ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102K228 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheten till starkare kommuner som kan ge sina medborgare bättre service. Vi står inför stora utmaningar med en mindre andel arbetsföra som ska försörja en större andel äldre. Detta kommer att medföra påfrestningar för kommuners service och verksamheter gentemot sina medborgare. Det gäller skolan, äldreomsorgen och all annan service och omsorg en kommun lagligen skall ha. hör man i stort sett en berättelse eller redogörelse från kommuner som inte klarat sina uppgifter på grund av otillräcklig kompetens, bristande resurser eller politisk oförmåga av olika anledningar. genomfördes en större sammanslagning av ett stort antal kommuner i . Nästa reform kom då kommunerna fick sitt nuvarande utseende i stort sett. Men kommunernas uppgifterna har förändrats markant . Behovet av att sätta upp kommunalförbund ökar liksom behovet av att samarbeta över kommungränserna när man ska få ihop helheten. Det kan gälla gymnasieskolor, räddningsorganisationer eller fysiska planorganisationer. I många fall har kommuninvånarna inte någon större erinran om var kommunledningskontoret ligger eller var den politiska ledningen finns. Det som är viktigt är att den kommunala servicen fungerar. Vi måste ha ekonomiskt bärkraftiga kommuner som har en stabil bas att stå på. Det är förödande för ett samhälle när en kommun misslyckas med detta och är tvungen att ta till stora avgifts- eller skattehöjningar för att bromsa en negativ utveckling. I genomfördes en kommunreform , där ett av de viktiga benen är att en kommun skall ha minst 30 000 innevånare för att klara sig någorlunda självständigt. Vi vill alla att kommunerna skall klara sina åtaganden . När många människor går i pension och blir äldre pressas kommunerna genom att många kompetenta medarbetare går i pension som behovet av mer omsorg ökar. En sammanslagning av kommuner är en omfattande process som kräver genomgripande utredningar och förhandlingar. Dagens kommuner har väldigt olika ekonomiska förutsättningar, vilket är en utmaning i sig. Dessutom så är namnfrågan i en ny kommun inte en oväsentlig fråga, för att behålla identiteten i ett geografiskt område. Men om vi ska ha skola, omsorg och service bör frågan om en kommunreform tas upp . Regeringen bör därför överväga möjligheten till en utredning av en ny kommunreform i .
mot · H102K229 · 2013-09-27 00:00:00 — Höjd företagskompetens och minskat antal myndigheter i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheter till mer företagandevänliga myndigheter. Det är av största vikt att fler företag startar och att existerande företag tillåts att växa i . Alliansregeringen har infört en mängd åtgärder riktade direkt till företagen men de olika myndigheter som företagen har kontakt med i olika ärenden måste också börja arbeta effektivt, fokusera på att minska byråkratin och tillgodose människors och företags behov. Innan alliansen tog över 2006 skapades nya myndigheter utan tydliga uppgifter och mål som om det vore arbetsmarknadsåtgärder. har antalet myndigheter i minskat, vilket är positivt, men det finns fortfarande mer att göra. Antalet anställda har nämligen inte förändrats nämnvärt och kostnaderna för de över 200 myndigheter som finns i landet är troligen ganska snarlika jämfört med . Myndigheternas arbete bör därför fortsatt inriktas på effektivisering och mindre byråkrati så att dessa skattepengar istället kan satsas på skola, vård och omsorg. Det kan inte vara meningen att myndigheter ska finnas till för deras egen existens utan för att ge bästa service åt människor och företag. Myndigheterna bör inte ha som mål att deras verksamhet ska växa, snarare tvärtom. Ju färre blanketter och ju mindre administration och avgifter för både företag och människor, desto bättre. Möjligheten att minska antalet myndigheter och att effektiviseringsåtgärder införs inom desamma bör därför ses över. En stor del av företagens administration består av diverse kontakter med myndigheter, detta bör därför ske på ett så enkelt och smidigt sätt som möjligt. Dessvärre händer det att myndigheter, trots goda intentioner att följa lagar och regler, komplicerar företagens utveckling genom långa handläggningstider, bristande information eller helt enkelt en begränsad förståelse för en företagares vardag. På landsbygden är många företagare multiföretagare, dvs de sysslar med olika sidoverksamheter och kan ha kontakt med tjugotalet myndigheter i sitt arbete. När företagsvillkoren förändras måste också myndigheternas arbete hänga med i utvecklingen. Av dem som arbetar på myndigheter med olika ärenden är det alltför få som känner till hur det är att vara företagare. Även här finns alltså potential att förbättra – vilket samhället skulle tjäna på. När kunskapen kring ärenden det ska beslutas om ökar så effektiviseras handläggningen. Detta som företagen får bättre feedback och då ges bättre möjligheter att växa. Ökad företagskompetens inom handläggning av ärenden bör därför uppmuntras inom svenska myndigheter.
mot · H102K230 · 2013-09-19 00:00:00 — En modern, demokratisk successionsordning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en modern, demokratisk successionsordning. Successionsordningen är äldsta nu gällande grundlag. Monarkin är en av de äldsta formerna av statsstyre. Undan för undan har många av monarkierna upphört att existera och det är att även tar steget och lämnar detta förlegade styrelseskick. Ett modernt samhälle kan inte vidmakthålla en odemokratisk struktur för reglering av statschef. Inte nog med att successionsordningen låter tronföljden gå i arv, den reglerar även vilken religion en medlem av kungahuset ska ha. Detta är förlegat och det är att inför en modern, demokratisk successionsordning.
mot · H102K231 · 2013-09-19 00:00:00 — Registrering av kandidater vid allmänna val tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om registrering av kandidater vid allmänna val. Det förekommer vid alla val att väljare på valsedeln skriver namn på kandidater som inte kandiderar till politiska uppdrag. Det kan handla om verkliga personer, som artister eller andra idoler, men också om seriefigurer och liknande. När några enstaka namn förekommer på sådana här listor saknar de betydelse. Men framför allt i de två senaste valen har det framkommit att folk har röstat på blanka partivalssedlar eller skrivit dit namn på olika personer. Det har inneburit att partier har fått mandat i fullmäktige utan att ha några kandidater och att det finns obesatta platser i fullmäktige. Det har också inneburit att personer har blivit invalda i församlingar utan att ha blivit tillfrågade och utan att vilja delta i fullmäktigearbetet. har de inte ens sympatiserat med partiet, på vars mandat man har blivit invald. Detta är naturligtvis helt fel ur demokratisk synpunkt. Tomma stolar har också i vissa fall lett till oklara politiska majoriteter, vilket försvårar arbetet i fullmäktige. För att förhindra sådana situationer är det angeläget att ändra vallagen så att alla politiska partier ska ha registrerade kandidater vid alla allmänna val för att kunna delta i valet.
mot · H102K232 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att allmänna val bör föregå bildandet av eventuella regionkommuner och storlandsting. lämnade sin slutrapport och regeringen fortsatt utredningen om förutsättningar och villkor för en hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft har kommun- och landstingspolitiker i hela landet ägnat tid åt att diskutera vilka landsting som ska gå ihop och hur gränser ska dras. Diskussionen har ofta saknat folklig förankring – i meningen att den diskuteras av människor utanför kommunernas och landstingens sammanträdesrum. Innan man genomför en omfattande omorganisering, som en regionbildning ändå är, bör människor få möjlighet att väga för- och nackdelar mot varandra i samband med en ordinarie valrörelse eftersom förändringen handlar om mer än att dra streck på kartan. Det handlar även om hur demokratin ska fungera med längre avstånd, fler personer och olika traditioner. Då hinner väljarna dessutom ställa krav på att man först diskuterar målen och vad en ny samhällsorganisation ska åstadkomma innan organisationen papper. är till för medborgarna inte tvärtom.
mot · H102K233 · 2013-09-30 00:00:00 — Ändring av namnupprop vid öppnande tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa närvarokontrollen vid öppnande. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om ändring av metod för närvarokontroll av valda ledamöter vid det årliga uppropet inför öppnandet av ett nytt riksdagsår. Nuvarande form för närvarokontroll känns gammalmodig, tidsödande och sårbar. Tiden för onödiga ceremonier borde därför vara över. Ledamöterna samlas i kammaren för att debattera och ta beslut. Jag har svårt att se betydelsen av namnuppropet och den form av närvarokontroll som det i praktiken utgör när ledamöterna samlas på ett riksdagsår. Det uppstår ingen demokratisk förlust för medborgarna om några ledamöter uteblir från den ceremonin. Varför då uppta ledamöternas tid med sådant? Det naturliga vore självklart att stryka den tämligen meningslösa rutinen, vilket jag därför föreslår att gör. Förmodligen är dock kammarens ledamöter inte mogna att ta ett så drastiskt beslut som att helt stryka det så kallade uppropet varför jag, om ett avskaffande inte finner kammarens gillande, som ett alternativ föreslår en förändring av rutinerna. Om ledamöterna finner det meningsfullt med en närvarokontroll inför öppnande så har vi teknik som skulle göra den både enklare, snabbare och säkrare. Genom att använda våra , läsarna vid våra platser i kammaren och knapparna i bänkarna så skulle förfarandet kunna få denna utformning. Ledamöterna sätter sig på sina platser och stoppar in sina kort. Datasystemet känner då av om något kort saknas och meddelar talmannen; för detta krävs eventuellt en uppgradering av mjukvaran. När rätt antal kort är i systemet (några är ju frånvarande) så frågar talmannen om alla är närvarande och ledamöterna svarar genom att trycka på Ja-knappen. Tillvägagångssättet lämnar utrymme för skämtaren som trycker nej eller avstår för att förvirra alternativt stoppar i kortet men inte trycker alls. Den röra som kan uppstå går att reda ut på betydligt än den långa uppläsning av namn valkretsvis så som sker . Resultatet blir även tydligt i förhållande till de knappt hörbara ropen från ledamöterna. Mitt förslag garderar även inför den dag en stum person väljs in. Huruvida ledamoten måste sitta på sin egen plats eller inte vid en sådan kontroll kan ifrågasättas. Vilka problem som eventuellt kan uppstå eller kräva utveckling av den programvara som sköter systemet om ledamöter byter plats med varandra kan jag inte överblicka men bedömer att det är små problem. Mot bakgrund av ovanstående beskrivning föreslår jag att beslutar sig för att i första hand stryka närvarokontrollen eller uppropet vid öppnande. I andra hand om detta förslag faller föreslår jag att formerna för uppropet moderniseras enligt det framförda förslaget.
mot · H102K234 · 2013-09-30 00:00:00 — Utjämningsmandat också i primärkommunala val tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa utjämningsmandat också i primärkommunala val. I samband med det allmänna valet uppmärksammades svagheter i det svenska valsystemet. Ett problem som uppmärksammades var att antalet utjämningsmandat i riksdagsvalet inte räckte till eftersom systemet inte var dimensionerat för åtta partier. Ett annat problem var att de primärkommunala valkretsarna i flera fall leder till oproportionell fördelning av mandaten i kommunfullmäktige. Det är vallagen som anger att större kommuner skall delas in i två eller flera valkretsar. Mandaten fördelas sedan proportionellt inom dessa valkretsar men inte i kommunen som helhet eftersom det, till skillnad från riksdags- och landstingsvalen, inte finns några utjämningsmandat i det primärkommunala valet. Effekten av detta innebar i valet att de 18 705 röster fick i stads kommunval resulterade i ett enda mandat i kommunfullmäktige, vilket kan jämföras med som, i samma kommunval, fick 4 652 röster per erhållet mandat i kommunfullmäktige. Exemplet visar på orimligheten i att det, till skillnad från landstingsvalet, saknas utjämningsmandat i kommunalvalet. Självfallet går det aldrig, med det låga antal ledamöter det ofta handlar om i kommunfullmäktigeförsamlingar, att nå fullständig proportionalitet. Men de värsta felaktigheterna skulle gå att rätta till genom att låta exempelvis av mandaten i en kommun vara utjämningsmandat. Regeringen bör se över möjligheten att införa ett valsystem med utjämningsmandat även på primärkommunal nivå, så att väljarnas vilja på ett bättre sätt avspeglas även i kommunalvalen.
mot · H102K235 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regeringens långa handläggningstider för överklaganden. Denna motion vill fästa uppmärksamheten på en problematik som är generell och som enligt uppgift drabbat flera kommuner och regioner. Följande exempel kan illustrera problematiken när ett beslut överklagas. beslöt regeringen om tillåtlighet för utbyggnad av motorväg i ny sträckning mellan Dållebo och . Den arbetsplan som därefter togs fram överklagades och hamnade hos där ingen egentlig handläggning skedde . Självklart måste sådana överklaganden handläggas med stor omsorg och kvalité vilket självfallet måste få ta tid. Det är dock viktigt att handläggningen inte onödigtvis drar ut eftersom de negativa konsekvenserna kan bli stora. Konsekvenserna kan bland annat bli: att med stigande byggpriser blir utbyggnaden dyrare för skattebetalarna ju längre den dröjer. att onödiga olyckor sker i väntan på en ny och säkrare väg. Mot den bakgrunden bör regeringen prioritera att överklaganden av detta slag ska handläggas skyndsamt utan egentliga liggtider.
mot · H102K237 · 2013-09-22 00:00:00 — Mer "best practice" i offentlig sektor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge Statskontoret i uppdrag att utveckla nationella jämförelser i syfte att utveckla och förbättra resultaten i offentlig sektor. har bland starkaste offentliga finanser, och i många internationella jämförelser framstår den svenska offentliga sektorn i god dager med hög kvalitet. Med omkring 1 000 miljarder i konsumtions- och investeringsutgifter och nära en tredjedel av landets sysselsatta utgör sektorn en väsentlig och viktig del av den svenska ekonomin. Just storleken på den offentliga sektorn i gör det ännu viktigare att den fungerar på ett effektivt sätt och bidrar till produktivitetstillväxt. rymmer den offentliga sektorn många olika verksamheter med olika resultat och där delar av sektorerna har stora möjligheter till produktivitetsförbättringar vad gäller både kvalitet och kostnadseffektivitet. Det är viktigt med höga ambitioner för den offentliga verksamheten. Viktiga komponenter i det arbetet är mer ambitiösa målsättningar och högre transparens kring resultaten. Med ökad tydlighet kring verksamhetens resultat, kvalitet och produktivitet kan förbättringstrycket öka väsentligt. Även om vissa kvalitetsjämförelser utförs så är transparensen delvis bristande kring hur effektivt olika kommuner, landsting och myndigheter utför sina olika uppdrag. Med flera och skärpta öppna jämförelser som beskriver utvecklingen vad gäller produktivitet och kvalitet hos enskilda myndigheter, kommuner och landsting läggs en grund för fortsatta framsteg i offentlig sektor. I det arbetet ska staten ta ett större ansvar för att öppna jämförelser genomförs. Offentliga publiceringar av högkvalitativa och överskådliga undersökningar gör det lättare att se och jämföra den offentliga sektorns produktivitet och resultat. Årliga eller återkommande nationella jämförelser ger mer av best practice i offentlig sektor. Med det stärks möjligheter att både öka kvalitet och produktivitet i delar av verksamheterna. För att säkra trovärdighet i genomförandet av fler och skärpta öppna jämförelser av offentligt driven verksamhet bör Statskontoret ges i uppdrag att följa riksdagsbeslut om anslag och målsättningar ut också i den kommunala verksamheten. Med detta blir kommuner och landsting uppgiftsskyldiga till Statskontoret som får uppgiften att ta fram nationella jämförelser i syfte att utveckla verksamheten och förbättra resultaten i alla delar av den offentliga sektorn.
mot · H102K239 · 2013-09-27 00:00:00 — En oberoende kommunrevision och ökat ansvar för kommunala tjänstemän tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av kommunallagen med syfte att öka rättssäkerheten inom den kommunala förvaltningen. Fördelningen av makt och ansvar inom statlig verksamhet mellan riksdag, regering och statliga myndigheter och bolag har genomgått en lång rad av nödvändiga reformer över åren, även . Så till exempel tillskapades en grundlagsskyddad oberoende riksrevision . Sammantaget har denna successiva reformation av statsförvaltningen lett fram till att vi i grundlag fäst att regeringen styr riket, är ansvarig inför som i sin tur ansvarar för att granska regeringen och dess förvaltning samt att förvaltning och myndigheter har viss självständighet med därtill hörande ansvar och att statstjänstemännens rättsställning och egna ansvar är reglerat i lag. Annorlunda är det med kommunerna. Deras verksamhet regleras huvudsakligen i kommunallagen som fortfarande bär på icke-reformerade sakförhållanden när det gäller tydligt lagreglerad ansvarsfördelning mellan politiker och tjänstemän, och avsaknaden av en lagfäst oberoende revision. Det skiljer sig alltså tydligt mellan den statliga och den kommunala sektorn när det gäller att uppdatera lagar som reglerar makt och ansvarsfördelning till fördel för en betydligt bättre rättssäkerhet på detta område inom den statliga förvaltningen jämfört med den kommunala. Detta är förvånande, bland annat mot bakgrund av att den kommunala verksamheten innefattar ansvar för över en miljon anställda och har ett ägande och drift av nästan 40 gånger så många bolag som staten. Därtill betalar en majoritet av svenska folket enbart skatt till kommunerna, som i sin tur omsätter mångmiljardbelopp utan att ens en lagfäst helt oberoende revision existerar. Till skillnad från statens tjänstemäns lagreglerade rättsliga situation så lyser denna fortfarande med sin frånvaro för kommunala tjänstemän som i många fall har betydande praktiskt ansvar som berör enskilda och olika viktiga förtroenden att förvalta, men för vilka det formella ansvarsutkrävandet fortfarande åvilar de kommunala politikerna och som kan utkrävas av folket i allmänna val . Vid sidan av de uppenbara demokratiska riskerna med en icke-reformerad kommunallag i väsentliga stycken, blir skandaler i den kommunala sektorn som antyder inblandning av exempelvis släkt-, vänskaps- eller annan intressekorruption särskilt beklämmande när den lagliga reglering är otidsenlig och otydlig. Den tidigare chefen för , , har i en serie artiklar sökt fäst vår uppmärksamhet på detta problem av rättsosäkerhet i den kommunala sektorn jämfört med den statliga under bland annat den talande titeln lekmanna välde (DN ). Mot bakgrund av ovanstående föreslår jag en översyn av kommunallagen med syfte att öka rättssäkerheten inom den kommunala förvaltningen, där bland annat möjligheterna att inrätta en oberoende kommunrevision och tydligare klargöra ansvarsfördelningen mellan kommunpolitiker och kommunala tjänstemän är viktiga komponenter att analysera. Jag vill att med bifall av denna motion ger regeringen detta tillkänna. Finn (M)
mot · H102K240 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en utvidgning av motionsinstrumentet i riksdag. Sedan den gällande riksdagsordningen trädde i kraft har många förutsättningar för riksdagsarbetet ändrats, inte minst genom medlemskap i unionen och den tekniska utvecklingen. På uppdrag av riksdagsstyrelsen har därför en genomgripande översyn av riksdagsordningen gjorts. Kommittén föreslår ett antal ändringar i sak som påverkar dagliga arbete (källa: hemsida). Utredningen presenterades , och här finns bland annat förslag på hur motionsinstrumentet bör vara utformat i riksdag. Kommitténs förslag innehåller många goda förslag för att effektivisera och modernisera riskdagens arbete. När det gäller möjligheten till att väcka motioner i så fyller denna demokratiska plattform för oss som ledamöter många viktiga funktioner. Det är inte blott att kunna komma med alternativa förslag till utskott i förhållande till de förslag som regeringen avlämnar i sina propositioner till . Det gäller i lika hög grad den enskilda riksdagsledamotens möjligheter till opinionsbildning inom eget arbete, en opinionsbildning som då kan vara en viktig signal även till regeringens arbete med att utforma förslag som sedan läggs tillbaka till i form av exempelvis nya propositioner som annars kanske inte kommit till stånd. Problemet med en begränsning till den så kallade allmänna motionstiden för detta är otillfredsställande av bland annat två huvudsakliga skäl: 1) dessa i början av blir oerhört arbetstyngda för alla som utnyttjar motionsinstrumentet, och detta tvingande fokus på motionerandet förskjuter möjligheten för annat viktigt politiskt arbete . 2) Med möjlighet att lämna in motioner under hela så kan oförutsägbara politiska frågor som uppstår i de fall så är lämpligt överföras till en motion av en enskild riksdagsledamot för att vederbörlig behandling i ett utskott av frågan då bättre kan garanteras. Dagens system med enbart en kort allmän motionstid under inledningen av riskerar dessutom att många av de motioner som trots allt väcks då och sedan måste utskottsbehandlas blir inaktuella över tiden eftersom den politiska utveckling ständigt fortskrider mot nya oanade situationer. En inaktuell motion som tvingas behandlas i utskottsarbetet är därför ett slöseri med viktig arbetstid för såväl motionär som utskott med den ordning på detta område som trots allt kommer att bestå om kommitténs förslag genomförs i nuvarande form. Jag föreslår därför en fortsatt översyn av riksdagsordningen med fokus på att utvidga möjligheterna för att enskilda riksdagsledamöter ska kunna lämna in motioner under hela , och att bifaller denna motion samt därmed ger riksdagsstyrelsen innehållet och motiven för förslaget i denna tillkänna. Finn (M)
mot · H102K241 · 2013-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna till att modernisera föråldrade lagtexter och anpassa dem till dagens språkbruk. För att underlätta och effektivisera det svenska rättsväsendet bör föråldrade lagtexter moderniseras och anpassas till dagens språkbruk. Genom dylik modernisering underlättas tolkningar av gamla lagar, texterna blir lättare att förstå och samhället blir mer rättssäkert genom att lagen tolkas på samma sätt. Med anledning av ovanstående bör regeringen överväga att se över möjligheterna till att anpassa gamla lagtexter till dagens språkbruk.
mot · H102K242 · 2013-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om partisymboler på valsedlar. Partiernas valsedlar i vallokaler är likartat utformade, vilket kan leda till svårigheter för flera grupper av väljare. Det kan vara svårt att välja rätt valsedel, om man till exempel har problem med synen eller lässvårigheter. Också för många invandrare är partiernas listor med namn svåra att förstå och dåliga språkkunskaper kan göra det besvärligt att kunna skilja olika partier åt. Detta kan leda till att man av misstag röstar på ett annat parti än vad man hade tänkt sig. För att undvika detta borde valsedlarna vara försedda med en partisymbol. Alla partier har ju en symbol som de använder i sin kommunikation och dessa är lätta att känna igen. Att förse valsedlar med partisymboler skulle underlätta röstande för alla.