mot · H102So670 · 2013-10-03 00:00:00 — Vi föreslår att en nationell kommission med vetenskapligt expertstöd tillsätts för att göra en grundläggande översyn av den svenska folkhälsopolitikens förutsättningar samt föreslå åtgärder mot ojämlikheten i hälsa. Kommissionen skall både ge en översikt av den sociala ojämlikheten i hälsa i , analysera orsakerna till denna och ge förslag till åtgärder som förbättrar folkhälsan och reducerar ojämlikheten i hälsa. Det handlar om att hitta metoder att lyfta fram hälsan för alla grupper i samhället över hela det sociala spektrumet. Man ska utveckla dialog med de aktörer i samhället som förfogar över de strategiska insatser som behöver komma till stånd. Kommissionen skall speciellt ta del av lärdomarna från WHO:s Commission on Social Determinants of Health, från den brittiska Inequalities in post-2010 samt från den översikt som genomförts av men också de erfarenheter som gjorts på lokal nivå, t.ex. och . Framgångsrikt folkhälsoarbete – samarbete Professor , , har beskrivit hur samverkan över olika sektorer kan styra folkhälsoarbetet. Att inom hälsoområdet styra genom nätverk och partnerskap kallas för health governance. De elva nationella målområdena är ett exempel på målstyrning. Andra sätt kan vara styrning via lagstiftning, ekonomisk styrning, kunskaps- och informationsstyrning (t.ex. SBU:s eller FHI:s kunskapsöversikter) och styrning genom uppföljning och utvärdering (t.ex. Välfärdsbokslut).13 Folkhälsofrågorna finns som ett ansvarsområde i och är fördelat mellan socialministern och äldreministern. Det finns ingen särskild folkhälsominister med fokus på det breda folkhälsoarbetet. har en tydlig koppling till hälso- och sjukvård och socialtjänst men effektivt hälsofrämjande arbete kräver gemensamma ansträngningar på bred front från samtliga samhällssektorer, inte enbart hälsosektorn. Det behövs ett mer strukturellt arbetssätt och bättre samverkan på nationell nivå. Ett sätt som vi skulle vilja föreslå är att en tvärdepartemental samordningsgrupp inrättas som får i uppdrag att löpande lyfta upp och driva frågor om social hållbar utveckling och minskade skillnader i hälsa. kan inte besluta om hur regeringen formar sin departementsstruktur eller hur regeringen ordnar samverkan dem emellan, men vi vill på detta sätt uppmärksamma regeringen på vikten av samverkan mellan olika politikområden. Något som många folkhälsoforskare skrivit om genom åren. Värdet av ökad samverkan mellan myndigheter och inom politiken för att löpande lyfta upp och driva frågor om social hållbar utveckling och minskade skillnader i hälsa bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Att få till ett kontinuerligt samarbete är betydelsefullt för att hitta nya lösningar och strategiskt jobba för att nå det folkhälsopolitiska målet. Att skapa interdepartementalt samarbete liksom myndighetssamarbete och en förbättrad samverkan mellan länsstyrelser, regioner och kommuner är av stor betydelse. I detta samarbete behöver även andra aktörer bli delaktiga som idéburna sektorn och näringslivet. Hur det ska gå till kan vidareutvecklas i den nationella kommission som tidigare föreslagits i denna motion. , folkhälsostrateg, kommun, tidigare universitetslektor i folkhälsovetenskap, . m.fl, Socialmedicinsk tidskrift, 2009, nr 1, s. 7–10. Folkhälsan i , Årsrapport , . En folkhälsopolitik med människan i centrum, skrivelse 2011/12:166. Kommissionen för ett socialt hållbart . Malmös väg mot en hållbar framtid. Hälsa välfärd och rättvisa. 2002/03:35, Mål för folkhälsan. 2002: 26. Utvärdering av uppföljningssystemet för den nationella folkhälsopolitiken Statskontoret 2013:4. Politik: folkhälsa som politikområde. In: , editor. Folkhälsa som tvärvetenskap. : ; 2009.