mot · H002Fi12 · 2013-04-25 00:00:00 — Detta indikerar att det finns förutsättningar för sysselsättning på landsbygden givet ett större fokus på de områden där landsbygden har fördelar gentemot tätort. Det gäller i ovannämnda fall, men även för företag som är beroende av stora ytor med lägre lokalhyror men saknar uppenbara fördelar av att befinna sig i direkt anslutning till kund eller leverantör. Det förefaller som om det finns en generell betalningsvilja för att bevara ett öppet och varierat landskap med den natur, de kulturelement och den biologiska mångfald som det medför.15 Detta påstående stärks av att det finns en högre betalningsvilja för fastigheter i rika natur- och kulturmiljöer.16 17 Ett levande jordbruk torde vara en nyckelparameter för att uppnå detta. Det tycks vidare vara så att fler och fler är av åsikten att det är viktigt att köpa närproducerat.18 Intresset för matens ursprung har renderat i en tillväxt för småskalig livsmedelsförädling under senare år.19 Allt detta för positiva förutsättningar för en rik och levande landsbygd. En studie av befolkningsutvecklingen på landsbygden tyder på att det behövs ett lokalt tätortscentrum med minst 25 000 invånare för att en kommun ska ha en positiv, förväntad befolkningsutveckling.20 Med 15Campbell, D (2007), Willingness to pay for rural landscape improvements: Combining mixed logit and random-effects models, Journal of agricultural economics, vol 58, s. 467 16Chesire, P. & Sheppard, S. (1995), On the price of land and the value of amenities, Economica, Vol 62, s. 247267. 17Nilsson, P (2010), Ängs- och betesmarkers betydelse för fastighetsvärden, rapportserie, . 18Wretling-Clarin, A (2010), Hållbar konsumtion av jordbruksvaror vad får du som konsument när du köper närproducerat? rapportserie, 2010:19. 19Riksdagens miljö- och jordbruksutskott (2009), Uppföljning av statens insatser för småskalig livsmedelsproduktion. 20Jordbruksverket (2012), Arbete och liv på landsbygden Landsbygdens förutsättningar i kunskapsekonomin, Rapport 2012:19, s. 13. bra kommunikationer och en fullgod infrastruktur kan vi möjliggöra att en större del av landet hamnar inom rimligt pendlingsavstånd från en tätort. Från perspektiv ser vi positivt på landsbygdens utmaningar och möjligheter. 1,4 miljoner svenskar bor och verkar på olika sätt på landsbygden. Dessa möjliggör en stark handelsbalans genom sitt värv inom skog, gruvor och metallindustrin. Den växande turismen ökar både sysselsättningen och inflyttningen. Sysselsättningstillväxten inom turism uppgick till , som den generella sysselsättningen växte med . God infrastruktur vad gäller fysiska transporter och internet är viktiga förutsättningar för landsbygden. presenterar kraftfulla åtgärder för att landsbygden ska kunna leva, växa och frodas också . Skogen, fisket, vattenbruket, jordbruket, turismen och besöksnäringen, gruvorna samt den återupprättade värnplikten tillsammans skapar vi förutsättningar för 25 000 nya jobb på den svenska landsbygden! I har skogen brukats i industriell skala f.Kr. Gruvexpansionen ledde till en renässans för skogsindustrin och påbörjades också export av olika träråvaror. sysselsätter den svenska skogsindustrin direkt och indirekt 200 000 människor. är världens näst största exportör av papper, pappersmassa och trävaror. Exportvärdet uppgick till 128 miljarder kronor.21 Skogsindustrin utgör av den totala tillverkningsindustrin i landet och är ett fundament i den svenska ekonomin. Det finns stora värden i näringen och målsättning är att skapa ytterligare sysselsättning. Utgångspunkten är två övergripande och jämställda mål: miljömålet och produktionsmålet. Vi uppskattar ordningen med en spridd ägarbild av stora och små privata markägare samt statligt ägd mark. som friheten och ansvaret för markägarna bör betonas måste intressen mellan brukare, turister, allmännyttan och jägare ständigt vägas mot varandra. De övergripande målsättningarna med det svenska skogsbruket bör vara att öka tillväxten med hänsyn tagen till biologisk mångfald, att öka resurserna till forskning och att öka värdeskapandet och förädlingen av befintlig träråvara. 6.2.1 Tillväxt och sysselsättning Skogstillväxten i har fördubblats . Mycket pekar på att tillväxten kan öka ytterligare genom ökad användning av förädlade frön och plantor, bättre markberedning, smartare röjning och gallring samt dikesrensning. Andra rapporter pekar på att det går att öka såväl tillväxt som avverkning. 21Skogsindustrierna (2012), Skogsindustrin mot en hållbar bioekonomi. 22SOU 2006:81, Mervärdesskog, slutbetänkande om . Skogsnäringen är synnerligen stark i landsbygd och i . Exempelvis är personaltätheten inom näringen högst i , där tre av tio är sysselsatta inom skogen, direkt följt av , , , och län.24 Industrin investerar , motsvarande av de totala industriinvesteringarna. De statliga åtgärderna, såsom satsningar på bättre infrastruktur, utbildning, forskning, innovationer och snabbare handläggningar, lämnar dock en del övrigt att önska.25 En attraktiv skogspolitik är till gagn för hela riket i allmänhet liksom för landsbygden i synnerhet. En fokusering på tillväxt och sysselsättning inom skogsnäringen i enlighet med vad anför är dessutom ett led i att lindra ungdomsarbetslösheten, vilken är högre på landsbygden än i storstaden. Skogsindustrin består inte bara av de stora bolagen inom massa- och pappersindustrin utan även av mindre företag som producerar exempelvis möbler. 100 000 enmansföretag är involverade inom näringen. Dessa behöver få rådgivning och information kring skogens villkor, företagande och ekonomi på ett enklare sätt.26 vill skjuta till medel till för att hjälpa småföretagarna. Trenden att bygga även större hus i trä ökar inte bara i utan även i resten av . Exempelvis har byggherren Folkhem upprättat fyra åttavåningshus med trästomme och spån i stället för putsad fasad i . Denna trend har alla möjligheter att utvecklas. Från politiskt håll bör vi stödja den bl.a. genom att utbilda byggnadsarbetare, konstruktörer och arkitekter. avser att öka anslagen till relevanta lärosäten liksom till Myndigheten för . Enligt Skogsindustrierna finns ett behov av att utbilda 10 000 personer inom ovannämnda kategorier. Skogsnäringen är beroende av stabila och konkurrenskraftiga elpriser. avser att agera offensivt för att möjliggöra modern kärnkraft i syfte att garantera en trygg elförsörjning till konkurrensmässiga elpriser . 23SLU & (2008), Skogliga konsekvensanalyser 2008. 24Skogsindustrierna (2012) Skogsindustrin mot en hållbar bioekonomi, s. 13. 26Landsbygdsdepartementet (2011), Skogsriket med värden för världen, s. 8. avvisar kilometerskatten som är en direkt straffskatt mot landsbygden och skogsnäringen. Vi föreslår kraftiga justeringar i det s.k. svaveldirektivet eftersom det fördyrar skogstransporter till sjöss. vill även att större transporter (specialfordon) ska kunna användas där så är lämpligt. Skogen är inte bara en värdefull produktionsresurs utan ger också möjligheter till avkoppling och rekreation. vill utveckla möjligheterna att ta del av detta och stödja såväl friluftsorganisationer som turistnäringar med inriktning på dessa naturupplevelser. Turismen bör dessutom räknas in när skogens möjligheter analyseras utifrån ett sysselsättningsskapande perspektiv. avser att skjuta till resurser till turistfrämjandet och till friluftsorganisationerna. 6.2.2 Miljö och hållbarhet För är det en självklarhet att miljömålet är jämställt med produktionsmålet. Skogen ger oss biologisk mångfald, binder kol, ger bättre klimat samt möjlighet till rekreation och i förlängningen bättre fysisk och psykisk hälsa. Enligt har miljöhänsynen långt ifrån alltid levt upp till en acceptabel nivå. vill åtgärda detta genom att bl.a. skjuta till ytterligare resurser till för att enklare och oftare kunna bistå med rådgivning till markägarna. Alla arter ska kunna fortleva i det svenska skogslandskapet. Skogsindustrin är beroende av tunga och skrymmande transporter. Målsättningen för en förnuftig skogspolitik måste vara att så lite som möjligt av transporterna sker med lastbil. Skogsnäringens transporter med tåg har ökat . Detta har minskat lastbilstransporterna med i genomsnitt 77 000 laster , motsvarande i utsläpp av koldioxid. transporteras biobränsle på lastbil . För att stärka konkurrensen mellan lastbil och tåg ytterligare vill ge och tvärbanorna ett rejält lyft. behöver klara ett högre axeltryck, ha ett modernt trafikledningssystem och elektrifieras som banan behöver avsevärda förbättringar i underhållet. Även tvärbanorna behöver elektrifieras. Det behövs också bättre terminaler anpassade för skogsråvara samt fler tågtider. En upprustning och modernisering av är inte bara en skogspolitisk åtgärd. Banan fungerar som redundans för hela järnvägsnätet, och skulle stambanan bli oframkomlig kan verka som reserv. En upprustning möjliggör dessutom att mer biobränsle kan skördas och transporteras till de södra delarna av riket, vilket för fler jobb. avser att skjuta till avsevärda resurser till banhållningen samt ge i uppdrag att modernisera och tvärbanorna. vill därutöver uppdra åt att göra en inventering av Ostkustbanan och för att kostnadskalkylera en upprustning och modernisering. Den svenska skogsindustrin har generellt bra produktionsanläggningar och processer men konkurrenskraftiga anläggningar finns numera i och . bör utveckla en nisch inom högkvalitativ arbetskraft för att stå emot den globala konkurrensen. Ny teknik inom produktion och logistik måste utnyttjas optimalt. vill därför skjuta till resurser till () samt till Linnéuniversitetet som är huvudman för skogs- och träprogrammet. Fler unga män och kvinnor behövs inom den svenska skogsnäringen. Intresset för en framtid inom skogsnäringen ökar i takt med att politiken väljer att prioritera en näringslivsvänlig inriktning för skogen. är en av de ledande nationerna inom skogsforskning. Textilier, bioplaster, superstarka kompositer, kolfibermaterial och en ny generation drivmedel utvecklas och produceras redan på laboratorier och i fabriker. Forsknings- och utvecklingsarbetet måste intensifieras ytterligare för att förverkliga nästa genombrott och måste ligga i framkant. Skogsnäringen är beredd att skjuta till ansenliga medel om staten gör detsamma. För är det en självklarhet att matcha näringens satsningar. Denna typ av initiativ mellan näring, universitet, högskolor, forskningsinstitut och stat är vad som fordras för att inte ska tappa sin världsledande roll i en för landet mycket viktig näring. har för avsikt att öka anslagen till forskning inom skogsnäringen. Vi avser även att skjuta till mer resurser till som utbildar jägmästare och ansvarar för examina av skogsmästare. Ett komplement till trädbränslen är utvinningen och förädlingen av torv. Denna naturresurs kan ha en gynnsam inverkan på omgivningen. Genom eldning av torv kan vi hålla nere importen och användningen av olja och kol. Torven minskar även de askrelaterade problem som kan uppstå vid eldning av trädbränslen.27 Enligt utgör torvland av totala landyta. Dock bedrivs det endast torvutvinning på av den ytan. vill låta utreda konsekvenserna av torvutvinning grundligt utifrån ett miljö- och sysselsättningsperspektiv och är, givet resultatet av detta, öppna för att torv ska klassas som biodrivmedel. Då efterfrågan på biobränsle ökar kan det vara av intresse att närmare se till denna resurs. Vi vill också, i enlighet med SOU 2002:100, ge geologiska undersökning (SGU) i uppdrag att göra en inventering över vilka torvmarker som kan vara lämpliga att bedriva utvinning på.28 ser det som angeläget att öka kontrollen och tillsynen av skogen. Vi vill även satsa på utbildnings- och rådgivningsinsatser till markägarna. Förenklade myndighetskontakter och regelförenklingar tillsammans med snabbare handläggning av miljötillstånd för en fortsatt ömsesidigt givande relation mellan markägaren, det offentliga och övriga intressenter inom skogens domäner. vill också prioritera natur- och kulturmiljövårdsåtgärder, biotopskydd samt naturvårdsavtal kraftigare än vad som sker. och kommer att tilldelas resurser för att bidra i den riktningen. har nästan 100 000 sjöar och över kust. Trots det är utnyttjandet av dessa resurser väldigt blygsamt i förhållande till den potential att bygga upp ett hållbart och omfattande vattenbruk som finns. vill utöka antalet fiskodlingar genom att tillföra medel till utökad landbaserad fiskodling. Vi vill också stödja en utökad fiskeutsättning samt utökad fisketurism. Detta kan bidra till ökad sysselsättning, miljöbevarande effekter samt starkare lokal ekonomi. odlades det vid våra svenska fiskodlingar ca fisk. Det är en ökning på . I odlas närmare fisk, huvudsakligen lax. Det finns skillnader mellan de svenska och norska förutsättningarna. löper utmed , ett hav som jämfört med utmed är betydligt friskare och långsiktigt mer stabilt tack vare dess överlägsna storlek. är ett mindre och slutet hav som redan är 27http:///?id_item=80 28http:///content/1/c4/20/51/3848bd5f.pdf drabbat av övergödning, algblomning och bottendöd. ter sig således inte som en optimal plats för fler nätbaserade fiskodlingar. En lösning kan vara att satsa på ett mer miljövänligt alternativ till dagens fiskmjöl för att minska de utsläpp som redan sker i nätbaserade odlingar. Ett sådant alternativ är svampbiomassa som är en slags modifierad restprodukt från sågverk. Fiskodling är dock inte bunden till befintliga nätodlingar och vattendrag. I outnyttjade magasin från Försvarsmakten och tidigare gruvor kan landbaserade odlingsstationer placeras. Även om fiskodlingen inte bör begränsas till , då vissa arter är beroende av ett varmare klimat, vittnar dock situationen i norr om möjligheten att bygga upp en omfattande och lönsam industri. Därigenom skapas arbetstillfällen och bättre ekonomi. vore detta ett bra och miljövänligt alternativ för . är beredda att avsätta resurser för att uppmuntra fler landbaserade odlingsstationer. Utöver detta vill vi utreda vilka insjöar som kan lämpa sig för fiskodlingar. Vi vill också utreda kostnaderna för näringsidkarna själva. Exempelvis måste en fiskodlare betala högre tillsynsavgifter än en urangruva, per ton fisk. Lägre kostnader för näringsidkaren skulle öka lönsamheten och leda till en varaktig och ekonomiskt bärkraftig industri. Den största utmaningen är de stora uppstartskostnader som nya fiskodlingar tampas med. Detta vill vi underlätta genom bättre möjligheter till uppstartslån via instanser som , möjligheter till statligt riskkapital samt en översyn av de kostnader och avgifter som befintliga odlingsplatser är ålagda att betala. målsättning är att öka odlingen av matfisk till ca . 6.3.2 Fiskevård för miljö och turism Miljön är för ett väldigt viktigt område. Vi måste värna vår planet och säkerställa en frisk omgivning för kommande generationer. Det är viktigt att vi är rädda om den artrikedom som finns i våra vatten. Som ett led i det vill uppmuntra den fiskutsättning som sker. De arter som främst sätts ut är lax och öring. Detta trots att fler fiskarter är hotade i vår närmiljö. Vi vill därför undersöka möjligheterna till ett mer varierat utsläpp. Ett exempel är ålen, vilken enligt WWF är akut hotad i och . Av beståndet som fanns finns kvar.29 vill också utreda möjligheterna att få till stånd fler musselodlingar, vilka har en genuint bra effekt på miljön genom att binda fosfor och kväve. Vidare anser organisationen att fisket av gädda och abborre längst ostkusten kraftigt har försämrats. Dessa två arter är viktigast för att upprätthålla det populära sportfisket. Utöver det rena nöjet bidrar denna aktivitet till motion, naturupplevelser och avkoppling.30 Fisketurismen har växt och omfattar besök vid sjöar och älvar, stugbyar, båtuthyrningsfirmor, fiskekurser och mycket annat. Att uppmuntra till uppkomsten av nya sjöar med inplanterad fisk skulle bidra till fler arbetstillfällen, ökad turism och lokal tillväxt. Sedan EU-inträdet har svensk jordbruksnäring minskat drastiskt. är starkt kritiskt till flera av de direktiv som EU stipulerar och som får negativa återverkningar på de svenska böndernas villkor. vill i grunden omförhandla avtalen för det svenska EU-medlemskapet för att på olika sätt gynna jordbruksnäring. De svenska bönderna ska heller inte behöva skövla unik kulturmiljö, enkom för att landskapet ska passa in i EU:s standardiserade normer. Lagen om offentlig upphandling är reglerad i såväl svensk rätt som EU-rätt. I princip omöjliggör lagen att en offentlig upphandlare kan ställa krav på att livsmedel ska vara närproducerade. avser att ändra lagen och klart tydliggöra att det inte bara är möjligt utan önskvärt att livsmedel upphandlas lokalt och närproducerat. En dylik reform kan antas medföra långtgående fördelar för mindre jordbruk där lejonparten av den lokala eller regionala marknaden utgörs av det offentliga. Även i detta avseende är det mening att EU-avtalen ska omförhandlas för att gynna det svenska jordbruket. I takt med att EU-medlemskapet i grunden omförhandlas försvinner också det av EU utbetalda gårdsstödet. För mottagarna kommer dock inte någon skillnad att märkas då staten övertar ansvaret och finansieringen. Ur ett fiskalt perspektiv är det i stället en direkt fördel. Av den svenska medlemsavgiften till EU på 2014 är det nämligen endast som på ett eller annat sätt hittar tillbaka till svenska intressen. Mellanskillnaden är således en direkt nettokostnad för de svenska skattebetalarna och har därmed allt att vinna på en omförhandling av EU-avtalen. Utförare av laglig näringsverksamhet utsätts återkommande för brott av individer och organisationer som ställer sig över lagen och utövar regelrätt terror mot utvalda företagare. Bland de som drabbas återfinns pälsuppfödare, försäljare av päls, jägare, tamdjurhållare, fiskodlare m.fl. Brotten kan t.ex. bestå av trakasserier, mordhot, anlagda bränder, materiell förstörelse och utsläppta djur. Hot och brott drabbar både företagare och deras familjer, ibland till och med deras barn. Målet är att företagaren till slut ska ge upp och lägga ned sin verksamhet, vilket tyvärr också sker alldeles för ofta. Förövarna ingår inte sällan i välorganiserade rörelser med förgreningar både inom och utanför landet. Ändå åläggs dessa brott lokala polismyndigheter. vill ha en effektiv och sträng lagstiftning för att kunna eftersöka, gripa och lagföra dessa individer. Vi vill ålägga att ta ett nationellt helhetsansvar för att kartlägga, bekämpa och lagföra de individer och organisationer som ägnar sig åt ekoterrorism. Situationen för mjölkbönder är på många sätt ansträngd. Till ganska stor del kan det förklaras av en ogynnsam inflationsökning. Medan den generella inflationen har legat på så har inflationen på en liter mjölk legat på . har mjölkpriset varit så lågt att det kan jämföras med priserna . har den inhemska efterfrågan på mjölk och mejeriprodukter minskat. Antalet mjölkbönder har minskat från 7 000 till 5 000 på bara . kan konstateras att för de större bönderna med 100 kor eller fler har trenden inte varit negativ. Köttproducenterna kan skönja en liknande utveckling. Antalet svin har minskat från drygt 2,7 miljoner 1980 till 1,6 miljoner 2008 medan höns och kycklingar minskat från 8,6 miljoner till 7,2 miljoner . Vad gäller den internationella konkurrensen är situationen än mer ansträngd varannan svensk biff är importerad. 31 Detta sätter en oerhörd prispress på näringen. Problemet med dålig lönsamhet, höga kostnader och låga ersättningar tydliggörs av bl.a. () och Lantmännens Riksförbunds (LRF) projekt nötkött.32 har förutom ovannämnda åtgärder som en reformering av lagen om offentlig upphandling och en omförhandling av EU- 31http:///sv/artikel/fortsatt-satsning-pa-tillvaext-noetkoett.php 32http://tillvaxtnotkott.slu.se/gem/ avtalen flera åtgärder som syftar till att förbättra lönsamheten för de svenska bönderna. Utöver högre krav på djurskydd och djurvälfärd har de svenska bönderna även en konkurrensnackdel gentemot kontinenten genom ett högre skattetryck i form av koldioxidskatt på diesel för skogs- och jordbruksmaskiner. Regeringen väljer att negligera problemet och drastiskt minska återbetalningen. vill göra precis tvärtom och höja återbetalningen till bönderna. Mjölkbönder med 100 eller fler produktiva kor har inte blivit färre. Det är oftast de mindre gårdarna som har de största lönsamhetsproblemen. vill underlätta för småbönderna att expandera genom att förbättra lånevillkoren. Detta kan ske inom ramen för men är öppna för en lösning som riktas specifikt till jordbruket. Lånefaciliteten ska dessutom kunna underlätta för mjölkbönder som vill ställa om inriktningen på sin produktion. har sannolikt världens mest ambitiösa djurskydd. Detta är något vi ska vara stolta över och värna. Det är viktigt att skapa förutsättningar som möjliggör ett upprätthållande av vårt djurskydd och att vår livsmedelsproduktion inte straffas ut i konkurrens med de länder vi handlar med, där respekten för djurskyddet inte är lika påtaglig. Djurtransporter inom och utanför EU sker utan tillbörlig hänsyn till att det är levande varelser som transporteras. Därtill sker import av kött från djur som slaktats helt utan bedövning. Detta är givetvis oacceptabelt och inte värdigt en civiliserad demokrati. vill förhindra import av kött som framställts på ett sätt som strider mot intentionerna i den svenska djurskyddslagstiftningen, även från andra EU-länder. Vi vill ge landets jordbrukare en generell djurvälfärdsersättning för de merkostnader som uppstår som ett resultat av ambitiösa djurskyddslagstiftning. Slutligen vill vi stärka Länsstyrelsernas djurskyddskontroller. Många av de regelverk som EU har beslutat om och som har bäring på mjölk- och köttbönderna är reglerade i direktiv där en miniminivå slås fast, exempelvis rörande storleken på kalvgömmor eller rekommendationer kring bete och utevistelse. Eftersom direktiven har karaktären av just minimidirektiv innebär det att medlemsländer som vill ha en högre nivå på djurens välfärd kan gå vidare med tuffare inhemska regler och förordningar. är förespråkare av ett starkt djurskydd och menar att EU:s minimidirektiv inte är fullgoda. bör därför fortsatt ha en högre nivå på lagar och regelverk. De flesta bönder vet också att en ko producerar som bäst när den mår som bäst. För att hårdra det kan hävdas att graden av ett samhälles civilisering går att mäta i dess behandling av djur. Skillnaden i djurskydd mellan och omvärlden medför dock en konkurrenssnedvridning och nackdel för de svenska bönderna. Detta belyses också i en rapport från Jordbruksverket.33 För att värna de svenska djuren och de svenska bönderna är det mening att bör omförhandla handelsavtalen med EU på så vis att endast import av chark- och mejeriprodukter som har tillverkats på ett sätt som är förenligt med den svenska djurskyddslagstiftningen ska tillåtas. Detta medför att vi slipper bli utsatta för en konkurrens som inte bygger på lika villkor utan ger konkurrenter fördelar enkom för att de inte sätter samma värde och fokus på djurens väl. En svensk bonde måste lägga mycket tid och kraft på administration, myndighetskontakter och på att leva upp till gemensamma branschkrav. En rapport har pekat på att det finns 45 olika myndighetskrav som ger administrativa kostnader och att en genomsnittsbonde lägger på administration. 34 I stora delar är denna administration förknippad med hög standard på djurskydd såsom djurhälsa, seminering, läkemedelsanvändning, livsmedelshygien, foderhygien samt miljöfarlig verksamhet. För att kompensera bönderna för de merkostnader som uppstår som ett resultat av viljan att upprätthålla höga krav i djurskyddet vill införa ett djurvälfärdsbidrag. De bönder som respekterar intentionerna i den svenska djurskyddslagstiftningen vilket är den absoluta merparten slipper därigenom drabbas av konkurrensnackdelar utan att riskera djurens väl. 33Jordbruksverket (2010), Kostnader och intäkter i svenskt jordbruk en jämförelse med och , Rapport 2010:18.