mot · H102Fi319 · 2013-10-04 00:00:00 — Investera för nya jobb, skola och klimat de gröna vill skapa ett hållbart samhälle där vi möter klimatutmaningen, ger alla barn en ärlig chans i skolan och skapar förutsättningar för nya jobb. Vi menar att istället för ett ytterligare jobbskatteavdrag, behöver en offensiv politik med investeringar i skola, klimat och jobb. Investeringar i klimatet och våra barns skolgång ger nya jobb och möjligheter som det bygger vårt land starkt . Vi vill stärka innovationsklimat och skapa förutsättningar för nya jobb att växa fram. Sammantaget föreslår vi ett investeringspaket som på kort sikt skapar 30 000 nya jobb och dessutom en satsning på 50 000 nya jobb och utbildningsplatser till unga. breddar regeringens karriärreform och låter den även omfatta förskola och fritidshem. Dessutom inför vi breda kompetens- och lönesatsningar som kommer hela lärarkåren till del. Totalt satsar vi mer än dubbelt så mycket som regeringen på lärare. Vi inför ordinationsrätt för lärare och garanti för att varje elev ska få tillräckligt stöd att lära sig läsa, skriva och räkna innan slutet av årskurs tre. Våra satsningar på skolan uppgår till . Vi investerar också i den högre utbildningen med fler utbildningsplatser och kvalitetshöjande åtgärder som fokus. Våra samlade satsningar på utbildningsområdet uppgår till –2017. Vi satsar också på folkbildning och möjlighet till fler platser på befintliga och nya folkhögskolor. vill göra en nystart i klimatarbetet. Vi vill ställa om till förnybar energi, införa ett klimatpolitiskt ramverk och investera i klimatanpassningsåtgärder. I vårt budgetförslag presenterar vi satsningar på totalt mer än regeringen till tåg- och kollektivtrafiken –2025. Det är en ökning jämfört med alliansens politik. 4.2Svag konjunktur i , men återhämtning i sikte8 4.3Regeringens politik är anpassad till mandatperioderna9 4.4Utmaningar för de offentliga finanserna10 4.5Investeringar istället för skattesänkningar10 4.6Välfärd är mer än BNP11 5Tid för en ny arbetslinje13 5.1Vår arbetslinje ger 30 000 nya jobb13 5.2Förslag för en företagsvänligare politik14 5.6Fler jobb i skolan och äldreomsorgen17 5.7Fler jobb i svensk industri17 5.8Flexjobb istället för fas 318 6.1Ordning och reda i klimatpolitiken med ett klimatpolitiskt ramverk19 6.2Moderna och klimatsmarta transporter19 6.3Minskad klimatpåverkan från vägtrafiken21 6.5Låt sjöfarten bli en del av klimatomställningen22 6.7Minskad energianvändning och effektivisering22 6.8Ökade satsningar på förnybar energi22 6.9Egen el för folkligt deltagande i energiomställningen23 6.10Ett försvar mot extrema väder23 6.11Sveriges internationella ansvar i klimatfrågan23 7Skola och högre utbildning24 7.1Ökade pedagogiska befogenheter – en ordinationsrätt för lärare24 7.4Räddningspaket för lärarlegitimationen och Lärarlyftet25 7.5Fler vuxna i skolan25 7.6Alla elever har rätt att må bra26 7.7Insatser för läsning och matematik26 7.8Breddade satsningar på språk27 7.11Fler förskollärare och kompetenssatsningar27 7.14Öka kvaliteten i den högre utbildningen28 8Öppna fler dörrar till Sverige29 8.3Arbete mot rasism och diskriminering30 8.5Satsning på modersmål och Svenska för invandrare31 9.1Politiskt ansvar för minskade löneskillnader32 9.2En handlingsplan för jämställda löner32 9.4Rimliga arbetsvillkor i kvinnodominerade branscher32 9.8Gör våld i nära relationer till ett folkhälsomål33 9.9Nationell finansiering för nationella boenden34 11.1Rusta upp miljonprogramsområdena och skapa nya jobb36 11.2Bra skolor oavsett bostadsområde36 11.4Fond för lokala initiativ37 12Barn och unga i social och ekonomisk utsatthet38 12.1Insatser för att minska den ekonomiska utsattheten38 13Välfärd med god kvalitet39 13.3Ökad bemanning i äldreomsorgen40 13.4Arbetsmiljö och arbetstid inom vård och omsorg40 13.5Bättre upphandling och uppföljning41 14Politik för fler bostäder42 14.1Fler bostäder för unga och studenter42 15.1Skydda resterna av skog med höga naturvärden43 15.4Framtiden för svenskt jordbruk är ekologisk44 16Grön politik för global utveckling45 16.1Nystart i politiken för global utveckling45 16.2Medel till FN:s gröna fond och fattigdomsbekämpning46 17.1Förebygg brotten och förhindra ungas väg in i kriminalitet46 17.3Utbildning av poliser och åklagare47 18Ny riktning i försvarspolitiken48 18.2Felprioriteringar i försvarets budget49 19.1Avtrappat jobbskatteavdrag för höginkomsttagare nej till höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt49 19.2Sänkt skatt för ensamstående föräldrar50 19.3Sänkt skatt för pensionärer50 19.4Nej till sänkt skatt för utlandsbosatta50 19.5Ineffektiv nedsättning av arbetsgivaravgiften för unga slopas50 19.6Sänkta arbetsgivaravgifter för småföretag skapar nya jobb51 19.8Höjd vattenkrafts- och kärnkraftsskatt52 19.10Koldioxidskatt på torv införs52 19.12Skatt på fluorerade växthusgaser införs53 19.13Höjd skatt på bekämpningsmedel53 19.20Slopad fordonsskattebefrielse för miljöbilar54 19.21Reformerad förmånsbeskattning för bilar55 19.22Prisgolv på utsläppsrätt i handlande sektorn55 19.24Utvidgat och energismart ROT-avdrag55 19.25Sänkt skatt på studentkorridorer55 19.26Nej till avdragsrätt för gåvor till ideell hjälpverksamhet56 19.27Ytterligare steg i halverad moms för tjänstesektorn56 19.30Slopat undantag bekämpningsmedelsskatt för kreosot56 19.31Effekter av skatteförändringar på det finansiella sparandet57 21Effekter för individer/fördelningseffekter59 25Utgifter fördelade på utgiftsområde65 beslutar om nya riktlinjer för den ekonomiska politiken i enlighet med vad som anförs i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till 1 137 miljarder , 1 162 miljarder , och att utgiftstaket fastställs till . godkänner beräkningen av budgetens inkomster i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighet med vad som anförs i motionen. godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden , 2016 och 2017 i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om övergången till en ekonomi som tar hänsyn till naturresurser, klimat och miljö. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sänkta arbetsgivaravgifter för småföretagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om slopat sjuklöneansvar för företag med upp till 10 anställda och schablonmässig ersättning för företag med 11–49 anställda. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om minskat regelkrångel genom att ett mål sätts upp för hur lång handläggningstiden får vara inom kommuner och länsstyrelser. begär att regeringen återkommer med ett nytt förslag till 3:12-regler i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ungt företagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram en flexjobbsmodell. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av ett klimatpolitiskt ramverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för förnybar energi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade satsningar på förnybar energi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om karriärmöjligheter för lärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler utbildningsplatser på högskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stärkta insatser för nyanlända. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en handlingsplan för jämställda löner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av arbetslivstrygghet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad trygghet för företagare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rusta upp miljonprogramsområdena. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av sociala investeringsfonder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om familjecentraler. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell handlingsplan mot ekonomisk utsatthet bland barn och unga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omvandla den s.k. kömiljarden till en hälsomiljard. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för att säkra kvaliteten i äldreomsorgen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetstidsförkortning med bibehållen lön för personal i äldreomsorgen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ersättning för de transsexuella som genomgått sterilisering mot sin vilja vid könsbyte. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra kulturen mer tillgänglig för alla. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler hyresbostäder till unga och studenter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en giftfri vardag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om landsbygdsprogrammet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning i syfte att se över en avsevärd höjning av mineralavgiften, hur skattebasen kan breddas och nya ekonomiska styrmedel i mineralpolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om finansiering av klimatinsatser i syd utöver biståndet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att minska samhällets sårbarhet för klimatförändringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett nationellt resurscentrum för normkritisk pedagogik och metoder för att motverka extremintolerans. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förstärkt stöd till kvinnojourer. Konjunkturläget i är fortfarande svagt även om botten i lågkonjunkturen tycks passerad. Arbetslösheten är kvar på historiskt höga nivåer och resursutnyttjandet i svensk ekonomi är lågt. I omvärlden tycks en ljusning i konjunkturen vara på väg. Den kommer att hjälpa även den svenska ekonomiska utvecklingen. Stora utmaningar står dock framför oss. menar att de viktigaste insatserna framöver är följande: Skapa ny dynamik i näringslivet och förutsättningar för fler jobb i växande företag. På allvar påbörja omställningen mot ett hållbart samhälle och möta klimatförändringarna. Investera i skolan och skapa möjligheter för alla elever att växa och utvecklas. Rusta upp miljonprogrammen och skapa nya möjligheter för de människor som bor där. Den politiska utmaningen på kort sikt är att bedriva en ekonomisk politik som understödjer de ljusningar som finns i konjunkturen som den långsiktiga ekonomiska utvecklingen säkras. menar att en offensiv politik med investeringar i skola, klimat och upprustning och energieffektivisering av bostäder möter dessa krav. Investeringar skapar direkt nya jobb som det skapar bättre långsiktiga ekonomiska förutsättningar för . Vår bedömning är att den politik som vi presenterar i denna budgetmotion på kort sikt skapar förutsättningar för cirka 30 000 nya jobb som det skapas möjligheter för 50 000 unga att ta sig in på arbetsmarknaden. Regeringens inriktning att fortsätta sänka inkomstskatterna hotar de offentliga finanserna och löser inte våra viktigaste samhällsproblem. Investeringar i klimat och välfärd är effektivare för att skapa jobb och stimulera ekonomin än regeringens inriktning att fortsätta sänka inkomstskatterna. 4.2Svag konjunktur i , men återhämtning i sikte Den skakiga ekonomiska utvecklingen som dominerat vår omvärld allt sedan finanskrisen har stabiliserats något. Även om många länder i fortfarande befinner sig i full ekonomisk kris har som helhet kommit ur recessionen. Stora skillnader finns dock kvar mellan länderna i . De länder som har drabbats värst av skuldkrisen har fortsatt stora behov av att minska sina kostnader och därmed öka sina möjligheter att exportera medan överskottsländerna behöver öka importen. De besparingar som genomförts för att minska statsskulderna i krisländerna har drabbat dessa länder hårt med ökad fattigdom och utslagning av människor som följd. Euron är en förklaring till att anpassningen är så svår. Den gör att skillnader i kostnader mellan länder inte kan balanseras genom valutakursförändringar utan måste utjämnas genom sänkta löner. Konsolideringen av de hårdast drabbade ländernas statsbudgetar har minskat den totala efterfrågan och gjort att lågkonjunkturen dragits ut. Även om läget tycks ha stabiliserats återstår betydande risk för att nya kriser i euroområdet ska blossa upp. Även i har den kortsiktiga ekonomiska utvecklingen förbättrats. Bostadspriserna stiger och arbetslösheten sjunker. Sysselsättningen ligger dock fortfarande på låga nivåer. I pågår en omställning av ekonomin bort från kraftigt exportberoende mot större inhemsk privat konsumtion. är starkt beroende av omvärlden för vår ekonomiska utveckling. Att det i omvärlden nu syns ljusningar och att den ekonomiska utvecklingen i förhoppningsvis håller på att stabiliseras kommer troligen att påverka positivt . 4.3Regeringens politik är anpassad till mandatperioderna Alliansregeringens ekonomiska bedömningar och prognoser har blivit allt mer godtyckliga ju längre regeringen suttit vid makten. När konjunkturen vek kraftigt hösten och en expansiv finanspolitik hade kunnat försvaras så sparade regeringen.1 När de flesta prognosmakare såg en svag ekonomisk utveckling framför sig prognostiserade finansminister (M) kraftig tillväxt och dramatiskt fallande arbetslöshet och motiverade ofinansierade skattesänkningar med den framtida starka tillväxten2. I årets budgetproposition är tillväxtprognosen nedskruvad liksom även prognoserna för arbetslösheten. Regeringen bedömer i budgetpropositionen att BNP ökar och 2015 och att arbetslösheten ligger kvar på för att därefter falla ned mot 2017. I jämförelse med är regeringens långsiktiga bedömning betydligt mer positiv. I jämförelse med fjolårets budgetproposition är det en dramatisk förändring av framför allt arbetslöshetsprognosen. prognostiserade regeringen en arbetslöshet på . Vi välkomnar naturligtvis att regeringen anpassat sina tillväxtprognoser till mer rimliga nivåer. Däremot är vi fortsatt bekymrade över den övertro på arbetsmarknadens utveckling som regeringen ger uttryck för. Här menar vi att mer behöver göras för att matcha de arbetslösa till de jobb som finns. Lösningen består inte i att fortsätta tvinga arbetslösa att söka ännu fler jobb som de inte är kvalificerade för utan att ge de arbetslösa som står långt ifrån arbetsmarknaden verktyg och kompetens så att de kan ta de nya jobben när dessa kommer. 4.4Utmaningar för de offentliga finanserna offentliga finanser är starka. Inte minst ur ett europeiskt perspektiv har en låg offentlig skuldsättning och ett relativt lågt löpande underskott. Trots detta står finanspolitiken inför utmaningar och viktiga avväganden. Regeringens fortsatta prioriteringar av skattesänkningar blir allt mer problematisk då de långsiktigt urholkar möjligheterna att finansiera välfärden. En stabil ekonomisk utveckling förutsätter ordning och reda i statens finanser och en budget som långsiktigt är i balans. Såväl tidigare socialdemokratiska regeringar som den nuvarande borgerliga regeringen har följt det finanspolitiska ramverket, vilket också gör i våra budgetförslag. finanspolitiska ramverk, utgiftstaket och de budgetpolitiska målen inklusive överskottsmålet har tjänat väl och utgör en grundbult i offentliga finanser. Vikten av att inte leva över sina tillgångar har blivit extra tydlig i samband med den allvarliga skuldkrisen. anser att det är viktigt att även fortsatt har ett finanspolitiskt ramverk och en bred samsyn kring budget- och finanspolitiken. I årets budgetproposition räknar regeringen med ett finansiellt sparande på –1,2014 och -0,2015. Regeringens bedömning är att den nuvarande finanspolitiken är i linje med överskottsmålet. Uthålligheten i de offentliga finanserna är emellertid ifrågasatta. och , de två expertmyndigheter som också följer upp och beräknar effekter av den ekonomiska politiken menar att överskottsmålet visserligen kan nås men inte utan betydande besparingar i välfärden. Enligt beräkningar nås inte överskottsmålet . Den automatiska åtstramning som sker genom att utgifterna normalt ökar långsammare än skatteintäkterna gör att överskottsmålet nås om inga ytterligare ofinansierade åtgärder vidtas . Detta innebär dock i praktiken ganska kraftiga besparingar inom välfärden och de sociala försäkringarna. På samma sätt bedömer att regeringens ekonomiska politik inte är i linje med överskottsmålet givet att nuvarande nivå på välfärden ska behållas. Även med ett nedjusterat överskottsmål behöver finanspolitiken stramas åt . 4.5Investeringar istället för skattesänkningar Det finns mycket få oberoende ekonomer som rekommenderar att inkomstskatterna sänks ytterligare. Sänkta inkomstskatter i form av ytterligare steg i jobbskatteavdraget försvagar de offentliga finanserna permanent. I ett läge där vi har ett negativt sparande, det vill säga underskott i de offentliga finanserna, är det därför direkt olämpligt med fortsatta skattesänkningar. En bättre ekonomisk politik är en politik som skapar jobb på kort sikt, långsiktigt stärker ekonomi och inte ytterligare urholkar statens finanser. föreslår istället för ytterligare skattesänkningar därför bland annat: Investeringar i infrastruktur med 2014 och netto över mandatperioden. Satsningar på skola och utbildning med 2014. Investeringar i klimatåtgärder, energieffektivisering, miljö och bostäder med 2014. Investeringar i hälsa och välfärd med netto . 4.6Välfärd är mer än BNP anser att den ekonomiska politiken ska vägledas av en bred syn på samhällsutvecklingen. För oss är det tydligt att det inte räcker att bara studera hur mycket varor och tjänster ett land producerar utan att även inkludera andra variabler i analysen så som människors hälsa, hur det står till med klimatet och miljön. har tagit fram ett första förslag till nationella indikatorer för välfärd i , se nedan. I vårt förslag låter vi BNP ingå som en av sexton indikatorer på välfärd. BNP-utveckling ställs bredvid andra mått som till exempel ökat välbefinnande, klimatutsläpp, arbetslöshet och social tillit. Dessa indikatorer är också ett sätt att följa upp och synliggöra effekten av folkhälsopolitiken. Tanken är att indikatorerna ska ge vägledning i det politiska arbetet och vi föreslår också att indikatorer av detta slag införs i den årliga budgetpropositionen och följs upp . I tabellen nedan redovisas indikatorerna och deras utveckling. I denna budgetmotion är våra politiska förslag särskilt inriktade på att vända den negativa utvecklingen när det gäller ungdomars gymnasiekompetens, löneskillnaderna mellan män och kvinnor, arbetslösheten, inkomstfördelningen i samhället samt miljö- och klimatpåverkan. Cirka ¾ av befolkningen uppger att de har en hög livstillfredsställelse. Trenden svagt uppåtgående. Barns och ungdomars psykiska hälsa Underlag från bl.a. och visar att ungas situation (15–) försämrats . Social sammanhållning och delaktighet a. Mellanmänsklig tillit Den mellanmänskliga tilliten är stabil , har stor tillit, men hos personer födda och senare sjunker tilliten jämfört med tidigare generationer. av befolkningen har ett lågt socialt deltagande. Andelen är relativt oförändrad . av 20-åringarna hade slutbetyg från gymnasieskolan . Nivån har varit stabil , men är lägre än . Löneskillnader mellan kvinnor och män Kvinnors lön var 86,av männens . Trenden är svagt minskande skillnader. Andelen arbetslösa var . Den långsiktiga trenden är på en fortsatt hög nivå. BNP är ca per capita och år. Trenden är långsiktigt stigande. Inkomstspridningen har stigit från 0,22 till 0,30 . Andelen med låg ekonomisk standard har ökat från . Hushållens skuldsättning är av den disponibla årsinkomsten. Hushållens skuldsättning har ökat kraftigt men planat ut . Utsläpp av växthusgaser i Minskat med ett trendbrott 2010. minskar utsläppen igen men i en alldeles för långsam takt för att ska kunna nå en hållbar nivå till 2050. Utsläpp av växthusgaser orsakade av svensk konsumtion av utsläppen från svensk konsumtion sker utomlands. Utsläppen från svensk konsumtion har ökat . Tillförsel av kväve till hav Hög och oförändrad trots åtgärder. En mycket stor andel () av de inventerade arterna befinner sig på rödlistan. Ökat men från låga nivåer. Hälso- och miljöfarliga kemikalier i samhället Användningen av hälso- och miljöfarliga kemikalier Kvantiteten miljöfarliga produkter i har ökat . Beror inte bara på ökad användning utan även på ny kunskap och klassning. 5Tid för en ny arbetslinje När regeringen tillträdde låg arbetslösheten på . ökar också långtidsarbetslösheten. När regeringen tillträdde var 85 000 långtidsarbetslösa och den siffran har stigit till 126 000 personer. Det motsvarar en ökning med . Ungdomsarbetslösheten är ett av regeringens största misslyckanden och har blivit ett allvarligt samhällsproblem. låg ungdomsarbetslösheten på , vilket är betydligt högre än i både våra grannländer och andra jämförbara länder i . Antalet personer som varken arbetar eller studerar uppgår till cirka 190 000 stycken i åldern 16–24 år.3 Antalet långtidsarbetslösa unga har stigit från 13 000 personer 2007 till 22 000 personer 2012.4 Alliansregeringens arbetslinje har handlat om att arbetslösheten gjorts till ett privat problem som ska lösas genom åtgärder mot individen. När de sagt att det ska löna sig att arbeta, så har de egentligen menat att det ska vara dyrt att vara sjuk eller arbetslös. ser istället arbetslösheten som ett samhällsproblem att ta itu med gemensamt. Vi vill ha en ny arbetslinje. En ny arbetslinje måste bygga på en politik för att det växer fram nya jobb. Vår arbetslinje bygger på en politik som bidrar till nya jobb och en arbetsmarknad där fler inkluderas, men färre slits ut. 5.1Vår arbetslinje ger 30 000 nya jobb En modernisering av ekonomin leder till många nya jobb. Genom framtidsinvesteringar i småföretagen, äldrevården, skolan, utbyggda järnvägssystem, förnybar energi och energieffektivisering av våra bostäder skapas nya jobb. Med säkrare energitillförsel, nya bostäder, lägre energianvändning och effektivare kommunikationer stärks dessutom svensk konkurrenskraft på lång sikt. politik ger tydliga sysselsättningseffekter om upp till 30 000 fler nya jobb än med regeringens prioriteringar. Tabell 1 Ökad sysselsättning av gröna investeringar Jobbeffekten av vissa större reformer (brutto) Hållbara transporter (inkl. t.ex. kollektivtrafik) Övrig offentlig konsumtion och investeringar 5.2Förslag för en företagsvänligare politik Nyckeln till nya jobb finns hos småföretagare. har fyra av fem nya jobb skapats i företag med färre än 50 anställda.5 småföretagare förtjänar en politik som gynnar entreprenörskap och innovation – en politik som underlättar för nya företag att starta upp, utvecklas och anställa fler. småföretagare pekar ut den höga nivån på arbetsgivaravgiften och det betungande sjuklöneansvaret som de två största hindren för att de ska kunna växa och skapa nya jobb.6 vill därför reducera arbetsgivaravgiften för alla företag och särskilt för småföretagen. Vi föreslår att avgiften sänks på en lönesumma på . Förslaget ger en skattelättnad på upp till , vilket är betydelsefullt för ett litet företag. Egenföretagare får motsvarande sänkning av egenavgiften. Vi tar även nya steg när det gäller att slopa sjuklöneansvaret. Vi har tidigare föreslagit att sjuklöneansvaret ska slopas helt, dvs.