ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102A206 · 2013-09-19 00:00:00 — Fasa ut fas 3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fas 3. fattade beslut om att stoppa alla nya anvisningar till fas 3 i jobb- och utvecklingsgarantin. Bakgrunden var bland annat kritik mot oseriösa anordnare som tjänar pengar på arbetslösa. Trots beslut växer fas 3 . Regeringen har således inte verkställt beslutet. Det angivna syftet med fas 3 är att långtidsarbetslösa ska erbjudas sysselsättning hos en anordnare med meningsfulla arbetsuppgifter som annars inte skulle utföras. Det finns dock stora brister när det gäller anordnare av platser i fas 3: dels finns det anordnare som tar emot deltagare men inte erbjuder meningsfull sysselsättning – deltagarna får utföra konstgjorda arbetsuppgifter istället för att skaffa sig kompetens och erfarenhet som kan underlätta övergången till ett riktigt arbete –, dels finns anordnare som låter deltagarna utföra reguljära arbetsuppgifter som den ordinarie avlönade personalen vanligtvis utför. Det har gjort det möjligt för oseriösa företag att skaffa sig gratis arbetskraft och erhålla ett bidrag för varje person de tar emot. En mycket liten del av de arbetslösa i fas 3 går vidare till arbete eller studier. Det har gjort att denna åtgärd av många har kommit att betraktas som en återvändsgränd för långtidsarbetslösa. Deltagarna får ingen lön och omfattas inte av kollektivavtal eller kollektivavtalade försäkringar. Istället får deltagarna ett aktivitetsstöd som motsvarar av arbetslöshetsersättningen eller socialbidrag. Att tvinga arbetslösa att leva på successivt sänkt ersättning för att hänvisas till gratisarbete har inte lett till arbete utan till fattigdom. Däremot är fas 3 en god affär för arbetsgivarna, som erhåller i stöd för varje person de tar emot. beslutade att inga nya anvisningar till fas 3 ska göras och att regeringen skyndsamt ska återkomma till med förslag på en bättre hantering av de långtidsarbetslösa. Fas 3 har inte förändrats i grunden, nya anvisningar sker till fas 3 och de långtidsarbetslösa befinner sig fortfarande långt ifrån arbetsmarknaden – i utanförskap och fattigdom. Det är nu hög tid att helt och hållet avskaffa denna misslyckade, förnedrande och dyra åtgärd. Resurserna som frigörs bör användas till utbildning för arbetslösa som behöver höja sin kompetens och riktiga anställningar för arbetslösa inom det offentliga.
mot · H102A207 · 2013-09-20 00:00:00 — Urholkad anställningstrygghet via bemanningsföretag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetsgivare inte ska kunna använda sig av bemanningsföretag för att kringgå anställningstrygghet och turordningsregler. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det inte bör vara tillåtet att säga upp anställda med hänvisning till arbetsbrist för att senare hyra in samma personal via bemanningsföretag och att de drabbade i dessa fall bör ha rätt till återanställning. Bemanningsföretag kan fylla en funktion på arbetsmarknaden när det handlar om tillfälliga arbetstoppar eller när arbetsgivarna har svårt att rekrytera personal. Men bemanningsföretag får inte användas för att byta ut fast anställd personal och kringgå anställningstryggheten! Anställningstryggheten behöver stärkas, inte urholkas ännu mer. Det finns redan alltför många möjligheter att göra sig av med folk – till och med utan avgångsvederlag! Det har tyvärr blivit allt vanligare att arbetsgivare säger upp personal med hänvisning till arbetsbrist för att senare ta in samma personer som sagts upp – via bemanningsföretag. På så sätt kan arbetsgivarna kringgå både anställningstryggheten och turordningsreglerna. De kan behålla samma personal, men slippa ha dem fast anställda, och göra sig av med oönskad personal genom att helt enkelt låta bli att hyra in dessa personer. De arbetstagare som drabbas av detta lurendrejeri har väldigt lite att sätta emot. Om de inte går med på att jobba vidare via bemanningsföretag förlorar de ju jobbet helt och hållet. För de drabbade kan detta innebära kraftiga försämringar i anställningstrygghet, lön, förläggning av arbetstid, maximal arbetstid med mera som reglerats i tidigare kollektivavtal. De som inte blir inhyrda får se sig utbytta och går rakt ut i arbetslöshet. Enligt lagen om anställningsskydd ska den som sägs upp på grund av arbetsbrist ha företräde till ett nytt jobb om arbetsgivaren nyanställer. Företrädesrätten gäller från den dag då anställningen upphörde. Trots lagen förekommer det många fall där det gått långt innan man tar in ny personal eller hyr in dem som sagts upp via bemanningsföretag.
mot · H102A209 · 2013-09-20 00:00:00 — Bristande tillgänglighet som diskriminering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetet med att se till att diskrimineringslagen även omfattar bristande tillgänglighet bör genomföras skyndsamt. I finns en diskrimineringslagstiftning som gör att enskilda människor kan få hjälp om de utsätts för diskriminering. Det är mycket bra! har frågan hur människor med funktionsnedsättning ska kunna delta i samhällslivet på likvärdiga villkor varit föremål för offentliga överväganden. Den senaste utredningen överlämnades till regeringen av : Bortom fagert tal – om bristande tillgänglighet som diskriminering (Ds 2010:20). I utredningen föreslår han att det i diskrimineringslagen (2008:567) ska införas en ny bestämmelse om förbud mot diskriminering i form av bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Diskrimineringsförbudet mot bristande tillgänglighet föreslås gälla för alla de samhällsområden där diskrimineringslagens övriga regler gäller , det vill säga arbetsliv, utbildning, arbetsmarknadspolitisk verksamhet och arbetsförmedling utan offentligt uppdrag, start och bedrivande av näringsverksamhet samt yrkesbehörighet, medlemskap i vissa organisationer, tillhandahållande av varor, tjänster och bostäder samt för allmänna sammankomster och offentliga tillställningar, hälso- och sjukvård och socialtjänst med mera. Till de olika rättighetscenter som finns i anmäls många olika ärenden som handlar om att enskilda utsatts för diskriminering. I nästan alla ärenden som berör funktionsnedsattas rätt hamnar personerna utanför möjligheterna att få hjälp att kräva upprättelse, därför att diskrimineringslagen exkluderar just dem. har ratificerat den konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som FN-systemet antagit. Vi står också bakom andra internationella överenskommelser som finns till skydd för mänskliga rättigheter. För att leva upp till de internationella åtaganden vi ställt oss bakom bör vi nu se till att vår egen lagstiftning även omfattar diskriminering mot funktionsnedsatta. Bristande tillgänglighet bör därför inkluderas i diskrimineringslagen. Det har gått remisstiden för utredningen fagert tal gick ut. beslutade att bristande tillgänglighet ska räknas som diskriminering. Men regeringen har inte bara struntat i utredningens förslag utan även i . Regeringen måste nu verkställa beslut!
mot · H102A210 · 2013-09-20 00:00:00 — Villkor för utstationerade arbetare i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om villkoren för utstationerade arbetare i . Det finns ett stort antal utländska företag, som åtar sig olika typer av uppdrag i . De arbetar framför allt som underentreprenörer i byggbranschen. Anställda i dessa företag har mycket dåliga villkor. De får endast en bråkdel av avtalsenlig lön, har obefintlig skyddsutrustning och bor primitivt på arbetsplatsen. LO har undersökt hur många så kallade utstationerade arbetare det finns i landet. Rapporten visar att inom byggbranschen utgör andelen utstationerade arbetstagare av den totala arbetskraften och inom skogsbruket . I övriga branscher är andelen utstationerade mer blygsam. Motivet till den stora andelen utstationerade i vissa branscher är en önskan att minska företagets kostnader på olika sätt genom kryphål i lagen och att spela olika länders skatte- och socialförsäkringssystem mot varandra. Det kan handla om att undvika svensk skattelagstiftning, bolagsskatt, sociala avgifter, kostnader för tjänstepension, försäkringar eller annat. Detta dumpar kostnaderna för arbetskraften och gör det svårt för svenska företag att kunna konkurrera på lika villkor. Inte sällan rör det sig om rent fusk och hänsynslöst utnyttjande av anställda, vilket återkommande rapporterats i medierna. För facket är det svårt att bevaka hur kollektivavtal följs. har anställningsvillkoren för arbetarna försvårats på grund av brist på stöd i lagstiftning och avsaknad av myndighetskontroll. För facket är det mycket svårt att få kontakt med utstationerade företag och det finns många erfarenheter av fusk och olagligheter. Ett antal utländska företag agerar som om de vore utstationerade, men har i praktiken etablerat sig varaktigt i . Det gäller framför allt företag inom byggbranschen. Det ger en lägre kostnad för arbetskraften som de anställda saknar det sociala skyddsnät som följer av kollektivavtalet. De fackliga organisationerna har också betydande svårigheter att kontrollera att avtalen efterlevs på grund av språksvårigheter och arbetarnas rädsla för att bli av med jobbet. Det förekommer också dubbla anställningskontrakt: ett att visa upp för det svenska kundföretaget och facket och ett hemligt med sämre villkor som de utländska arbetarna har tvingats acceptera. Det är angeläget att huvudentreprenören blir ansvarig för att alla entreprenörer i ett projekt följer de lagar och avtal som gäller i . kan en huvudentreprenör utan risk för ansvar anlita underentreprenörer som fuskar med regler. Detta trots att det är helt uppenbart att offererade priser inte baseras på justa villkor.
mot · H102A211 · 2013-09-20 00:00:00 — Turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort undantaget för småföretag med högst tio anställda vid uppsägning på grund av arbetsbrist. Lagen om anställningsskydd tillkom . I huvudsak fastslogs att uppsägning kan ske på grund av arbetsbrist eller av personliga skäl. Begreppet personliga skäl har kommit att tolkas i vid mening, och med användning finns en ganska tydlig rättspraxis när det gäller olika fall när en arbetstagare kan sägas upp av personliga skäl. Den andra grunden är arbetsbrist. Det som var nytt för en del arbetstagare, men långt ifrån alla, var att man skulle sägas upp i turordning, det vill säga först in–sist ut. har det anförts att principen först–sist ut skulle hindra företag från att behålla så kallade nyckelpersoner. ändrades lagen så att företag med högst tio anställda fick undanta två personer. För anställda i små företag kan undantaget skapa problem då effekten blir att det alltför ofta används godtyckligt. Man gör sig hellre av med äldre, medarbetare med invandrarbakgrund och de som har hög sjukfrånvaro, men även kvinnor i fertil ålder och de som riskerar att vara borta mycket från arbetet, till exempelvis småbarnsföräldrar. En annan effekt är att det numera har skapats en rättspraxis om hur man ska se på nyckelpersoner och turordningsregler. har möjligheten att genom förhandlingar med den fackliga organisationen om att göra undantag från turordningsreglerna alltid funnits och oftast fungerat bra också ur ett arbetsgivarperspektiv. Det är nu hög tid att ta bort denna diskriminerande regel och tillmäta parterna på arbetsmarknaden den roll som den nuvarande regeringen så ofta betonar.
mot · H102A213 · 2013-09-27 00:00:00 — Stärk äldres ställning i arbetslivet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att bättre ta vara på äldre i arbetslivet. Flera undersökningar visar att det i finns negativa stereotyper gentemot äldre och deras arbetsförmåga. Dessvärre möter många äldre som vill fortsätta jobba motstånd från arbetsgivaren och samhället. Äldre arbetslösa är bland dem som har svårast att hitta ett nytt jobb i vårt land. införde också som sista land i EU en lag som förbjuder diskriminering av äldre på arbetsmarknaden. Då denna lagstiftning är ganska ny och med tanke på de existerande attityderna gentemot äldre i arbetslivet bör bli bättre på att ta vara på äldres kompetens och insatser på arbetsmarknaden. Det finns studier från som visar att delstater med en hårdare lagstiftning mot åldersdiskriminering har en högre sysselsättning bland äldre. En förstärkt lagstiftning mot åldersdiskriminering i arbetslivet även i borde därför inte bara kunna få bukt med de negativa attityder som finns mot äldre utan också höja sysselsättningen i samma grupp. Men det handlar också om attityder från arbetsgivare och samhället i stort. Dagens äldregenerationer är friskare och lever än tidigare, och en hel del vill och kan jobba vidare hellre än att pensionera sig . En undersökning bland arbetsgivare gjord länder visar att var femte arbetsgivare har någon form av strategi för att behålla äldre arbetskraft, i detta fall människor . Dessvärre hamnar i bottenskiktet: av svenska arbetsgivare hade en sådan strategi och hade en strategi för att stärka kompetensbristen genom att anställa äldre. Mot denna bakgrund skulle det vara positivt om staten skulle kunna ge incitament till fler företag i att utarbeta strategier för att behålla och rekrytera äldre människor. Till detta kommer olika lösningar för förtida pension hos svenska företag. Enligt en undersökning använder sig cirka hälften av alla större företag i landet av någon form av avgångspensionslösningar, inte sällan är det företag inom det offentliga. Det är inte rimligt att pensionerar bort kompetenta och arbetsföra personer på grund av ålder. Inte minst det offentliga bör i detta sammanhang föregå med gott exempel och inrikta sig på att få äldre att stanna kvar i arbetslivet om de vill, istället för det motsatta. En översyn av möjligheten till att förbättra villkoren för att ta tillvara på äldre människor i arbetslivet bör därför göras.
mot · H102A214 · 2013-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att gymnasieelever ska beredas möjlighet till sommarjobb. Ett sommarjobb är ofta ungdomars första kontakt med arbetslivet och ett sätt att få en fot in på arbetsmarknaden. Genom ett sommarjobb får ungdomar viktiga erfarenheter och möjligheter att lära sig vilka krav som ställs på en arbetsplats. De får dessutom arbetslivserfarenheter och referenser för sitt framtida jobbsökande. är det föräldrarnas kontakter som avgör huruvida en ung person får ett sommarjobb. Det är inte rimligt. Fler unga bör få möjlighet att sommarjobba. I har kommun och näringsliv arbetet fram en modell för att ordna sommarjobb. Ett flertal ungdomar har erbjudits sommarjobb . Av sommarjobben är inom det privata näringslivet och de resterande inom kommunen. De privata arbetsgivare som inte kan stå för hela lönekostnaden har kunnat få en viss ekonomisk hjälp från kommunen. För att fler ungdomar ska kunna beredas sommarjobb bör Nynäshamnsmodellen utvidgas till att omfatta samtliga kommuner. Om alla kommuner lyckas lika bra som har gjort så kan det innebära 200 000 nya sommarjobb åt unga.
mot · H102A215 · 2013-09-25 00:00:00 — Nationell satsning på utsatta förorter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell översyn av utsatta förorters situation. matas vi med skildringar i media om våld och brottslighet. Det är lätt att få intrycket att brottsligheten ökar kraftigt. Men brottslighetens utveckling behöver inte bara ta sig uttryck genom hur många brott som begås. Det är mer intressant att studera hur kriminaliteten förändrats och vilka de bakomliggande faktorerna är. De flesta torde vara eniga om att det är mest effektivt att försöka förhindra att brott över huvud taget begås. Det är genom att angripa och ändra det som orsakar brott som vi långsiktigt ökar människors trygghet. Det brottsförebyggande arbetet måste utgå ifrån forskning och kunskap. Vi måste veta hur brottsligheten utvecklas, vilka samhällsfaktorer som påverkar brottsligheten, men även vilka individuella faktorer som ökar riskerna för att människor ska begå brott. Det finns flera områden, främst i närheten av våra storstäder, där de sociala klyftorna har ökat och där arbetslöshet och utanförskap allt mer blir det normala för en stor ungdomsgeneration. Med växande sociala klyftor växer också risken för att olika typer av oroligheter startar. Vi vet att sådana förhållanden även kan leda till ökad kriminalitet. Bland annat handlade upploppen i till stor del om den uppgivenhet och känsla av utanförskap som många invånare upplever i detta och liknande områden. Gemensamt är att arbetslösheten är hög, utbildningsnivån är låg och underhåll av bostäder och närmiljö är kraftigt eftersatt. En väl utvecklad välfärdspolitik är för socialdemokratin det mest grundläggande medlet att hålla brottsligheten på en låg nivå. En ojämn fördelning av sociala och ekonomiska resurser leder till att några utsätts för större risker att dras in i kriminalitet än andra. Segregation och utanförskap skapar känslor av maktlöshet. Ingen människa föds kriminell. Inget barn är förutbestämt att begå brott. Kriminalitet föds ofta ur bristande sociala förhållanden, ojämlikhet och otrygghet. Därför är de viktigaste övergripande åtgärderna för att förebygga brott att minska arbetslösheten och de ekonomiska klyftorna mellan fattiga och rika. Målet måste vara att långsiktigt öka människors trygghet genom att angripa orsakerna bakom brottslighet och försvåra för dem som planerar brott. Det brottsförebyggande arbetet måste omfatta alla de områden som kan ha en brottsförebyggande roll. Tydligt är att massarbetslösheten har bitit sig fast och klassklyftorna ökat, vilket lett till allt större sociala problem. Den organiserade brottsligheten – från maffialiknande strukturer till ungdomsgäng i förorterna – har tilltagit. Här behövs insatser från flera håll! Därför bör möjligheterna att genomföra en nationell översyn av utsatta förorters situation genomföras .
mot · H102A216 · 2013-09-20 00:00:00 — Arbetsvillkor inom lagen om arbetslöshetsförsäkring tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsvillkoren inom lagen om arbetslöshetsförsäkring. Det är viktigt att göra det lättare för fler människor att vara aktiva och ta på sig politiska och fackliga uppdrag. Det är en viktig demokratifråga för att ha en bred representation i olika beslutande samhällsorgan. Mångfalden måste finnas i fråga om både ålder, kön och etnicitet, men även när det gäller erfarenheter och bakgrund. För många är det en oerhörd stimulans att vara fritidspolitiker, särskilt om man för tillfället befinner sig utanför arbetsmarknaden. Det politiska och det fackliga uppdraget kan då vara det som gör att man som arbetslös orkar med sin vardag. Men det uppstår ett ekonomiskt problem för de personer som har ett politiskt uppdrag och som förlorar sitt arbete. En person med ett politiskt eller ett fackligt uppdrag som har tjänstledigt för detta, får inte räkna tjänstledigheten som arbetad tid, när man vid arbetslöshet får ersättning från a-kassan. Detta är inte rimligt. För att alla grupper ska kunna engagera sig, utan att förlora ekonomiskt på sitt uppdrag, ska politiska och fackliga uppdrag, som ersätts med arvode under anställning, räknas som arbetad tid vid beräkning av normalarbetstid och dagpenning i ett arbetsvillkor.
mot · H102A217 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om deltidsarbetslösheten. Medan ett heltidsarbete är en självklarhet för de flesta män tvingas fortfarande kvinnor ofta acceptera ett deltidsarbete och en lön som det inte går att försörja sig på. Det gäller i första hand serviceyrken inom vård- och omsorgssektorn, hotell- och restaurangsektorn och inom handeln. arbetar cirka 200 000 personer ofrivilligt deltid, och en majoritet av dessa är kvinnor inom LO-kollektivet. Som deltidsanställd har man lägre inkomst, vilket påverkar ens ekonomi livet igenom. Dessutom har man sämre möjligheter att delta i planeringen av arbetet och ett mindre inflytande över arbetet och arbetets förläggning. Forskningen visar också att risken för sämre hälsa är högre bland deltidsarbetande. Ett modernt arbetsliv kräver en anpassning till människors livssituation och förutsättningar. Det är viktigt att skapa incitament och verktyg för att många fler ska få heltidstjänster. Här spelar arbetsmarknadens parter en viktig roll. Heltidsarbete bör vara en norm på arbetsmarknaden. Det finns goda exempel inom kommuner och landsting runtom i landet där man har beslutat att föreslå att kollektivavtal tecknas enligt principen heltid en rättighet – deltid en möjlighet. Sådana avtal kan tjäna som förebild för större delen av arbetsmarknaden. Vi ser att det finns många fördelar med att lösa frågan avtalsvägen. Men om det visar sig att parterna på arbetsmarknaden inte lyckas träffa breda överenskommelser om rätten till heltid kan lagstiftning vara ett verktyg. Heltid ska vara norm på svensk arbetsmarknad. Deltid ska vara ett undantag för den som inte kan, eller vill, arbeta heltid. Det kan till exempel gälla långtidssjukskrivna, som är en grupp som måste få arbeta deltid under arbetsträning och vissa kanske för gott. För många som varit långtidssjukskrivna är steget tillbaka till arbete stort och därför måste det vara möjligt att successivt öka arbetstiden. Annars kommer denna grupp att helt stå utan möjlighet att komma tillbaka till arbetslivet. Det är viktigt att arbetslinjen även gäller denna grupp som har svårast att komma tillbaka till arbetslivet.
mot · H102A218 · 2013-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställdhet i arbetslivet. Kvinnors deltagande på arbetsmarknaden i är en av världens högsta. Detta förpliktar och förbinder oss att ständigt utveckla kvinnors möjligheter till ett jämställt deltagande i de arbetsmarknadspolitiska programmen. Kvinnor ska ha samma möjlighet till arbete och egen försörjning som män. Därför måste alla hinder röjas ur vägen för kvinnors rätt till arbete och utbildning. Arbetslösheten är mycket hög i . Det allvarliga i situationen är att andelen arbetslösa som har varit arbetslösa har dubblerats . Dessutom har ungdomsarbetslösheten permanentats på en hög nivå. Arbetsmarknadspolitiska program är viktiga instrument för att hjälpa arbetssökande på vägen till ett nytt arbete. Arbetspraktik och arbetsmarknadsutbildning är bara några exempel på möjligheter till att komma tillbaka i arbetslivet. är det stor skillnad mellan de åtgärder som erbjuds arbetssökande kvinnor respektive män. Kvinnor får fortfarande t.ex. inte ta del av arbetsmarknadsutbildningar i samma utsträckning som män. Det är oacceptabelt att kvinnor inte erbjuds samma möjligheter till omskolning och andra stöd för att hitta ett arbete som män. Medan unga män i något högre grad än unga kvinnor är öppet arbetslösa, har unga kvinnor oftare osäkra anställningsvillkor, svårare att komma tillbaka på arbetsmarknaden efter lågkonjunktur och är överrepresenterade bland de undersysselsatta. Det är mycket viktigt att jämställdhet integreras i insatser mot ungdomsarbetslöshet så att de kommer såväl kvinnor som män till del. Arbetsförmedlingen måste därför se över både utbud och anvisningar till arbetsmarknadsutbildningar och andra aktiva insatser så att kvinnor och män får lika tillgång till programutbudet. Jämställdhetsperspektivet i Arbetsförmedlingens arbetssätt måste förstärkas. Lika möjligheter oavsett kön är en förutsättning för att vi ska kunna bryta de könsstrukturer som finns på den svenska arbetsmarknaden.