studiestödet. Om båda vårdnadshavarna studerar kan bidraget bara ges till en av vårdnadshavarna. När vårdnadshavarna lever tillsammans ges bidraget till den som först får sin ansökan om studiestöd beviljad. I det fallet spelar det förstås också mindre roll vem av dem som får bidraget då man sannolikt tar ett gemensamt ekonomiskt ansvar för barnen. När vårdnadshavarna inte lever tillsammans blir det dock lite mer besvärligt om båda vill studera . Hela tilläggsbidraget ges då till den vårdnadshavare som barnet är skrivet hos. Detta kan i en del fall innebära att en studerande vårdnadshavare som tar lika stort ansvar för barnet, exempelvis , inte kan få del av tilläggsbidraget. Ur både rättvise- och jämställdhetssynpunkt borde det vara rimligt att i dessa fall dela tilläggsbidraget mellan vårdnadshavarna, med en möjlighet att överlåta sin del till den andra. Regeringen bör se över denna fråga. Det bör vara möjligt att utforma ett rättssäkert system som ger fler vårdnadshavare än en rätt till tilläggsbidrag i studiestödet.
mot · H102XKD525 · 2013-09-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheterna till återföring av medel från vattenkraft. av vattenkraft produceras i de sju skogslänen. Exploateringen av vattenkraften har försämrat förutsättningarna för fiske, renskötsel, jord- och skogsbruk, liksom för turismen. De kommuner som bidrar med sina forsar till den gemensamma vattenkraftsproduktionen bör därför få någon form av ersättning för att utveckla de bygder som berörs. Elproduktion från vattenkraft förorsakar intrång hos vattenkraftskommunerna och påverkar natur, miljö och näring. Konsekvenser för landskap och organismer kring en utbyggd älv är stora. Vissa områden torrläggs medan andra däms över, forsar försvinner och det blir svårare för fiskar och andra djur att överleva. Sportfiske, turism, friluftsliv och förutsättningarna för att bedriva rennäring påverkas. När stora dammar och regleringsmagasin byggs, innebär det också att stora landområden med jordbruksmark, skogar och ibland bebyggelse läggs under vatten. Reglering av älvar och floder får konsekvenser för fiskbeståndet. är antalet arbetstillfällen vid kraftverken mycket få eftersom driftövervakningen sköts från orter utanför vattenkraftskommunerna. Då vattendomarna fastställdes värderades inte miljöintrång och konsekvenser av dessa jämfört med dagens värderingar. Värdet av de årliga bygdemedlen är mycket blygsam. motsvarar omvandlat till den genomsnittliga vattenkraftproduktionen (/år) endast /KWh. Regeringen bör göra en översyn och återkomma till med förslag på hur ett system med viss återföring kan se ut. En möjlighet kan vara att se hur det fungerar i där man har ett system som ger vattenkraftskommunerna del av den värdetillväxt som uppstår i vattenkraftsproduktionen. Det systemet har stor betydelse i för att hela landet ska leva och utvecklas. För vattenkraftsproducerande kommuner blir införandet av ett liknande system i en alltmer angelägen fråga som går.
mot · H102XKD575 · 2013-09-30 00:00:00 — Barns rättigheter när en förälder är frihetsberövad tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av stöd till barn till frihetsberövade. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av samverkan mellan förskola, skola, socialtjänst och kriminalvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om föräldraperspektivet som ett uppdrag för kriminalvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av nationella riktlinjer för hur kriminalvården ska tillgodose barns rättigheter. Mer än 30 000 barn har en förälder som är frihetsberövad. Barn har rätt till sina föräldrar och de flesta barn behöver mer och bättre kontakt med sin förälder. Utgångspunkten måste därför vara att kriminalitet i sig inte är anledning att splittra relationen barn/förälder. För barnet är det fortfarande pappa eller mamma. Visserligen har han/hon gjort något kriminellt och får sitt straff, men det är ändå min pappa eller mamma. tillåter jämförelsevis mycket långa häktningstider vilket för många barn innebär att föräldern plötsligt är borta, ofta okänt för barnet varför, var och för hur . Barn har rätt till information när en person försvinner ur barnets liv. Barn har också rätt till stöd. Inom finns stödgrupper för exempelvis barn som bevittnat våld och barn till missbrukande föräldrar. Men det är lika viktigt med stödgrupper för barn vars förälder är frihetsberövad. behöver bygga upp kunskaperna för att, tillsammans med skola, förskola och kriminalvården, kunna trygga barnen som ofta är i en mycket utsatt position. I är denna stödjande uppgift inskriven i socialtjänstlagen. Nära kontakt och en god relation mellan barn och förälder är oerhört viktigt, för båda parter. För barnet för att kunna förstå och behålla närkontakten och se att föräldern mår bra, för den frihetsberövade för att genom att kunna ta del i föräldraskapet förstärka och påskynda rehabiliteringen. har kriminalvården genomgått en positiv utveckling när det gäller att se barns och föräldrars rättigheter. Föräldraperspektivet är dock inte ett formulerat uppdrag, vilket krävs för att man ska kunna frigöra resurser för ett genomgripande arbete. Även för barnen behövs fler åtgärder. ska varje anstalt och häkte ha ett barnombud som ansvarar för frågor kring de intagna som har en familj på utsidan. Det kan gälla sådant som barnanpassade besöksrum, föräldracirklar för de intagna och utbildning av personalen. Barnombudet är i de flesta fall en av de ordinarie vårdarna, som till sin huvudsakliga uppgift har att övervaka, visitera och låsa in. Det bygger mycket på barnombudets engagemang vilket har lett till kraftiga variationer mellan anstalter och häkten när det gäller att tillgodose barns rätt och behov. Nationella riktlinjer för hur kriminalvården ska tillgodose barns rättigheter och föräldraperspektivet kan stärka arbetet och minska skillnaderna.
mot · H102XKD576 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utvidga vårdgarantin. finns en allmän prioriteringsregel i 2 § Hälso- och sjukvårdslagen, HSL, som slår fast att den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. Det är en viktig paragraf som vi ska värna om. Den bygger på människovärdesprincipen, behovs- eller solidaritetsprincipen och kostnadseffektivitetsprincipen. Men allt fler fick trots lagstiftningen i HSL vänta allt längre på att få vård. Därför väcktes allt högre krav från såväl patienter som professionsgrupper på att något måste göras nationellt för att säkerställa vård i rimlig tid och bryta trenden med de långa väntetiderna i svensk sjukvård. Ökad tillgänglighet till planerad vård, minskade köer och kortare väntetider var syftet med vårdgarantin. Väntetiden för patienten har kortats väsentligt . Den nationella vårdgarantin och kömiljarden har varit starkt bidragande till den positiva utvecklingen. Dagens nationella vårdgaranti innebär att man ska kunna få kontakt med primärvården (per telefon eller besök), tid hos allmänläkare , tid hos specialist och efter konstaterat behov av behandling ska detta ske . I nio fall av tio fungerar vårdgarantin, till skillnad från tiden före regeringsskiftet när man inte ens visste hur länge patienterna var tvungna att vänta och hur många som väntade – bara att man väntade . Men inget är så bra att det inte kan förbättras. Det finns nu ett tydligt behov av att reformera och utvidga vårdgarantin. Samtliga provtagningar och återbesök bör ingå och strävan måste vara att skärpa vårdgarantins tidsgränser. Det skulle innebära en kraftig förbättring för alla patienter men inte minst för patientgrupper som kroniker, äldre och multisjuka som har behov av många och återkommande läkarbesök. Vårdgarantin bör omfatta hela vårdkedjan. Vårdgarantin bör utvecklas vidare. Vi kristdemokrater anser att vårdgarantins nuvarande tidsgränser 0-7-90-90 i ett första steg ska ersättas av en yttre tidsgräns som omfattar hela vårdkedjan, d.v.s. tiden från första kontakt, specialistbedömning, diagnos, provtagning, röntgen etc, till genomförd åtgärd. Om den individuella vårdplanen innefattar återbesök vill vi kristdemokrater att det ska finnas en återbesöksgaranti i form av ett skriftligt åtagande i vårdplanen, där tidpunkt och form för återbesöket anges. Dessa reformer bör ses som en vårdgaranti 2.0. Trots lagstiftningen om vårdgarantin förekommer fortfarande exempel på långa väntetider och stor variation mellan landstingen. Alliansregeringen har därför på ett positivt och aktivt sätt bidragit med den så kallade kömiljarden. Den är en prestationsrelaterad ersättning som fördelas till landsting som lyckas korta vårdköerna ännu mer än vad vårdgarantin kräver. Det är uppenbart att kömiljarden har inneburit ett starkt ökat fokus på tillgänglighetsfrågor ute i landstingen och denna reform bör fortsätta att utvecklas. Vinnare i detta arbete är den enskilde patienten. Möjligheterna att utvidga vårdgarantin bör därför ses över. Detta bör ges regeringen till känna.