mot · H102Fi319 · 2013-10-04 00:00:00 — förslag riktar in sig på ett antal stora angelägna projekt för att motverka skador till följd av översvämningar. , och dess flöde via samt ska prioriteras. Här ryms även satsningar för klimatanpassning av miljonprogramsområdena. Kostnaden ska delas mellan stat och kommun/region enligt olika utredningsförslag. Pengarna tas från militär verksamhet och omfördelas inom budgetområdet till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). MSB ska i sitt regleringsbrev få huvudansvar för klimatanpassningsarbetet. Tillsammans med länsstyrelserna och andra statliga myndigheter ska MSB, i enlighet med översvämningsdirektivet, arbeta fram underlag och planer samt medfinansiera åtgärder för att motverka översvämningar. Utöver satsningen på klimatanpassning omfördelar vi resurser till de nationella skyddsstyrkorna och FN-ledda internationella insatser som vi stärker arbete för it-säkerhet och vill avveckla . 18.2Felprioriteringar i försvarets budget har länge kritiserat regeringen för att den satsar på fel saker – genom att köpa fel och för dyra försvarsmateriel. Vi är starkt kritiska till den anskaffningsprocess som omgärdar hela JAS 39 . Vi anser att de stridsflygplan som redan förfogar över är tillräckligt för behov. Regeringens stora satsning inom försvaret är till förbandsverksamheten. Anslaget omfattar och står redan för hälften av försvarsbudgeten. Vi menar att Försvarsmakten borde kunna prioritera om för att klara övningsverksamheten med befintliga medel. mål för skattepolitiken är att de skatter som behövs för att finansiera välfärden ska tas in på ett rättvist och rättssäkert sätt. Skatten ska vara omfördelande och beräknas utifrån bärkraft på ett sätt som så långt som möjligt undviker oönskade snedvridningar av ekonomin. är det viktigt att systemet bidrar till incitament för egen försörjning. Genom skatter på miljö- och hälsoskadliga varor och beteenden ska samhällskostnader som annars inte syns i priset synliggöras, för att styra konsumtion och investeringar i en mer hållbar riktning. Grön skatteväxling, det vill säga ökad beskattning av miljöresurser och utsläpp i kombination med stimulanser som sänkt skatt på arbete, gynnar både klimatet, jobben och ekonomin och är ett viktigt långsiktigt mål för skattepolitik. 19.1Avtrappat jobbskatteavdrag för höginkomsttagare nej till höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt anser att det är viktigt att människor har goda och stabila förutsättningar för att kunna planera sin privatekonomi. Det är också positivt att stimulera sysselsättning och att skapa goda villkor för löntagare. anser i linje med detta att de senaste årens sänkningar av inkomstskatten för vanliga löntagare ska ligga kvar. Vi föreslår däremot en avtrappning av jobbskatteavdraget på månadsinkomster från . De med en månadslön på behåller alltså hela jobbskatteavdraget och berörs inte av detta förslag. Vid en månadslön på minskas jobbskatteavdraget med . Jobbskatteavdraget är helt avtrappat vid en månadslön på . Vi motsätter oss den nya inkomstskattesänkningen, det så kallade femte jobbskatteavdraget. Vi anser att det är mer prioriterat att använda pengarna till att investera i bland annat skola, småföretagande och klimatet, vilket skapar nya jobb. Vi avvisar även regeringens förslag att höja brytpunkten för när man betalar statlig inkomstskatt, från dagens till . 19.2Sänkt skatt för ensamstående föräldrar Ensamstående föräldrar med barn lever ofta i en ansträngd ekonomisk situation, vilket inte minst drabbar barnen. För att underlätta den ekonomiska situationen föreslår att en ny skattereduktion införs. Skattereduktionen är och utgår till alla föräldrar som i sin skattedeklaration ansöker om skattereduktionen och kan styrka att deras barn bor hos dem hela eller delar av året. En skattereduktion enligt denna modell är ett träffsäkert sätt att förbättra för ensamstående som man undviker att skapa negativa marginaleffekter. 19.3Sänkt skatt för pensionärer anser att det är viktigt att stärka pensionärernas ekonomiska situation och vi är således positiva till regeringens skattesänkning för pensionärer. Vi ser det däremot som bekymmersamt att skillnaden mellan pensionärer och löntagare ökar nu när ett femte jobbskatteavdrag aviseras. Vi delar inte alliansregeringens principiella synsätt att det ska vara högre skatt på pension än på lön. 19.4Nej till sänkt skatt för utlandsbosatta Regeringen föreslår en sänkning av SINK-skatten, den speciella inkomstskatten för utomlands bosatta. motsätter sig denna sänkning, då SINK-skatten redan är lägre än den vanliga inkomstskatten, och vi anser att de resurser som regeringen använder till skattesänkningar behövs i andra delar av samhället. 19.5Ineffektiv nedsättning av arbetsgivaravgiften för unga slopas Regeringens halvering av arbetsgivaravgifter för unga fungerar inte. En enig expertkår har dömt ut reformen. , och utvärdering (IFAU) har alla samma uppfattning. har i en rapport till regeringen konstaterat att nedsättningen av arbetsgivaravgifter till unga har dålig träffsäkerhet och höga dödviktseffekter. Som en av anledningarna nämns att mer än hälften av nedsättningen hamnar hos grupper som redan har ett jobb. har pekat ut reformen som ineffektiv och IFAU säger samma sak. Arbetslöshetssiffrorna från SCB och är också tydliga. ungdomsarbetslöshet är till exempel mer än dubbelt så hög som . Förutom att reformen är ineffektiv och inte leder till några nya jobb så är den dessutom mycket kostsam för skattebetalarna. Det handlar om som skulle göra bättre nytta i andra åtgärder riktade till unga. är det viktigt att inte göra för snabba förändringar för näringslivet. Därför kommer vi inte att ta bort de nedsatta arbetsgivaravgifterna för unga i ett enda slag. Förändringen kommer att ske i två lika stora steg 2014 och 2015. Detta kombineras med investeringar i företagande, innovation och forskning. 19.6Sänkta arbetsgivaravgifter för småföretag skapar nya jobb För är det högt prioriterat att skapa nya jobb och en central del i detta är att förbättra förutsättningarna för småföretagande. företagare anser att den höga arbetsgivaravgiften och sjuklöneansvaret är de två största hindren för att nyanställa. föreslår därför att arbetsgivaravgiften sänks på en lönesumma upp till maximalt . En motsvarande nedsättning av egenavgiften görs för egenföretagare. Förslaget gynnar alla företag, oavsett storlek, men har en utformning som särskilt underlättar för de mindre företagen. För ett litet företag kan detta sänka kostnaden med . Vi föreslår även att sjuklöneansvaret för företag med tio anställda eller färre tas bort, det vill säga att båda sjuklöneveckorna slopas. Reformen minskar småföretagens risker och ökar deras möjligheter att utvecklas och anställa. Dessutom bidrar förslaget till att minska företagens regelkrångel avsevärt och underlättar för arbetssökande med lång sjukdomshistoria eller funktionsnedsättning att få en anställning. Vi föreslår även att alla företag med 11–49 anställda får en schablonmässig ersättning motsvarande den ersättning företag med 10 anställda får. Därmed röjs tröskeleffekten när företag går från 10 till 11 anställda. För att särskilt gynna ungdomars företagande slopar vi även egenavgiften för unga som startar nya enmansföretag. avvisar regeringens försök med nystartszoner. Vi tror på stora generella sänkningar av arbetsgivaravgifterna snarare än geografiska differentieringar, vilka visat sig misslyckade såväl nationellt som internationellt. För att hålla uppe omvandlingstrycket i samhället, och ge tydliga signaler om att fortsatt klimatomställning är prioriterat, föreslår vi att koldioxidskatten höjs med 2014. Detta motsvarar per liter på bensinpriset. Förslaget överensstämmer med det förslag som Klimatberedningen föreslog och som alla sju partierna i beredningen var överens om. Precis som Klimatberedningen vill vi också räkna upp koldioxidskatten med BNP-utvecklingen för att styreffekten inte ska minska. 19.8Höjd vattenkrafts- och kärnkraftsskatt Kraftbolagen har gjort stora vinster genom att sälja el med låga kostnader från svensk vattenkraft för ett pris som vida överstiger produktionskostnaderna. Vi föreslår att effektskatten på kärnkraft höjs så att nettointäkten för staten blir . Vi föreslår också att fastighetsskatten på vattenkraft höjs så att nettointäkten för staten blir . Flygresandet står för mellan av svenskarnas totala klimatpåverkande utsläpp men betalar varken energi- eller koldioxidskatt. Flyget har däremot införlivats i EU:s handel med utsläppsrätter, utan att ta hänsyn till att flygets klimatpåverkan är ungefär dubbelt så stor som bara dess koldioxidutsläpp. bör därför verka för att flyget ges en särskild utsläppsbubbla, vid sidan av industrin. I väntan på en sådan lösning föreslår en flygskatt i syfte att kompensera för den del av flygets klimatpåverkan som inte täcks av utsläppshandeln. En sådan kan med fördel göras avståndsbaserad för att bättre spegla flygets klimatpåverkan. Då frågan om flygskatt utreds inom utredningen om en fossiloberoende fordonsflotta föreslår vi bara en flygskatt av samma modell som beslutades av den socialdemokratiska regeringen , men är öppna för att flygskatten kan komma att utformas på ett mer träffsäkert och rättvisande sätt efter att utredningen presenterat sitt förslag. 19.10 Koldioxidskatt på torv införs är undantagen koldioxidskatt trots att torven är ett fossilt bränsle. Vi föreslår att undantaget från koldioxidskatt slopas så att torv beskattas på samma vis som andra fossila bränslen. 19.11 Skatt på konstgödsel anser att konstgödselskatten bör återinföras på samma nivå som den var innan regeringen avskaffade den. Skatten behövs för att minska utsläppen av näringsämnen och miljögifter från jordbruket. Medlen ska återföras till näringen i form av ersättning för miljöåtgärder. 19.12 Skatt på fluorerade växthusgaser införs Ett av Klimatberedningens förslag var att införa en ny skatt på fluorerade växthusgaser. Syftet med skatten är att stimulera utbyte av stora kyl- och frysanläggningar och luftkonditioneringsanläggningars köldmedium för att få bort de fluorerade gaserna. föreslår att en miljöskatt för dessa fluorerade växthusgaser införs. Skattesatsen bör sättas på samma nivå som koldioxidskatten för den del av industrin som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. 19.13 Höjd skatt på bekämpningsmedel Användningen av bekämpningsmedel är fortsatt för hög i landets jordbruk. För att bryta denna utveckling vill vi dubblera skatten på bekämpningsmedel. På så sätt får näringen betala kostnaden för sin miljöpåverkan och övergången till ekologiskt lantbruk stimuleras. 19.14 Skatt på avfallsförbränning Återvinning och återanvändning av material är mycket mer energibesparande än att elda upp det. vill därför införa en skatt på förbränning av avfall för att stimulera källsortering och materialåtervinning. Vi vill återinföra den gamla skattemodellen tills vidare i avvaktan på en förutsättningslös och grundlig utredning om nya styrmedel i avfallspolitiken. 19.15 Uttagsbeskattning av vindkraftskooperativ När bestämde att lägga en extra skatt på kooperativ vindkraft, så kallad uttagsskatt, föll intresset för att bli delägare i ett kooperativt vindkraftverk som en sten. För att lösa problemet vill utreda begreppet marknadspris för kooperativ el, vilket avgör om elen ska uttagsbeskattas. 19.16 Skatt på naturgrus föreslår att skatten på naturgrus ökar från per ton till per ton. Naturgrus är en ändlig resurs och skattens syfte är att hålla nere användningen. Skatten höjs för att dess styrande effekt inte ska urholkas. 19.17 Skatt på avfallsdeponi anser att alla materialflöden måste slutas i kretslopp. Avfallshierarkin, som innebär att avfall ska behandlas i prioritetsordningen minimering, återanvändning, materialåtervinning, energiåtervinning och deponering, syftar till att nå det målet. Deponering av avfall är en sista utväg. För att minska deponeringen av avfall föreslår vi därför att skatten höjs. vill införa en lastbilsskatt på i genomsnitt per kilometer. Syftet med skatten är att lastbilstrafikens miljökostnader ska synas i priset på transporter. Skatten låter den tunga vägtrafiken betala de kostnader som inte täcks in av koldioxidskatten, i form av till exempel vägslitage, olyckor och buller. minskas den konkurrenssnedvridning som finns mellan transporter på järnväg och väg eftersom vägtransporterna inte betalar sina verkliga kostnader. Skatten ska differentieras på ett sätt som gör att den är lägre i områden där möjligheten för båt- eller järnvägstransporter saknas. Detta gäller inte minst skogsindustrins timmertransporter. Skatten införs från . Ett antal länder i har redan infört en liknande avståndsbaserad avgift för tunga fordon. I samband med att lastbilsskatten införs avskaffas eurovinjettskatten. anser att det nu är dags att ersätta miljöbilssystemet med ett system som kan skynda på omställningen av den svenska bilparken. Systemet bygger på att bilar som släpper ut lite fossil koldioxid får en bonus som bekostas av bilar som släpper ut mycket koldioxid. Samtliga bilar som säljs i graderas enligt en skala beroende på energiåtgång och bränsle. På de klimatvärsta bilarna läggs en avgift som sedan minskar med minskad klimatpåverkan. På samma sätt får de allra koldioxidsnålaste bilarna en hög bonus, medan de något mindre effektiva bilarna får en mindre bonus. förskjuts skalan så att kraven skärps för att få en kontinuerlig teknikutveckling. En komponent som beaktar olika bränslens påverkan på luftkvaliteten kan också behövas. Systemet utformas så att det är statsfinansiellt neutralt. 19.20 Slopad fordonsskattebefrielse för miljöbilar Eftersom vi inför ett annat system för att stimulera bränslesnåla bilar fasas regeringens fordonsskattebefrielse ut. Reformen fasas ut på ett sådant sätt att det inte drabbar dem som redan köpt bil under det nuvarande regelverket. 19.21 Reformerad förmånsbeskattning för bilar vill koldioxidrelatera förmånsbeskattningen så att den likt snålbilstrappan premierar den som väljer en förmånsbil med låga fossila koldioxidutsläpp och missgynnar den som väljer en med höga utsläpp. 19.22 Prisgolv på utsläppsrätt i handlande sektorn Priset på utsläppsrätter är för lågt för att omvandlingstrycket i industrin ska hållas uppe. Koldioxidskatten i den handlande sektorn är dessutom avskaffad. För att öka omvandlingstrycket och förstärka handelssystemet föreslår vi att ett prisgolv på utsläppsrätt införs i . Systemet utformas i likhet med det system som införts i . 19.23 Energiskatt på diesel Energiskatten på diesel är lägre än den på bensin. En utfasning av den här energiskattesubventionen inleddes och föreslår att denna utfasning fortsätter. Vi föreslår därför att energiskatten på dieselskatten höjs med per liter och att fordonsskatten sänks för dieselbilar. 19.24 Utvidgat och energismart ROT-avdrag föreslår att det befintliga ROT-avdraget utvidgas och energianpassas. Vi föreslår även att ett energismart ROT-avdrag införs för ägare av flerfamiljshus. Det nya ROT-avdraget ska också kunna gå till skollokaler och denna satsning återfinns på utgiftssidan. 19.25 Sänkt skatt på studentkorridorer Brist på studentbostäder och höga kostnader för den som fått bostad är allvarliga problem som drabbar tusentals studenter . föreslår att fastighetsskatten för studentkorridorer förändras så att varje studentkorridor beskattas som en bostad. Ett rum i en studentkorridor beskattas på samma sätt som en hyreslägenhet. En stor lägenhet har alltså samma avgift som ett litet studentrum – . tycker inte att det är rimligt. har föreslagit att varje studentkorridor ska beskattas som en bostad i stället för att som ta ut en avgift för varje rum. Vi ställer oss bakom detta förslag. Om den sänkta skatten används till att sänka kostnaden för de boende så skulle detta kunna innebära i sänkt hyra . Det ger också bättre ekonomiska förutsättningar för byggandet av fler studentbostäder. 19.26 Nej till avdragsrätt för gåvor till ideell hjälpverksamhet avvisar fortsatt avdragsrätten för gåvor till ideella organisationer som bedriver hjälpverksamhet. Vi anser att regeringens förslag är olyckligt utformat eftersom avdragsrätten är begränsad till de organisationer som bedriver hjälpverksamhet och därmed inte gäller andra organisationer, såsom idrottsföreningar, rättighets- eller miljöorganisationer. Vi är också oroliga för att förslaget kan få till följd att föreningsstödet dras ner. 19.27 Ytterligare steg i halverad moms för tjänstesektorn ställer sig positivt till den halverade momsen för restaurang- och cateringtjänster och vill att reformen breddas till att även omfatta reparation av cyklar, kläder och skor. vill att det befintliga ROT-avdraget breddas till att även omfatta reparation av maskiner och inventarier. Vi föreslår också att ROT-avdraget breddas till att gälla flerbostadshus och uppmuntra till energieffektiviseringar. Regeringens förslag till höjd alkoholskatt är positivt och vill ta ytterligare ett steg i samma riktning. 19.30 Slopat undantag bekämpningsmedelsskatt för kreosot Impregneringsmedlet kreosot är undantaget från bekämpningsmedelsskatt, trots att det är klassificerat som cancerframkallande och innehåller ämnen som är giftiga, långlivade och svårnedbrytbara. Vi föreslår att man inför en skatt på kreosot, vilket skulle påskynda utfasningen av kreosot och dessutom skapa jobb genom att gynna svensk tillverkning av bättre alternativ, som till exempel stolpar av glasfiberarmerad plast. 19.31 Effekter av skatteförändringar på det finansiella sparandet Tabellen nedan beskriver effekterna av skatteförslag konsoliderat för offentlig sektor. Nej till ett femte jobbskatteavdrag och höjd skicktgräns Nej sänkt särskild inkomstskatt för utomlandsbosatta Nej till förändring socialavgifter för unga (23-årsgrejen) Sänkt a.avgift och egenavgift 10 proc.enheter på lönesumma (halveffekt 2014) Nej till förstärkt nedsätt egenavgift (ingår i eget förslag ovan) Slopad egenavgift för unga nystartade enmansföretag Fåmansbolag ges möjlighet att välja karenstid Höjd koldioxidskatt höjs 2014 + BNP-indexering (pris bensin, 73 diesel inkl. moms) Flygskatt (införs ) Återinförande av skatt på konstgödsel Höjd skatt på bekämpningsmedel Slopad uttagsbeskattning av vindkraft Höjd skatt på naturgrus Höjd skatt på avfallsdeponi Lastbilsskatt (1,/km i genomsnitt, ) Slopad fordonsskattebefrielse för miljöbilar p.g.a. bonus malus Reformerad förmånsbeskattning (koldioxidrelaterad) budgetneutral Prisgolv på utsläppsrätt i handlande sektorn Höjd energiskatt på diesel /liter Sänkt förhöjd fordonsskatt dieselbil (bränslefaktorn sänks från 2,40 till 2,24) Förändrat ROT-avdrag (energieffektivisering, flerfamiljshus) Avskaffad fastighetsskatt för studentkorridorer Nej till avdragsrätt för gåvor till hjälporganisationer Halverad cykel- och klädreparationsmoms Utökat ROT-avdrag till att omfatta rep. mask./inv. Alkoholskatt högre än regeringens förslag Sänkt moms på bilpoolstjänster Slopat undantag bekämpningsmedelsskatt för kreosot budgetförslag innebär omfattande satsningar på kommuner och landsting. Sammantaget tillförs kommunsektorn 2014 i generella och riktade statsbidrag (se tabell nedan). Riktade och generella stats- bidrag Generella och riktade statsbidrag Regeringen lägger i budgetpropositionen fram förslaget om ett nytt kommunalt utjämningssystem under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna. Det är bra att regeringen äntligen efter en fördröjning lägger fram detta förslag som alla landets kommuner har väntat på och som kommer att förändra resursfördelningen bland landets kommuner på ett mer rättvist och solidariskt sätt. är dock mycket kritiskt till det sätt som regeringens förslag avviker från det förslag som den eniga parlamentariska utredningen lade fram 2011. I den parlamentariska utredningen av 08, Likvärdiga förutsättningar – Översyn av den kommunala utjämningen (SOU 2011:39) lämnades ett enhälligt förslag till regeringen. Regeringen föreslår nu förändringar i inkomstutjämningen som avviker från utredningens förslag. Vi anser att ska besluta utifrån utredningens förslag och att kompensationen på ska fördelas inom ramen för utjämningssystemet till alla kommuner och landsting och inte som i regeringens förslag endast till de 10 rikaste kommunerna i landet, vilka samtliga är moderatstyrda. 21Effekter för individer/fördelningseffekter Nedan redovisas direkta fördelningseffekter av förslag i budgetmotionen . Fördelningseffekterna analyseras jämfört med gällande regler, det vill säga ska förstås som förändringar i förhållande till rådande verklighet. Endast de direkta effekterna beaktas i fördelningsanalysen. Tänkbara beteendeförändringar som kan uppstå till följd av en reform är inte inkluderade i beräkningarna. Följande förslag är medtagna i fördelningsanalysen: Skatter/intäkter: Sänkt skatt för ensamförsörjare Nedsättning av egenavgifter för ungdomar tas bort En generell nedsättning av egenavgifterna införs Utgifter/transfereringar: Höjd ersättningsnivå i sjukpenningen Införande av ett golv i sjukförsäkringen Höjt tak för dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen Höjning av taket för bostadsbidraget till både ungdomar och barnfamiljer Vidare är följande av regeringens budgetförslag , som stödjer, inkluderade i analysen: Höjt grundavdrag för pensionärer Höjt särskilt bidrag för hushåll med hemmavarande barn Effekter för offentlig sektor Den direkta finansiella effekten av förslagen beräknas motsvara en försvagning av de offentliga finanserna med 2014. Tabell 5 Den finansiella effekten för offentlig sektor av förslag i samband med budgetmotionen 2014, i jämförelse med gällande regler, miljarder kronor –5,1 –1,2 –5,7 Källa: FASIT (2011) STAR-urvalet. För hushållen innebär förslagen en förstärkning av den disponibla inkomsten med motsvarande belopp. Det är dessa som primärt studeras i fördelningsanalysen. Av dessa kan kopplas till individen, medan endast är knutna till hushållet. De hushållsanknutna förändringarna kommer från förändringarna i bostadsbidraget, dvs. ökning av det särskilda bostadsbidraget för hemmavarande barn (enligt regeringens förslag) samt höjningen av taket i bostadsbidraget. Nedan i tabell 2 redovisas fördelningseffekten uppdelad på deciler efter individernas bruttoinkomster. Med bruttoinkomst avses inkomst av tjänst, inkomst av näringsverksamhet samt kapitalinkomster. Bruttoinkomsterna är sorterade i stigande ordning och sedan grupperade i 10 lika stora inkomstgrupper. Decil 1 omfattar de lägsta bruttoinkomsterna medan decil 10 omfattar de högsta bruttoinkomsterna. Varje inkomstgrupp innehåller lika många individer. Indelningen omfattar endast personer med en bruttoinkomst som är större än noll.25 Tabell 6 Förändrad nettoinkomst per decil av förslag i jämförelse med gällande regler, ekonomi Genomsnittlig förändring av nettoinkomsten, kronor Genomsnittlig förändring av nettoinkomsten i procent Transfere- ringar till hushåll Summa individeffekt och hushållstrans Andel av total förändring Källa: FASIT (2011) STAR-urvalet. Med förslag beräknas nettoinkomsten öka med i genomsnitt 2014. Det motsvarar en genomsnittlig ökning med . Människor som återfinns i de lägsta decilerna tjänar i genomsnitt mer på förslagen än de i de högre decilerna. förslag till förändringarna i sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen påverkar nettoinkomster för individer i alla deciler positivt. Vad gäller nedtrappningen av jobbskatteavdraget påverkar detta främst individer med de högsta inkomsterna (decil 10). Detta förslag är det enda som har stor negativ inverkan på nettoinkomsten. Den sänkta skatten för ensamförsörjare samt justeringen av egenavgifterna påverkar nettoinkomsten positivt i alla deciler. Effekterna av transfereringar till hushållen utgör en mindre del av de totala effekterna, endast (= 32/676) av den genomsnittliga ökningen av disponibel inkomst. Av dessa transfereringar är det den lägsta decilen som får den största ökningen. Effekter fördelade på kön