mot · H102Fö214 · 2013-10-02 00:00:00 — 4Hemvärnet – de nationella skyddsstyrkorna3 6Möjliggör för civil tjänstgöring6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obundet organisationsstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Hemvärnets övningar och utbildningar i mycket högre grad än ska vara inriktade på civila hjälpinsatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag på hur Hemvärnet kan finansieras oberoende av den övriga Försvarsmakten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra åt Hemvärnet att upprätta en handlingsplan med delmål och mål för att av Hemvärnets personal ska bestå av kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge Hemvärnet i uppdrag att genomföra en kvalificerad genusutbildning vid samtliga utbildningar och med organisationens anställda. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör undersöka möjligheten att utvidga Svenska uppdrag. I finns ett tjugotal frivilliga försvarsorganisationer som bidrar till landets civila och militära försvar. De rekryterar och utbildar frivilliga personer för uppgifter inom försvaret och bidrar på ett mycket kostnadseffektivt sätt till att höja beredskap i såväl kris som krig inom en mängd olika områden. Organisationerna har stor betydelse för försvaret, försvarsviljan och totalförsvarets samhällsförankring. Genom avtal tillför organisationerna utbildad personal till Försvarsmakten och andra myndigheter och vidmakthåller och höjer kompetensen hos redan krigsplacerade. Vidare säkerställer de att särskild specialistkompetens tillvaratas och placerar även ett stort antal personer på specialistbefattningar inom försvaret. De frivilliga försvarsorganisationerna är självständiga föreningar och har tillkommit på medborgarnas egna initiativ. De är ideella och fristående i förhållande till varandra och i förhållande till Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). Totalt har organisationerna ca 580 000 medlemmar. anser att Hemvärnet och de frivilliga försvarsorganisationerna har en roll att spela som ett komplement till Försvarsmaktens arbete och en del av den folkliga förankringen av försvaret. Det kan handla om civil kris- och katastrofhantering, inte minst när det gäller miljö- och naturkatastrofer. vill även se självständiga ideella frivilligorganisationer som tillför samhället viktiga värden. Hemvärnet eller de frivilliga försvarsorganisationernas insatser kan dock inte ersätta behoven av en verklig värnplikt och en modern försvarsmakt. Vi anser att de organisationer som varaktigt och med kvalitet kan bidra till Försvarsmaktens verksamhet eller till samhällets krishanteringsförmåga också bör kunna få samhällsstöd för t.ex. demokratiarbete och organisationsutveckling. anser därför att det är av stor vikt att det finns ett grundorganisationsstöd till dessa organisationer. Utan detta blir det svårt att ha anställd personal som kan organisera de frivilliga resurserna. Den förändrade bidragsstruktur som regeringen genomfört skapar inte förutsättningar för organisationerna att åta sig uppdrag och utgöra en långsiktig resurs inom svensk krishantering. Det är av stor vikt för vår samlade krishanteringsförmåga att de organisationer som uppfyller regeringens fastställda krav på kvalitet, uthållighet och samverkansförmåga kan komma i fråga för ett obundet organisationsstöd som inte baseras på de uppdrag som organisationen åtagit sig att genomföra. Vad som ovan anförs om obundet organisationsstöd bör som sin mening ge regeringen till känna. 4Hemvärnet – de nationella skyddsstyrkorna Hemvärnet skapades genom ett riksdagsbeslut . pågick och behovet av att skydda hembygd och hemmavarande var påtagligt. Den nya typen av krigsförband skulle bestå av frivilliga yngre och äldre män som inte tjänstgjorde som värnpliktiga i beredskapsförbanden. Utredarna hade räknat med att ett färdigt hemvärn skulle omfatta ca 50 000 man men intresset var stort och hade 90 000 män anslutit sig. Under och efter expanderade Hemvärnet ytterligare och kan även kvinnor som genomgått militär grundutbildning antas som hemvärnssoldater. har antalet soldater i Hemvärnet minskat som en följd av olika försvarsbeslut och organisationsförändringar i Försvarsmakten. var det 70 000 personer och bara runt 40 000. omfattar hemvärnsförbanden ca 20 000 män och kvinnor. Hemvärnets grundläggande uppgifter är att bevaka, skydda och stödja det civila samhället. Det är en mycket stor och viktig del av Försvarsmakten. stod Hemvärnet för av hela den totala insatsorganisationen, och 1990 var det . Oavsett hur försvaret kommer att se ut så kommer det att vara beroende av understöd av Hemvärnet, något som även Natos utvärdering av det nya svenska försvaret konstaterade . För att motverka trenden med ett minskat antal hemvärnssoldater har organisationen på försök haft ett antal direktutbildningar, Grundläggande Soldatutbildning för frivilliga (GU-F), utan krav på militär grundutbildning. Dessa var mycket lyckade och fortsatte därför efter första försöket. utbildades drygt 400 personer på detta sätt. I stort sett samtliga personer valde efter direktutbildningen att tjänstgöra i Hemvärnet. De har bidragit till en jämnare könsfördelning och till att Hemvärnet kan bestå i alla delar av landet, även på platser där det inte finns traditionella regementen. En stor fördel med Hemvärnet är att de har egna resurser för ledning, samband, sjukvård och transporter. Hemvärnet har fortfarande stor folklig förankring och skapar därmed trygghet och tilltro till förmågan att skydda och hjälpa befolkningen vid såväl stora som små kriser och katastrofer. De utgör ett viktigt komplement till samhällets krisberedskap. Väpnad strid är förvisso ett grundfundament i Hemvärnet, men den civila krisberedskapens betydelse har ökat. Vid Försvarsmaktens insatser i samband med skogsbränder, översvämningar och dylikt är det exempelvis ofta hemvärnssoldater som gör jobbet. bidrog hemvärnssoldaterna med insatser vid bl.a. översvämningar, försvinnanden och olyckor. Det moderna Hemvärnet ska vara en nationell skyddsstyrka som möter de behov som finns inom flera samhällssektorer. Därför bör de övningar och utbildningar som Hemvärnet genomför i mycket högre grad än vara inriktade på civila hjälpinsatser. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. De nationella skyddsstyrkorna, dvs. Hemvärnet, stod 2012 för av försvarsbudgeten. Hemvärnet är kostnadseffektivt eftersom det bygger på en ideell och frivillig grund. Det tillvaratar även den ovärderliga kompetens som finns hos dem som genomgått värnpliktsutbildningen samt de som tjänstgjort inom Försvarsmakten. I allt större utsträckning har Försvarsmakten valt att spara in på Hemvärnets verksamhet när det kommer sparkrav från regeringen. Detta är en lätt men kortsiktig lösning för de ekonomiskt ansvariga. Hemvärnet blir genom detta förfarande ett dragspel eller en budgetregulator i Försvarsmaktens driftbudget. Detta ger hemvärnsorganisationen dåliga förutsättningar att planera och ansvara för sin verksamhet i landet. Att exempelvis ge Hemvärnet ett eget budgetanslag via statsbudgeten skulle ge organisationen möjlighet att bygga upp en stabil och långvarig verksamhet, oberoende av den övriga Försvarsmaktens ekonomiska prioriteringar. Det skulle också ge regeringen och större möjlighet att styra storleken och utvecklingen av de nationella skyddsstyrkorna . Regeringen bör därför återkomma till med ett förslag på hur Hemvärnet kan finansieras oberoende av den övriga Försvarsmakten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Eftersom Försvarsmakten är och alltid har varit mansdominerad är den manlige soldaten den norm som präglar hela verksamheten. Om fler kvinnor ska bli intresserade av att söka sig till Försvarsmakten och de nationella skyddsstyrkorna måste de veta att tjänstgöringen är anpassad även till deras behov och att de får möjlighet att genomföra sin utbildning på samma premisser som männen. För att kunna uppnå ett mer jämställt svenskt försvar krävs det bl.a. en ökad kvinnlig representation. Hemvärnet själv har ett uttalat mål om att det ska vara 50–50-representation inom organisationen. var av personalen i Hemvärnet kvinnor, vilket kan jämföras med övriga Försvarsmakten där kvinnorna, enligt budgetpropositionen , utgjorde av gruppen kontinuerligt tjänstgörande soldater. anser att ett rimligt mål är att av Hemvärnets personalstyrka ska bestå av kvinnor. Regeringen bör ge Hemvärnet i uppdrag att upprätta en handlingsplan med delmål och mål för att av Hemvärnets personal ska bestå av kvinnor. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. För att försvaret ska bli mer jämställt räcker det inte enbart med ökad kvinnlig representation, utan även utbildning är nödvändigt. anser att ett obligatoriskt genusperspektiv i utbildningssystemet på alla nivåer inom Försvarsmakten, Hemvärnet och frivilligorganisationerna är helt avgörande för att skapa en jämställd organisation och verksamhet. I denna utbildning bör det även ingå kunskaper om FN-resolutionerna och 1820 som berör sexuellt våld mot civila och våldtäkt som krigsbrott. Jämställdhetsarbetet inom Försvarsmakten är oerhört viktigt då myndigheten bedriver en omfattande utbildningsverksamhet, där attityder i frågor om hur människor ska förhålla sig till varandra både skapas och förmedlas. Av denna anledning bör regeringen ge Hemvärnet i uppdrag att genomföra kvalificerad genusutbildning vid samtliga utbildningar och med organisationens anställda. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Ända har verkat för kvinnors engagemang i försvars- och säkerhetsfrågor. Vid grundandet var det först som stöd till svenska Landstormen (nuvarande Hemvärnet) men under beredskapsåren växte organisationen och allt fler kvinnor engagerade sig för att få göra en insats. Flest lottor hade 1943 då 110 813 kvinnor var medlemmar. andra hälft stärktes och förändrades Svenska uppdrag. Kåren fortsatte att vara kvinnans möjlighet att ta en aktiv roll i försvaret av vårt land men allteftersom höjdes rösterna om kvinnliga officerare på lika villkor som män. Detta realiserades först . har världen förändrats och så även hotbilden mot . Vi talar i högre utsträckning om en allmän beredskap som ska fungera mot såväl naturkatastrofer som terroristhot. ger kvinnor en aktiv möjlighet att göra en insats för både och för krigsdrabbade människor världen över. Som största kvinnliga frivilliga försvarsorganisation är den kanske främsta rekryteringsbasen för kvinnor till frivilligengagemang inom försvaret. borde ges möjlighet att rekrytera fler kvinnor till utbildning och därmed öka rekryteringsunderlaget till frivilligengagemang. anser att det är viktigt att öka antalet kvinnor inom hela det svenska försvaret och vi tror att Svenska roll i detta kan bli ännu större än den är . Regeringen bör undersöka möjligheten att utvidga uppdrag till att omfatta mer än den personalförsörjning för avtalsbefattningar, främst i Hemvärnet, som man har . En utvidgning av uppdrag kan vara ett led i att rekrytera fler kvinnor till försvaret och i förlängningen också till utlandstjänstgöring. Vad som ovan anförts om att regeringen bör undersöka möjligheten att utvidga Svenska uppdrag bör som sin mening ge regeringen till känna. 6Möjliggör för civil tjänstgöring utbildas inga civilpliktiga med lång grundutbildning i . Den sista civilpliktsutbildningen genomfördes och anordnades då inom elberedskapen. genomfördes civilpliktiga utbildningar, bl.a. av banverksreparatörer, flygplatsbrandmän och räddningspersonal. Regeringen har gjort bedömningen att utbildningen av civilpliktiga inte längre behövs för att säkerställa förmågan inom det civila försvaret. delar inte regeringens bedömning. menar att en framtida pliktlag bör ge möjlighet till både militär och civil tjänstgöring. Det kan t.ex. handla om civil krishantering. Inom en rad områden behöver samhällets resurser förstärkas för att förebygga kriser och åtgärda brister i syfte att garantera att vitala funktioner kan upprätthållas. Inte minst gäller det el-, vatten- och it-säkerhet. I det sammanhanget kan vara en viktig aktör. Att utbilda till samhällsviktiga funktioner i kriser kan ge ett mervärde till de samhällsfunktioner som måste fungera i händelse av en kris eller en katastrof av något slag.