mot · H102U303 · 2013-10-04 00:00:00 — Regeringen bör verka för att EU:s närvaro i och relationer med regionen fördjupas och att EU blir en aktiv och engagerad partner. Regeringen bör inom EU driva större samordning och sammanhållning för att med kraft driva målen inom demokrati, mänskliga rättigheter, handel, miljö, hälsa och säkerhetspolitik gentemot länder i . betydelse i världsekonomin fortsätter att öka, vilket understryker vikten av att och EU verkar för att utveckla de ekonomiska förbindelserna med regionen som helhet. Det finns ett behov av att fortsatt stödja de asiatiska utvecklingsländernas reformarbete och fortsatta integrering i den globala ekonomin. Att utvecklingsländerna kan tillgodogöra sig de möjligheter världshandeln ger är ett av de högst prioriterade målen på den handelspolitiska dagordningen. Även om merparten av länderna i ser ut att uppnå det första millennieutvecklingsmålet om halverad fattigdom till 2015 lever majoriteten av världens fattiga i , och ett antal länder har problem med att klara övriga millennieutvecklingsmål. måste öka sina egna ansträngningar och arbeta för att påverka det internationella samfundet så att millennieutvecklingsmålen även uppnås i . Arbetet med mänskliga rättigheter och demokratifrågor syftar till att stödja och förstärka den långsiktiga trend som kan skönjas i mot ökad demokratisering och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. Miljöfrågorna kommer att kräva fortsatt fokus . måste agera genom alla de kanaler som finns till vårt förfogande. Genomslaget för miljörelaterade insatser förstärks dessutom om man kan finna en kombination med stöd på global, regional och lokal nivå. Inom det säkerhetspolitiska området är det angeläget att engagera sig och i EU än starkare, bilateralt liksom genom samarbete inom regionala och internationella organ. I måste vi fortsätta att överväga hur vi ännu bättre ska tillvarata det mellanfolkliga samarbetet med inom högre utbildning, forskning, folkrörelser och kultur i en värld där den asiatiska kontinenten får allt större betydelse. I råder stor brist på respekt för de mänskliga rättigheterna. Tvångsförflyttningar, fängslande av oliktänkande, stora brister i yttrandefriheten, dödsstraff för en mängd olika brott och negativ särbehandling av minoriteter som uigurer och tibetaner är alla exempel på detta. Landet har sedan de ekonomiska reformerna startade lyckats lyfta hundratals miljoner människor ur fattigdom. Det är en bedrift vars like är svår att finna. Den personliga friheten har ökat för många inom vissa områden. som vi måste bejaka och berömma den utvecklingen så finns också gigantiska utmaningar som följer i den ekonomiska utvecklingens spår. Rovdriftskapitalism, utnyttjande av arbetskraft under slavliknande förhållanden, miljöförstörelse och korruption är bara några exempel. Inför i lovade den kinesiska regimen att man skulle förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna. Få framsteg gjordes och i stort är situationen inte bättre än innan tilldelades . Det är av största vikt att vi i och omvärlden fortsätter och intensifierar vår dialog med om MR-frågor på alla plan. Socialdemokraterna tror på dialog och menar att dialog, kontakter och ekonomisk utveckling kommer att bidra till ett mer demokratiskt som respekterar de mänskliga rättigheterna. När blir mer ekonomiskt starkt och därmed spelar en större roll på den globala scenen, är det viktigt att vi inte bara ser som en gigantisk marknad för svenska produkter. måste i alla kontakter med föra fram ståndpunkten om mänskliga rättigheter och demokrati samt fortsätta arbetet för att företag tar ett större socialt ansvar och att fackliga rättigheter utvecklas, vilket skulle leda till politiska förändringar. Vi tror inte på någon begränsning i vårt ekonomiska utbyte med . Det ömsesidiga beroendet mellan och ökar. finansierar en väsentlig del av handelsbalans- och budgetunderskott. En mycket stor del av valutareserv är placerad i amerikanska statsobligationer och dollar. är världens största oljekonsument, är den näst största. Båda länderna blir alltmer importberoende och planerar att ta en allt större andel från . De två länderna konkurrerar också om många av världens metaller. Under det var för ideologisk och säkerhetspolitisk konkurrens. handlar kampen om energi- och naturtillgångar. växande ekonomiska aktivitet leder till ökad förbrukning av världens råvarutillgångar och växande miljöproblem. och ekonomier hör till de snabbast växande , och i egenskap av sina storlekar har de en avsevärt större miljöpåverkan än andra länder i . står för en allt större del av världens samlade utsläpp av växthusgaser, främst i form av koldioxid som till största del kommer från förbränning av kol. beräknas ha gått om som världens största utsläppare av växthusgaser. Vattentillgångarna i förorenas, och bristen på rent vatten skapar mellanstatliga motsättningar. Luftföroreningarna i storstäderna skördar många liv, och förbränningen av kolväten bidrar till växthuseffekten. roll i dessa relaterade processer får sociala, miljömässiga och politiska konsekvenser både regionalt och globalt. Det är en lång väg kvar innan press- och yttrandefriheten respekteras i . Förtrycket mot oliktänkande och människorättsaktivister fortsätter med oförminskad styrka. Förföljelsen av uigurer fortsätter. I förnekas tibetanerna bland annat sina rättigheter att utöva sin religion. är det land som avrättar flest människor. Statistiken är inte tillgänglig men Amnesty räknar avrättningarna i tusental. bör offentliggöra alla uppgifter om dödsdomar och avrättningar i landet. En ökad öppenhet kring varje enskilt fall är viktigt också för advokater och anhöriga till dödsdömda och för rättssäkerheten. Dödsstraff är inte värdigt något samhälle och ska alltid fördömas. Polisen har befogenheter att skicka personer som begått småbrott till omskolningsläger, utan åtal eller rättegång, visar bland annat Amnestys rapporter. Över huvud taget har bruket av godtyckliga frihetsberövanden ökat – detta trots att har hävdat att de arbetat för att avskaffa systemet. Övergreppen mot inhemska medier och deras utövare fortsätter. är det helt förbjudet att tala om demonstrationerna vid 1989, som slogs ned med våld av militären. Fler länder i uppvisar positiva trender, med en utveckling mot såväl stärkt demokrati som ekonomisk tillväxt. Även om utvecklingen tagit god fart finns fortfarande stora klyftor mellan rika och fattiga och flera länder plågas av narkotikarelaterad brottslighet och våldet som följer i dess fotspår. Med ekonomisk utveckling måste också den sociala utvecklingen följa. är en kontinent där omvälvande förändringar skett under . och inleddes demokratiserings- och fredsprocesser över i stort sett hela , som präglades av militärstyre, inbördeskrig och kränkningar av mänskliga rättigheter. Övergången till demokrati försvårades genom en nyliberal politik i många länder, där utvecklingen saktades ned genom minimala satsningar på välfärd och utveckling. Skuldbördan minskade många länders ekonomiska utrymme ytterligare. Resultatet har gjort till en av världens mest ojämlika kontinenter, där skillnaderna mellan fattiga och rika är enorma. En tredjedel av den latinamerikanska befolkningen lever i fattigdom trots att den genomsnittliga tillväxten fram till den världsomfattande finansiella krisen var . Tillväxten fördelades ojämnt och ojämlikt, diskriminering och social utslagning är fortfarande omfattande och 190 miljoner människor på kontinenten lever i fattigdom. gör – och får – ursprungsbefolkningarna sina röster hörda mer . har stora delar av kontinenten haft en gynnsam ekonomisk utveckling och flera länder har börjat göra stora investeringar för att minska fattigdomen och öka tillgången till utbildning och hälsa. Flera av de latinamerikanska länderna har utvecklats i positiv riktning och ökar i såväl ekonomisk som politisk betydelse. Det bör avspeglas bättre i ökade relationer och fler politiska kontakter med exempelvis EU och FN. har både arbetat för minskade orättvisor och hunger och gått fram som en allt viktigare utrikespolitisk och ekonomisk aktör. Landet har på många områden en positiv utveckling och landet är en framväxande stormakt med en allt viktigare roll i det internationella samfundet. är en strategiskt viktig partner för . Stora problem återstår dock i många av länder. De ekonomiska klyftorna är fortfarande enorma. Fattigdomen är stor i många länder. De narkotikarelaterade konflikterna som råder i pågår fortfarande, och det narkotikarelaterade våldet, där speciellt oroar, ser dessutom ut att sprida sig till andra länder. Militärkuppen i och 2012 mot president , var oacceptabla och flagranta brott mot demokratins principer. Detta är exempel på vilken bräcklig demokratisk grund som några av länder fortfarande vilar på. brottas med flera stora problem som förvärras av att klimatet förändras, bland annat skogsskövling och jorderosion. Ekologiskt känsliga områden som regnskog, biologisk mångfald etc. skyddas inte tillräckligt och utnyttjas inte på ett hållbart sätt. Naturkatastrofer som översvämningar och jordbävningar har blivit vanligare. Särskilt och drabbas ofta av orkaner. I pågår en intern väpnad konflikt med flera aktörer, gerillaorganisationerna Farc-EP, ELN samt den paramilitära gruppen AUC (), som i huvudsak lagt ner sina vapen. Såväl Farc-EP som ELN har begått mycket allvarliga brott mot internationell humanitär rätt, exempelvis tvångsrekryteringar av barn, urskillningslösa attacker mot civilbefolkningen, tvångsförflyttningar, kidnappningar, användning av anti-personella minor, bilbomber samt mord på och hot mot folkvalda. Flera tusen människor har kidnappats och tvingats leva i fångenskap under mycket svåra förhållanden. beräknas hålla 500–600 fångar. Utanför och näst efter är det land som har flest internflyktingar i världen. Enligt Sida är uppskattningsvis av befolkningen på flykt på grund av den interna konflikten och det ökade våldet i landet. Ett stort problem i vissa delar av är narkotikahandeln och kokaodlingen, exempelvis i . I stort sett allt kokain som finns att tillgå i världen framställs i den andinska regionen, som förutom består av , , och . Att få ett stopp på narkotikahandeln tycks vara näst intill omöjligt, bland annat med tanke på att rättsväsendet är ineffektivt och urholkas av korruption. Frågor om demokrati, fred, mänskliga rättigheter och konflikthantering berör alla i , ned till det minsta lokalsamhället. Paradoxalt nog har som den väpnade konflikten i landet pågått varit en politisk demokrati, med demokratiska val, ett starkt civilsamhälle och ett dynamiskt kulturliv. Den interna väpnande konflikten har även en omfattande inverkan på kvinnors situation. Alla parter i konflikten gör sig skyldiga till sexuellt våld mot kvinnor och flickor som omfattande straffrihet råder. Våldet och kriminaliteten, såväl det organiserade som det spontana på gator och torg, är ett annat stort problem som väntar på en förändring till det bättre. bryter också mot de mänskliga rättigheterna. På pågår allvarliga kränkningar, studentledare hotas och mördas, och ett stort antal tvingas på flykt. har varit ett av världens farligaste länder för journalister och fackligt aktiva. Här bör den ställa tydliga krav på . Vi socialdemokrater anser att en förhandlingslösning måste till för att uppnå fred mellan de olika grupperingarna i . Diplomatiska kontakter ska kombineras med ett slagkraftigt utvecklingsarbete. Vi bör agera såväl bilateralt som tillsammans med de andra medlemsstaterna i EU. Här kan också FN spela en central roll när det gäller fredsförhandlingarna. Vissa förändringar och en något förbättrad situation i landet kan dock ses efter president ansträngningar att få bl.a. Farcgerillan till förhandlingsbordet. Att även fortsättningsvis stödja den positiva demokratiska utvecklingen i är viktigt. I vissa avseenden finns stora likheter mellan och . I båda länderna finns viktiga naturresurser inom skogs-, gruv- och jordbruksindustrin och båda är beroende av utrikeshandel. Ett utmärkt exempel på samarbete är den gemensamma fond som och har skapat och som har till syfte att främja samarbete och långsiktiga affärsrelationer mellan svenska och chilenska små och medelstora företag. Grunden för samarbetet är innovation, kunskapsöverföring och kunskapsutbyte av teknologi och metoder. I tycks såväl regeringen som militär och polis stå mer eller mindre maktlösa inför den fortsatt eskalerande våldsvåg, som det pågående narkotikakriget nu medför. pågår ett regelrätt krig mellan de två stora allianserna av drogsyndikat på grund av de intäkter i mångmiljardbelopp det rör sig om, för den som dominerar smugglingen till . De mexikanska drogkartellerna har dessutom etablerat sig, som ledande i distributionsledet i genom att upprätta underjordiska grossistcentraler i flera större städer. Kartellerna agerar på båda sidor om gränsen och använder sig av vapen som till allra största delen tros vara köpta i . Sedan revolutionen har varit diktatoriskt styrt och demokratiska och mänskliga rättigheter har ständigt kränkts. Någon större förbättring av den demokratiska situationen har ännu inte skett genom maktskiftet från till brodern . har visserligen släppt ett antal politiska fångar, visat sig mer öppen att lyssna till oppositionen och skrivit på FN:s deklaration för mänskliga rättigheter. Men folk lider fortfarande under det politiska förtrycket och av det ekonomiska vanstyret. Regimen förtrycker sina egna medborgare. Lojala partimedlemmar kan avancera i karriären, få bra utbildning och köpa varor som vanliga kubaner bara kan drömma om. Regimen slår ned på människors åsiktsyttringar och kartlägger deras kontakter med yttervärlden. Vi socialdemokrater tar bestämt avstånd från embargo mot . USA-embargot utgör dock ingen ursäkt för regim att brista i respekt för de mänskliga rättigheterna. folk behöver omvärldens stöd i sin kamp för demokrati. regim sitter kvar vid makten genom sitt eget taktiska manövrerande och en absurd statlig övervakning av det kubanska folket. Deras makt är också beroende av det faktum att många politiker i omvärlden har en romantiserad syn på det lilla landet, som står upp mot den stora makten . Det gör dem tyvärr beredda att se mellan fingrarna när det gäller det politiska förtrycket i just fall. Socialdemokraterna i är redo att föra en dialog med demokratiska krafter. Precis som vi stöder demokrati och mänskliga rättigheter överallt annars gör vi det också på . Omvärlden ska inte isolera – tvärtom. Människor hungrar efter kontakter och utbyte med omvärlden. Kontakter folk till folk och mellan organisationer och näringsliv är oerhört viktiga. Den svenska politiken måste även fortsättningsvis föras tillsammans med EU utifrån starka krav på mänskliga rättigheter. Vi ska bidra med konstruktivt och konkret stöd till de demokratiska krafterna, och vi ska öka kontakterna mellan folk och organisationer. kontakter med den demokratiska oppositionen ska inte avbrytas utan i stället breddas och fördjupas. Det är viktigt att en dialog kan föras med hela det kubanska samhället. Vi socialdemokrater har ett starkt engagemang för att främja de mänskliga rättigheterna på och att bidra till en fredlig övergång till ett demokratiskt samhälle med väsentligt förbättrade levnadsvillkor för den kubanska befolkningen. Det kubanska folket ska inte behöva välja mellan demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och generell välfärd. Vi vill ge fortsatt stöd till det civila samhället genom att fortsätta utvecklingen av kontakterna med och stödet till alla de aktörer som verkar för en demokratisk utveckling i . är näst fattigaste land efter . Enligt , , levde av befolkningen i fattigdom och i extrem fattigdom . Nästan var tredje person är undernärd, och mer än var femte person saknar tillgång till rent vatten, enligt . Som i så många andra länder är kvinnor och barn på landsbygden särskilt utsatta. I många hushåll är kvinnan ensam ansvarig för familjens försörjning. Tillsammans med har högsta barna- och mödradödlighet. Hälsovården är bristfällig, och på de statliga sjukhusen råder brist på mediciner och utrustning. I många svårtillgängliga områden, särskilt vid , finns överhuvudtaget ingen vård att tillgå. är ett starkt mansdominerat samhälle. Enligt rapport från Sida är det land i som har mest kvinnomisshandel inklusive sexuellt våld. En tredjedel av barnen i har sett sina mödrar misshandlas. Ansträngningar görs dock för att komma tillrätta med våldet i hemmen. finns specialutbildade kvinnokommissarier på flera polisstationer, för att få fler att våga anmäla våld mot kvinnor och barn. Dessutom arbetar en rad organisationer för att förbättra kvinnornas villkor. Jämställdhet har alltid varit en viktig fråga i det svenska utvecklingssamarbetet. I , där kvinnor diskrimineras på många sätt, har bidragit till ett antal större insatser för att öka jämställdheten, men mycket återstår att göra. Enligt Amnesty har landets regering misslyckats med att få till stånd en integrerad handlingsplan för att få bort det sexuella våldet, ge skydd till offer och se till att de har tillgång till allsidigt psykosocialt stöd för att kunna återhämta sig. I finns världens hårdaste abortlag, som infördes efter en välregistrerad propagandakampanj av katolska kyrkan. hade man en mycket hård lagstiftning, där abort endast tilläts då kvinnans liv var i fara eller om graviditeten var följden av våldtäkt eller incest. Med den nya och hårdare lagen, som inte ens tillåter abort om kvinnans liv är i fara eller om unga flickor blivit gravida efter sexuella övergrepp, riskerar såväl kvinnan som läkaren, som utför en abort, två respektive fängelse. Med tanke på den rådande situationen i anser vi socialdemokrater det viktigt med ett fortsatt engagemang för utvecklingen i landet inte minst gällande kvinnornas situation. har sandinistregeringen visat prov på ett alltmer auktoritärt förhållningssätt. Civila organisationer har uteslutits och granskas av regeringen. Deras möjligheter att påverka och ta del av landets utveckling och hur fattigdomen ska bekämpas har stramats åt och ingen internationell insyn tillåts i kommunalvalen. Det är också mycket oroande att förbjudit partier från att delta i val. Detta är endast en kortare sammanfattning av socialdemokratisk politik i Europarådssammanhang med nämnande av några frågor vi socialdemokrater arbetar med där. För en fullständig bild hänvisas till vår kommittémotion med anledning av skrivelse 2012/13:184 Verksamheten inom m.m. och . Läget för huvuduppgifter – mänskliga rättigheter, rättsstatlighet och demokrati – är inte generellt gott. Dagens har stora problem. Den politiska utvecklingen i några av medlemsstater går inte i demokratisk riktning. Den ekonomiska utvecklingen i har stagnerat, framför allt i euroområdet, och utvecklingen framåt är svårbedömd. I flera länder, inom och utom eurozonen, är arbetslösheten mycket stor, t ex i kring . Framför allt är yngre människor, som är på väg in på arbetsmarknaden, ofta i ett mycket utsatt läge. Minoritetsgrupper känner sig utsatta för diskriminering och hot. Eurokrispolitiken har allvarliga demokratiska problem med sig. Situationen är kritisk – och den inbjuder oss alla i riksdag att samla våra krafter för demokrati och rättfärdighet. I har detta uppmärksammats och debatterats med stor oro. arbetar med demokratifrågorna i och vårt grannskap När det gäller och EU menar vi att regeringen ska driva på i förhandlingarna mellan ER och EU om att EU ska tillträda konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna. Innan denna slutligen är ratificerad av alla parter, kvarstår risker för att utvecklas utan en grundläggande gemensam rättsordning. Likaså angeläget är det att den svenska ratificeringen av konvention om våld mot kvinnor och våld i nära relationer inte drar ut . Frågor som berör kvinnors sexuella och reproduktiva rättigheter är frågor som ofta blir kontroversiella i . Vi håller på att alla människor ska ha rätt till sexuell och reproduktiv hälsa och det ska inkludera rätt till abort, i ljuset av om mänskliga rättigheter. Mödradödligheten är nära förknippad med abortfrågan. Abort ska vara laglig, säker och tillgänglig för alla kvinnor. Homo- och transfobin är fortsatt utbredd i . kränks hbt-personers mänskliga rättigheter. sanktioneras kränkningarna av det offentliga och myndigheter i medlemsstater. har vi också sett förslag och beslut om lagstiftning som inte har något annat syfte än att kringskära hbt-personers rättigheter. Rätten att samlas och rätten att manifestera kränks också fortfarande. Detta är oacceptabla inskränkningar av mänskliga rättigheter, riktade mot en grupp, enbart på grund av sexualitet och könstillhörighet. Inom sekretariat har en enhet skapats för att jobba med de här frågorna. Alla sådana här initiativ bör stöttas tydligt av . I flertalet av länderna med stora demokratiska problem är mediesituationen inte pluralistisk nog. Man ser en ökad mediekoncentration och en allt svårare situation för journalister. Hot och våld mot journalister, som arbetar seriöst, förekommer, bl a i och . Det finns stora behov av att skydda dem, liksom deras källor. () bildades . Det är en organisation för säkerhetspolitisk dialog och samverkan i . huvudinriktning är att verka för att förebygga konflikter, skydda nationella minoriteter, främja mänskliga rättigheter, ge stöd till demokratiuppbyggnad, verka för rustningskontroll och främja förtroende- och säkerhetsskapande insatser. parlamentariska församling inrättades 1991 och har 57 medlemsländer. är parlamentariska församlings senaste medlemsland och anslöt sig . Varje land är representerat med parlamentariker i relation till sin storlek. Den parlamentariska församlingen har en rådgivande funktion. Den granskar hur medlemsländernas regeringar uppfyller mål, debatterar aktuella frågor på dagordning och antar resolutioner som syftar till att öka säkerhet och samarbete i . Som ett viktigt instrument för att stödja åtagande vad gäller mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer har församlingen ett omfattande program för övervakning av parlamentsval, och i vissa fall presidentval, framför allt i de nya demokratierna i f.d. i samt . Församlingens medlemmar inbjuds att delta i dessa valobservationer som arrangeras i samarbete mellan och den parlamentariska församlingen. Vi socialdemokrater anser att och parlamentariska församling är viktiga institutioner för att främja fred och säkerhet och för att främja mänskliga rättigheter och demokrati. Aktivt deltagande i valövervakningar främjar insyn och bidrar till att avslöja fusk och brister i valprocesser. Genom våra företrädare i parlamentariska församling har vi varit aktivt pådrivande i frågor rörande jämställdhet och trafficking, ett arbete vi kommer att fortsätta att arbeta för med oförminskad kraft. Men vi har även arbetat med behovet av reformer rörande ökad öppenhet och transparens i parlamentariska församlings arbetsformer. parlamentariska församling är i starkt behov av förändring för att möta moderna krav på effektivitet, trovärdighet och öppenhet i organisationens demokratiska processer. Det är exempelvis bekymmersamt att organisationen har arbetsformer som ger möjlighet att återkommande lyfta bort angelägna frågor från dagordningen för plenadiskussionen i parlamentariska församling för att det inte passar det ena eller andra medlemslandet. Detta är inte acceptabelt och tenderar att försvaga organisationens trovärdighet och innebära mindre relevans i relation till viktiga aktuella frågeställningar rörande demokrati och mänskliga rättigheter. Vi anser det nödvändigt att öka ansträngningarna för att driva en tydlig dialog med som utvecklas i en alltmer auktoritär riktning. Journalister förföljs, oppositionella fängslas eller hindras i sitt politiska arbete, mänskliga rättigheter sätts på undantag och exempelvis hbt-personer möts av skärpt lagstiftning och enskilda organisationer får allt mindre utrymme, demokratin urholkas.