ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Ub307 · 2013-10-02 00:00:00 — Ökad fysisk aktivitet i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur Bunkeflomodellen kan fungera som vägledande inom svenskt skolväsen när det gäller ökad fysisk aktivitet i skolan. Bunkeflomodellen initierades av ortopeden Per Gärdsell . Det började som en studie i utvecklingen av benmassa hos flickor på två olika grundskolor i , . Undersökningen utvecklades sedan till att jämföra barns akademiska, fysiska och mentala utveckling beroende på hur ofta man hade fysisk aktivitet i skolan. Modellen aktualiserar ett område som det finns skäl att titta vidare på då det handlar om både hälsa och välbefinnande som skolprestationer. Forskare har studerat effekterna på 200 barn som fått mer motion och idrott i skolan. En grupp elever har haft daglig schemalagd fysisk aktivitet jämfört med kontrollgruppen som fick ha idrott . Slutrapporten visar att av eleverna i den grupp som haft daglig fysisk aktivitet klarade mål och uppnådde behörighet för gymnasieskolan. Bland dem som hade idrott var motsvarande siffra . Det är framförallt pojkarnas resultat som påverkas. Siffrorna för pojkarna är . Pojkarna med daglig fysisk aktivitet hade dessutom signifikant högre betyg i svenska, engelska, matematik samt i idrott och hälsa än de övriga pojkarna. Den här kunskapen bör tas till vara. Bättre skolresultat ger bättre hälsa. De barn som har föräldrar med en god ekonomi klarar sig bra. De som framför allt halkar efter kunskapsmässigt – och hälsomässigt – lever inte sällan i ekonomiskt och socialt utsatta sammanhang. Inte minst för dem måste denna forskning leda till slutsatser när det gäller utformningen av skolan. Svenska elever har mindre schemalagd idrott än eleverna i många andra europeiska länder. Enligt timplanen ska ha totalt , i snitt . Men skolorna har stora möjligheter att bestämma detta själva. De kan både minska antalet eller lägga in fler idrottspass. Detta innebär stora skillnader över landet och mellan och inom kommuner. Att röra på sig ger bättre koncentrationsförmåga, vilket stimulerar inlärningen. Bunkeflomodellen bör kunna vara vägledande för svenskt skolväsende gällande fysisk aktivitet. Detta bör utredas.
mot · H102Ub308 · 2013-10-02 00:00:00 — Fler undervisningstimmar i svenska tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fler lärarledda undervisningstimmar med fokus på läsning i bör utredas. God läsförståelse är nyckeln till framgång i de flesta av skolans ämnen och grunden för ett livslångt lärande och ett aktivt liv som samhällsmedborgare. Därför är det oroande att de senaste internationella kunskapsmätningarna visar att den nedåtgående trenden vad gäller svenska elevers läsförståelse fortsätter. Mycket tyder på att senare decenniers resultatförsämringar i den svenska skolan kan förklaras av att den lärarledda undervisningen har minskat. har skolans arbetssätt förändrats i riktning mot mer individualisering genom ökat eget arbete. Forskning pekar på det negativa sambandet mellan denna typ av individualisering och elevernas resultat. Det totala antalet undervisningstimmar i den svenska har minskat , vilket drabbat undervisningstiden i bl.a. svenska. Antalet undervisningstimmar i den svenska obligatoriska skolan är också lägre än genomsnittet i de europeiska länderna. Svenska elever i åldern 9–11 har drygt 50 färre undervisningstimmar jämfört med genomsnittet för motsvarande åldersgrupper i EU-länder (EU21). Svenska elever i åldern 12–har färre undervisningstimmar jämfört med genomsnittet för motsvarande åldersgrupper i EU-länder (EU21). Vi behöver vända denna utveckling. Därför vill jag att elever får mer lärarledd tid och att man särskilt prioriterar svenska och läsning. Jag vill att en ökning av antalet lärarledda undervisningstimmar i utreds. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102Ub309 · 2013-10-02 00:00:00 — Högre antagningskrav för lärarutbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda högre antagningskrav för lärarutbildningen. Enligt statistik från saknas det drygt 40 000 lärare . Enligt behöver 10 000 nya lärare examineras –2015. finns det alltför få sökande till lärarutbildningen och ökade antalet lediga lärarjobb kraftigt. Frånvaro av konkurrens om platserna på utbildningen leder till att även de som inte är lämpade för läraryrket kommer in på utbildningen. Läraryrkets status riskerar därmed att sjunka ytterligare och kvaliteten i undervisningen att bli undermålig. Därmed skapas en ond cirkel som är svår att bryta. För att ytterligare stärka urvalsprocessen så att det är rätt personer som blir lärare bör även någon form av antagningsprov eller lämplighetsprov införas. I testas studenter till lärarutbildningen och även till andra högre utbildningar. Alliansregeringen har tillsatt en utredare som ska se över frågan om lämplighetsprov för lärare. Enligt utredaren ligger utmaningen i att hitta prov som är objektiva och rättssäkra men att det troliga är att de framtida studenterna kommer att intervjuas och prövas i muntlig framställning. För att åstadkomma en förändring krävs det en ökad konkurrens om platserna så att endast ett urval av de sökande antas. Förutom grundläggande behörighet krävs det minst betyget E i vissa ämnen för att vara behörig till lärarutbildningen. Jag menar att det inte räcker. För att kunna antas till lärarutbildningen ska det krävas minst betyget B i vissa ämnen. Exempelvis ska en grundlärare ha ett högre betyg i svenska och engelska och en ämneslärare i undervisningsämnena. Detta bör utredas.
mot · H102Ub310 · 2013-10-02 00:00:00 — Gruppstorlekar i förskola och fritidshem tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att omarbeta sina allmänna råd så att de ger en mycket tydligare vägledning och rekommendation för kommunerna. av alla 6–9-åringar och av alla 10–12-åringar är inskrivna i fritidshem. Det motsvarar nästan 400 000 barn. Att ha sitt barn på fritidshem är frivilligt för föräldrarna men det är också för de flesta helt nödvändigt för att kunna förvärvsarbeta. Fritidshemmen ska därför dels stimulera barns utveckling och lärande, dels erbjuda en meningsfull fritid. Alltfler barn går på fritidshem, som barngrupperna har vuxit kraftigt och personaltätheten minskat avsevärt. En genomsnittig fritidshemsgrupp 2011 bestod av 38,8 barn att jämföra med ca 18 barn . har grupperna ökat med två barn . I genomsnitt gick det 21,5 barn 2010 på en årsarbetare i fritidshem, jämfört med 7,4 barn 1980. Även om det finns krav om att barngrupperna i fritidshemmet ska ha en lämplig storlek och sammansättning och att lokalerna ska vara ändamålsenliga har utvecklingen gått åt fel håll. har återkommande uppmanat kommunerna att se över gruppstorlek och personaltäthet. Skolinspektionens kvalitetsgranskning visar att relationerna mellan vuxna och barn tenderar att bli ytliga och flyktiga och att säkerheten och tillsynen över barnen på vissa håll behöver ses över. I en barngrupp med enbart förskoleklassbarn räknade personalen ut att barnen hade i genomsnitt nio vuxna att förhålla sig till . Skolinspektionen har kvalitetsgranskat fritidshemmens förmåga att leva upp till de mål, krav, intentioner och rekommendationer som finns för verksamheten. Flera brister har påpekats bland annat i omsorg, variation och stimulans, det emotionella och intellektuella stödet och det pedagogiska uppdraget. Skolinspektionen rekommenderar bland annat att fritidshemmets uppdrag bör förtydligas i de statliga styrdokumenten särskilt när det gäller lärande- och utvecklingsuppdraget liksom avseende kraven på en god omsorg. Vi menar att storleken på barngrupperna och lärartätheten måste tas på fullt allvar. allmänna råd måste därför omarbetas så att de ger en mycket tydligare vägledning och rekommendation för kommunerna.
mot · H102Ub311 · 2013-10-02 00:00:00 — God kontakt mellan elev, skola och vårdnadshavare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en god kontakt mellan elev, skola och vårdnadshavare. Det fria skolvalet har gjort att fler och fler ungdomar väljer ett gymnasium på annan ort än den där man är uppväxt. Valfriheten är bra och för med sig många positiva effekter. Oavsett skolhuvudman, visar enkätundersökningar att många unga mår psykiskt dåligt. Barns och ungdomars psykiska ohälsa har ökat , och de fortsätter att öka. I åldersgruppen hade av männen och av kvinnorna i befolkningen någon form av kontakt med psykiatrisk öppen- eller slutenvård, eller använde psykofarmaka. Som en tragisk följd av detta visar statistiken att suicid och suicidförsök bland ungdomar ökar. Studier visar att unga människor med svagt socialt nätverk löper större risk att utveckla depression. Detta kan ske vid exempelvis flytt till ny studieort där individen saknar befintligt socialt nätverk. I SOU 2002:121 belyser man problematiken kring kommunikation mellan skolan, elevhemmet och föräldrahemmet: I syfte att underlätta kommunikationen mellan skolan och myndiga elevers hem förekommer det att eleverna bereds möjlighet att skriva på en förbindelse som ger skolan rätt att i olika sammanhang ta kontakt med hemmet. När det gäller myndiga elever är förhållandena annorlunda. Sedan en person fyllt är han myndig och bestämmer själv om sina personliga förhållanden. Något undantag på skolans område finns inte i nuvarande bestämmelser i läroplanen och gymnasieförordningen. Det är viktigt att respektera och värna myndighetsåldern. är det viktigt att sörja för en god kommunikation mellan skola, elev och elevens hem i syfte att uppmärksamma och stödja ungdomar som mår dåligt. Föräldrar uppbär försörjningsplikt fram då barnet fyller om vederbörande går i skolan. Däremot garanterar inte försörjningsplikten någon rätt för föräldrarna att ta del av barnets utveckling och studieresultat. Med anledning av ovanstående bör det övervägas om en översyn ska göras kring skolans möjlighet att skriva en frivillig förbindelse mellan elev, skola och vårdnadshavare, som ger skolan rätt att i olika sammanhang ta kontakt med hemmet . Denna förbindelse bör skrivas när eleven börjar i gymnasiets årskurs ett.
mot · H102Ub319 · 2013-10-02 00:00:00 — Lunds universitets historiska museum tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Lunds universitets historiska museum. i har huvudansvaret för omhändertagande av fornfynd från hela . Museet har den näst största samlingen av fornfynd i efter i . Av historiska skäl lyder museet under och . Ett enskilt universitet har alltså i praktiken ansvar för att finansiera omhändertagande av fornfynd utan att få motsvarande extra resurser. För att säkerställa att även ska kunna fortsätta sitt för viktiga arbete bör detta förfarande ses över.
mot · H102Ub320 · 2013-10-02 00:00:00 — Mer idrott i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheten till mer idrott i skolan. Människokroppen är inte konstruerad för att sitta stilla. Vi behöver röra på oss för att må bra, och det är därför viktigt att vi kan erbjuda skolungdomar fysisk såväl som intellektuell stimulans. Skolidrotten spelar här en viktig roll. Vi lever i ett samhälle där fysisk ohälsa har växt till ett allt större samhällsproblem. Diabetes och allvarliga hjärt-kärlsjukdomar drabbar allt fler och dessutom allt yngre människor. En anledning till fetmans och andra sjukdomars utbredning är utvidgningen av en stillasittande livsstil i en allt mer datoriserad värld. Onlinespel har för många unga i skolåldern blivit den sysselsättning som fyller fritiden. Det är viktigt att såväl unga som gamla rör på sig. Skolan spelar här en viktig roll, eftersom många barn inte får tillgång till denna kunskap från annat håll. Skolidrotten kan med sin variation och mångfald fungera som ett komplement för fritidsidrottande barn och för andra barn som den enda kontakten med idrott och motion. Dessutom kan det ha positiva effekter för skolans övriga ämnesområden om studierna blandas upp med fysisk aktivitet. EU:s utbildningsutskott har uppmärksammat problemet med barns fysiska ohälsa och menar att fysisk träning ska vara obligatorisk i skolan och utgöra åtminstone tre lektioner . Man konstaterar att genomsnittstiden för gymnastiklektioner sjunkit och att allt fler elever är överviktiga. Skolan har ett ansvar för att förbereda barn och ungdomar . I när även barn och ungdomars fritid till stor del utgörs av aktiviteter framför en tv eller en dator är det ännu viktigare att få tillgång till idrottstimmar i skolan. För att öka barns och ungdomars intresse för idrott och motverka en stillasittande livsstil som i värsta fall kan leda till allvarliga hälsoproblem bör möjligheten till mer idrott i skolan övervägas.
mot · H102Ub321 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över införandet av en obligatorisk informationsvecka om blåljusarbeten för grundskoleelever. Ett land byggs upp av lagar och förordningar. Myndigheter skapas för att upprätthålla dessa lagar. Personal från dessa myndigheter är i tjänst dygnet runt för att garantera rikets och inte minst vår egen säkerhet mot t.ex. naturkatastrofer, brottslig verksamhet och angrepp från främmande makter. I folkmun kallas arbetet som denna personal utför för blåljusarbeten. Det handlar om personal från polisen, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), , (ambulans och brandkår), , och Försvarsmakten. För att öka förståelsen för vad dessa myndigheter arbetar med och för vem som har ansvaret för vad bör möjligheten att införa en obligatorisk informationsvecka inom dessa verksamheter för alla elever i övervägas. får eleverna träffa personer som arbetar vid de olika myndigheterna samt t.ex. prova på delar av det arbete som de utför i sin vardag. Detta skapar en kontakt med, och en djupare förståelse för och insikt i, det arbete som utförs av de myndigheter som har som uppgift att skydda det svenska samhället.
mot · H102Ub322 · 2013-10-02 00:00:00 — Lokala och regionala kulturbärare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att värna forskning kring dialekter och lokal historia. Språk är något centralt och grundläggande för en individ. Det handlar om förankring. Det språk på vilket man drömmer och formulerar sina mest innerliga eller djupa tankar med är på ett grundläggande sätt med och formar människan. I värnas också fem minoritetsspråk vid sidan av svenskan. Det är viktigt och bra! Men ett språk är i sig självt knappast enhetligt. Det finns variationer, både och i olika delar av landet. Dialekter är i sig viktiga kulturbärare. Dialekter kan i sig visa på utbyte och influenser från andra håll: skånskan med sina särskilda kopplingar. och är andra betydelsefulla områden. Det är värdefullt att kunskap och kännedom om det lokala och nära förmedlas till kommande generationer, gärna i kombination med historia som är ett av skolans kärnämnen. Den som känner till sin bakgrund kan förhoppningsvis med större öppenhet och frimodighet förstå samtiden och därmed vara med och forma framtiden. Forskning och nya rön gör det möjligt att ständigt omtolka och förstå historiska händelser ur nya synvinklar. som nationalstat har förändrats och utvecklats. Det handlar om områden som tillkommit – som – respektive sådana som fallit ifrån – som . Medvetenheten och kunskapen om vad som skett kan ibland vara bristfällig. är ett exempel på en del av som fram till freden i var en betydande del av . Med freden i bekräftades att stora delar av tidigare Skåneland var svenskt och har så kommit att förbli. Vad hände under försvenskningen? Vad hände med tidigare språk? Hur kom Skåneland att bli svenskt? Hur mycket av det danska finns kvar ? Kunskapen om allt detta är på topp i undervisningen. Och det trots att det finns mycket som ändå påminner om den tid som varit. är en stad grundad av och av . är den enda svenska kommun som i sitt eget vapen har en dansk kungs monogram! Dessutom är det en stad som lockar många besökare från tack vare sin välbevarade bebyggelse och intressanta arkitektur från den danska tiden. Med det starka nationalstatsperspektiv som finns i finns en fara i att allt beskrivs på bekostnad av det lokala och regionala. I samband med utformandet av kursplaner är det viktigt att hänsyn tas och att behovet av en allsidig och bred historieundervisning som ger utrymme för att belysa den lokala och regionala utvecklingen betonas. Inte minst är forskning viktig för att förhindra att okunskap leder till uppkomsten av vandringssägner och ogrundade påståenden. Men lika mycket är det också en rätt att känna till det som fanns före det som är vårt gemensamma .
mot · H102Ub329 · 2013-10-01 00:00:00 — Barnomsorg vid delad vårdnad tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätt till barnomsorg vid delad vårdnad. Regeringen säger sig bedriva en arbetslinje. Regeringens arbetslinje säger att om du är arbetslös och du blir erbjuden ett arbete någonstans i så måste du ta det, oavsett var din familj bor. I familjer som antingen tvingas dela på sig eller själv väljer att dela på sig vid till exempel skilsmässa så kan detta ställa till en hel del bekymmer, speciellt om det finns barn med i bilden. Om föräldrarna flyttar ifrån varandra på grund av arbete och bosätter sig i olika kommuner men fortfarande vill vara delaktiga i barnet eller barnens liv och därför ha valt att ha delad vårdnad finns det en hel del svårigheter som personerna måste övervinna. säger bestämmelserna att kommunen som barnet är skriven i ska stå för barnomsorgskostnaderna, om barnet bor i en kommun ena veckan och i en annan kommun så är det ändå kommunen där barnet står skriven som ska betala för barnet. Men kommunen är bara skyldig att stå för barnomsorgen i sin egen kommun. Det blir alltså ett dilemma då personen hittat ett jobb i en ny kommun inte kan vara säker på en betald barnomsorgsplats. Om kommunen som man flyttar ifrån inte vill betala platsen och inte heller den kommun man flyttar till för att arbeta vill betala, så innebär det att man för sitt barns skull kanske hellre stannar kvar i ursprungskommunen och förblir arbetslös. För att främja jämställdheten måste man kunna anpassa barnomsorgen så att det går att få tillgång till barnomsorg i de fall föräldrar har delad vårdnad och bor på olika orter.
mot · H102Ub330 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av utbildningsplatser och forskningsresurser på (). Mindre högskolor och yngre universitet spelar en viktig roll i sina regioner. De har oftast en mycket nära samverkan med näringslivet i regionen, vilket ger utbildning med hög relevans. I har vi , , som bland annat arbetar med Triple Helix-modellen, offentlig verksamhet, näringsliv och högskola i en gemensam styrelse. Samma relevans och nära kontakt med närings- och arbetsliv har högskolans forskning. Det gör att högskolan får en avgörande roll som drivmotor för fortsatt tillväxt, välfärd och utveckling i regionen. Regeringen flyttar pengar från ett antal högskolor till universiteten i storstäderna. Det innebär ett betydande hot mot framtidens tillväxt och välfärd i de berörda regionerna. Stora delar av basnäring och exportindustri ligger i dessa regioner. Det är här kvalificerad och utbildad personal behövs. Regeringens förslag innebär också att färre utbildningsplatser kommer att finnas i dessa regioner, som vi står inför stora pensionsavgångar och en ökad efterfrågan på högskoleutbildad personal. ska vara en ledande forskningsnation där staten ska vara garant för den långsiktiga forskningen. Det innebär en skyldighet att satsa på excellent forskning och där resurserna ger störst utdelning i en långsiktigt hållbar tillväxt och fler jobb. Särskilt viktiga forskningsaktörer är universiteten och högskolorna. Om ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation är det viktigt att ta vara på den kompetens och kapacitet som finns vid landets alla lärosäten. Om forskning bedrivs i mindre eller större skala, eller vid ett universitet eller en högskola, ska inte stå i centrum. Avgörande är att kvaliteten är hög. I ligger ungdomsarbetslösheten på enligt Arbetsförmedlingen, som våra företag efterfrågar tekniska utbildningar och tekniska innovationer. Efterfrågan på högutbildade på arbetsmarknaden ökar. Det växer fram fler och fler kvalificerade jobb som kräver en kvalificerad utbildning. Det är en positiv utveckling som vi ska bejaka och förstärka. Men vi ser att rekryteringsgapet på arbetsmarknaden ökar. uppger att var femte rekryteringsförsök misslyckas och antalet platser som inte blir tillsatta ökar. Trots detta skär regeringen ned på antalet utbildningsplatser på högskolor och universitet. Antalet utbildningsplatser behöver öka. Unga vill inte gå sysslolösa, de vill studera. Söktrycket till högre utbildning har ökat och det har aldrig någonsin förr varit högre. Vi vill framhålla vikten av att regeringen säkerställer Tekniska Högskolas och näringslivets behov av utbildningsplatser och forskningsresurser, detta till gagn för kompetensförsörjningen i länet men också i kringliggande län och med den betydelse detta har för den framtida tillväxten.
mot · H102Ub331 · 2013-10-01 00:00:00 — Lastbilskort inom ramen för gymnasieutbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheter till lastbilskort inom ramen för bygg- och anläggningsprogrammet. Elever som tidigare genomgått bygg-och anläggningsprogrammet på Liljaskolan i har inom ramen för utbildningen också kunnat få körkortsutbildning för lastbil. Den nya gymnasiereformen innebär att eleverna inte längre får detta. I då ungdomsarbetslösheten slår nya rekord känns det bakåtsträvande att ta bort möjligheterna att också få körkortet inom ramen för utbildningen. Arbetsgivarna inom bygg- och anläggning kräver ofta lastbilskort då det ofta ingår i uppgifterna att också transportera anläggningsmaskinerna mellan de olika arbetsplatserna. Särskilt i norra ligger arbetsplatserna långt ifrån varandra och kostnaderna för transporterna är höga nog. En ung människa som precis har genomgått gymnasieutbildning har inte alltid ekonomiska möjligheter att bekosta ett körkort direkt efter avslutad utbildning. Kravet från arbetsgivaren är att man ska ha körkort för att få ett jobb och man hamnar i ett moment 22. Det är inte svårt att inse att en ung människa blir mer anställningsbar om man också har de körkort som erfordras för en anställning. Därför bör reglerna ändras så att det åter blir möjligt att ta körkort för lastbil inom ramen för utbildningen.
mot · H102Ub332 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att de problem som beskrivs i motionen blir utredda och utklarade. Vid en granskning som Skolinspektionen genomfört har man funnit att samtliga 58 granskade kommuner felaktigt placerat barn i gymnasiesärskolan. har tillsammans med Arbetsförmedlingen gjort en utvärdering och konstaterat: Antalet nybeviljade med förlängd skolgång har ökat kraftigt och står för mer än hälften av det totala nybeviljandet. Den starka ökningen av antalet elever i särskola skapar en inkörsport till aktivitetsersättningen. I samma rapport kan man läsa att det finns få specialinriktade insatser för att få unga med aktivitetsersättning i sysselsättning eller till jobb. De av kommunerna felaktigt placerade barnen riskerar att ramla mellan stolarna eftersom deras arbetsförmåga inte bedöms som nedsatt pga sjukdom, när de ansöker om en ny period med aktivitetsersättning efter avslutad gymnasieskola. Det innebär i praktiken att många ungdomar får avslag på sin ansökan. De här ungdomarna är först felplacerade, för att lösa skolans problem och inte för att de har behov av särundervisning. Sedan har de gått miste om den skolgång och utbildning de har rätt till och därmed blivit utestängda från högre utbildningar. står de inför en framtid med små utsikter att någonsin komma in på den reguljära arbetsmarknaden och dessutom utan möjlighet till ekonomisk ersättning. Samhället har svikit de här ungdomarna och har skyldighet och ansvar för att deras framtid blir ekonomisk tryggad. Regeringen bör ta initiativ till att de problem som beskrivs i motionen blir utredda och utklarade.