mot · H102Fi206 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över reglerna för upphandling så att kvinnors företagande inte missgynnas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra trygghetssystemen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör låta utvärdera de insatser som görs för att öka andelen kvinnliga företagare utifrån ett genusperspektiv och återkomma till med förslag på nya insatser som kan leda till fler företag och att andelen kvinnliga företagare ökar.2 1 Yrkande 2 hänvisat till SfU. 2 Yrkande 3 hänvisat till NU. Mäns överrepresentation bland företagare ökar – även i kvinnobranscher Det visar en studie i företagsekonomi från som presenterades som heter Strukturerna och företagandet – en longitudinell studie av kvinnors och mäns företagande i spåren av den offentliga sektorns omvandling och är författad av . Konkurrensutsättningen av den offentliga sektorn skulle leda till att fler kvinnor startade företag. Det var allianspolitikernas förhoppning. Resultatet så här långt är dock att fler män än kvinnor driver företag i flertalet branscher, även bland de kvinnodominerade. Med lagen om offentlig upphandling inleddes en omvandling av den offentliga sektorn. Upphandling och kundval skulle stimulera till ökat privat företagande, inte minst bland kvinnor. Den offentliga sektorn är ju av tradition starkt kvinnodominerad. Avhandlingen har studerat samtliga småföretagare i 16 kvinnodominerade näringsgrenar som påverkats av konkurrensutsättning. Där konstateras att kvinnors företagande verkligen har ökat – men det har också mäns. Kvinnors andel av företagarna har minskat i nio av näringsgrenarna. Kvinnors underrepresentation bland företagarna har förstärkts över tidsperioden, givet deras andel av de sysselsatta. Underrepresentationen har ökat i 13 av de 16 kvinnodominerade näringsgrenarna . Enbart i näringsgrenarna Barnomsorg i förskola, Annan barnomsorg och Annan hälso- och sjukvård har kvinnor en representation bland företagarna som motsvarar deras andel av de sysselsatta . Rapportförfattaren säger att skedde en vändning. ökade kvinnors andel av företagandet inom dessa branscher, men sedan vände det och ökar mäns andelar mer än kvinnors. Resultaten på den detaljerade näringsgrensnivån visar på en stabilitet i kvinnors underrepresentation bland företagare. Rapporten visar också att andra strukturella villkor påverkar kvinnors och mäns företagande. Kombinationen av stordrift och upphandling gynnar mäns företagande, medan smådrift och kundval gynnar kvinnors. Kommuner kan välja mellan upphandling och kundval när de konkurrensutsätter verksamheter, eller en kombination av båda. Upphandling innebär ofta höga inträdesbarriärer med stora initiala kostnader och långa kontrakt som skapar oligopol. Kvinnors andel som företagare har minskat mest i de näringsgrenar där upphandlingsmodellen använts, menar ovan nämnda rapport, exempelvis sluten sjukvård, vård och omsorg i boende, ej äldre, samt äldre- och handikappomsorg. Kvinnliga företagare har klarat sig bättre där kundval tillämpats, som inom barnomsorg, annan hälso- och sjukvård och grundskola. Även professionen eller yrken spelar roll. Läkare och tandläkare är exempel på professioner med rätt att driva egen verksamhet. Dessa professioner är fortfarande maskulint könskodade, skriver i sin avhandling, liksom också företagande i sig är. Trots att en stor andel kvinnor är sysselsatta i dessa näringsgrenar, är det här kvinnor är som mest underrepresenterade . Kombinationen stordrift och upphandling ser alltså ut att missgynna kvinnors företagande och främja en numerär maskulinisering av den offentliga sektorn, och den manliga könsmärkningen av företagande förefaller motståndskraftig, skriver . bör tillkännage för regeringen som sin mening att se över reglerna för upphandling så att kvinnors företagande inte missgynnas. Det finns många entreprenörer som har all chans att starta småföretag som kan utvecklas till framgångssagor. Dessa entreprenörer förtjänar ett robustare och tryggare trygghetssystem. Inte minst många kvinnor upplever att riskerna med att starta företag är för stora. Om företagaren blir sjuk eller om det tar tid till dess att företaget blir lönsamt är personen osäker på huruvida trygghetssystemet ska räcka till. Även okunskap om försäkringar som finns utanför det offentliga – till exempel försäkring för produktionsbortfall och person- och skadeförsäkringar avseende egenföretagaren själv är ett problem. föreslår att företagaren ska kunna välja om sjukpenninggrundande inkomst (SGI) ska baseras på en jämförelseinkomst så som gör eller den senaste anställningsinkomsten under ett uppbyggnadsskede i företaget. Ett annat förslag som också driver är att det införs en golvnivå i sjukförsäkringen, så som redan finns för föräldrapenning och i pensionssystemet, vilket skulle ge även företagare en miniminivå om personen skulle bli sjuk (se motion 2012/13:Sf303 Arbetslivstrygghet). har även lagt en rad andra förslag för att förbättra företagares trygghetssystem, till exempel att uppbyggnadsskedet förlängs från 24 , tredelad föräldraförsäkring där en tredjedel kan överlåtas på en annan närstående, om likabehandling av företagare rörande SGI-grund för fåmansbolag samt om likabehandling av företagare rörande möjlighet att välja karenstid för fåmansbolag m.m. (se kommittémotion 2013/14:Sf203 Företagares trygghetssystem). Utvärdera insatserna ur ett genusperspektiv Trots alliansregeringens satsning på att fler kvinnor ska driva företag så har ingen större ökning skett och antalet kvinnor som driver företag med anställda har minskat. I är det nu bara en av hundra kvinnor i arbetsför ålder som gör det. Jämfört med slutet av innebär det en nedgång och det är nu mer än fyra gånger så vanligt att män driver företag med anställda som att kvinnor gör det. Inom EU15 är det betydligt vanligare att både män och kvinnor driver företag med anställda, men för män har skillnaderna mellan och EU15 minskat medan de har ökat för kvinnor.1 Jämställt företagarindex 2012 som tas fram av organisationen företagarna visar att det går trögt. av samtliga företagare 2012 är kvinnor. Riksgenomsnittet för kvinnors andel av den totala företagarpopulationen har ökat till i årets mätning från det första undersökningsåret, 2005. Med den ökningstakten dröjer det till nästa sekel innan företagare består av lika många kvinnor som män. Riksgenomsnittet för andelen företagare av kvinnor i arbetsför ålder ligger på , jämfört . Bland män i arbetsför ålder är företagare. Riksgenomsnittet för andelen unga företagarkvinnor (upp till ) är . För män är riksgenomsnittet , jämfört . Alla de åtgärder som finns för att fler ska bli företagare behöver verkligen utvärderas ur ett genusperspektiv eftersom de uppenbarligen haft liten effekt. Utifrån den utvärderingen bör ny strategi tas fram för att satsningarna på fler företagare ska bli jämställd. Detta vill vi ge regeringen tillkänna.