mot · H102MJ517 · 2013-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Att ta ansvar innebär att ta ansvar också för vår miljö och därmed vår framtid. Detta ansvar tar inte regeringen. Man agerar snarare efter principen festa , lämna springnota för framtiden. Kräftgången för miljöpolitiken fortsätter. Alliansregeringen fortsätter sin budgetjojo. Förra årets största satsning inom miljöpolitikens budget var en partiell återställare av tidigare neddragningar på skogsområdet. Årets största satsning är en partiell återställare av förra årets neddragning på havsmiljön. Denna ryckighet ställer till problem för , men också för företag som ska leverera miljölösningar. Det är inte kostnadseffektivt. Värst är dock konsekvenser för miljön, och därmed också för människor på . Konsekvenserna av regeringens försvagning av miljömålssystemet syns allt tydligare nu sedan en ny uppsättning etappmål och preciseringar har beslutats och har följt upp etappmålen . Resultatet är ett miljömålsfiasko. 14 av 16 miljökvalitetsmål kommer inte att nås till med beslutade styrmedel. Det är framförallt internationella insatser som gör att målet om Skyddande ozonskikt ser ut att kunna nås. Utvecklingen går i rätt riktning för endast fyra av de 16 målen. Endast för ett av dessa mål där utvecklingen går i rätt riktning anses det vara framför allt nationellt beslutade styrmedel som avgör utvecklingen. Och även för detta mål, luft, är det i hög utsträckning påtryckningar från EU som gör att vi nationellt beslutar om t.ex. åtgärder mot hälsovådliga nivåer av partiklar i stadsluften. Försvagningen och fragmentering av miljömålssystemet skickar en kraftfull signal om regeringens minskade miljöambitioner. Det får effekter på på alla nivåer. I den senaste fördjupade utvärderingen pekar på bristen på finansiering som ett annat till att takten i miljömålsarbetet har avstannat. vill i stället växla upp tempot i miljöarbetet genom bl.a. en massiv och stegvis upptrappning av anslagen för åtgärder för att nå miljömålen. de gröna gör i stället en kraftfull satsning på åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser. Vi tar ansvar för klimatet genom satsningar på utsläppsminskningar i . Utöver särskilda satsningar inom trafik- och energisektorerna satsar vi på ett särskilt Klokt-stöd till kommunerna för att minska utsläppen i . Vi satsar ytterligare på klimatåtgärder i utvecklingsländer. Vi avslår regeringens satsning på för miljöbilar men satsar på stöd till efterkonvertering. Utanför utgiftsområdet satsar vi på en rad åtgärder för att minska koldioxidutsläpp från bilparken och transportsektorn i övrigt. Under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap satsar vi på åtgärder för att anpassa och minska sårbarheten vid ett förändrat klimat. satsar vi mer än regeringen inom utgiftsområdet på åtgärder för att bevara naturresurser och biologisk mångfald samt säkra den framtida leveransen av ekosystemtjänster i skog och mark, utöver de satsningar som görs inom utgiftsområde 23. Vi satsar också mer än regeringen på havs- och vattenmiljön 2014. Vi satsar mer än regeringen inom utgiftsområdet på åtgärder för att minska spridningen av miljögifter både i hemmen och i miljön. Inom utgiftsområdet satsar vi på internationellt miljösamarbete () samt övergripande åtgärder för att nå miljömålen, till exempel miljöövervakning, miljöforskning och samordnande och pådrivande arbete på centrala och regionala myndigheter. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2014 för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Avvikelse från regeringen (MP) Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Internationellt miljö- och kärnsäkerhetssamarbete med Skydd av värdefull natur för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Flyttas till UO23 anslag 1:8 för djupskyddsforskning Årets budget läggs fram mot bakgrund av en fortsatt djup ekonomisk kris i , en följd av den finansiella kris som började i . Krisen har pågått ; någon lösning är inte lätt att finna. Vi bör dra lärdom av det som har hänt: det är viktigt att undvika att hamna i en kris som är så svår att ta sig ur. Alltför många har levt över sina finansiella tillgångar. Den bostadsbubbla som utlöste krisen är dock den lilla bubblan. Den statsfinansiella kris som har utvecklats i delar av och är den mellanstora bubblan. Den stora bubblan, som ännu inte har spruckit, är att vi lever över våra naturtillgångar. Detta kommer till uttryck på olika sätt. Forskning visar att mänskligheten har överskridit de planetära gränsvillkoren på åtminstone tre områden: klimat, biologisk mångfald och kvävecykeln. Vi kan också ha överskridit gränsvillkoren för utsläpp av kemikalier och partiklar – det har inte gått att uppskatta var gränserna går. De desperata ansträngningarna för att rädda euron fortgår. Men naturen har ingen marknad som slår larm när vi sprider för mycket gifter. Naturen har ingen ECB som kan lappa och laga förstörd biologisk mångfald. Naturen har ingen IMF som kan reda ut situationen om vi rubbar klimatet. Att blunda för detta är att investera i förödelse. En miljöomställning av vårt samhälle kräver ett systematiskt, målinriktat och kontinuerligt arbete . Alliansregeringens passivitet och nedrustning av miljöpolitiken ger nu synliga effekter. Av årliga uppföljning av miljömålen framgår som nämnts att vi beräknas missa 14 av 16 mål med nu beslutade åtgärder. Av dessa 14 mål går utvecklingen i miljön i rätt riktning för endast tre mål. Av de nio mål som vi är på väg att missa där det framför allt behövs nationella åtgärder för att nå målen går utvecklingen i rätt riktning för bara ett mål. Även för det målet, luft, är det EU-kraven uppbackade av hot om böter från kommissionen som gör att man halvhjärtat vidtar åtgärder för att minska hälsovådliga halter av partiklar i flera av våra städer. Under alliansregeringen har den svenska miljöpolitiken alltmer förfallit till den nivå som EU accepterar: det är alltför ofta inte som drar upp EU:s miljöpolitik, utan tvärtom. I förra årets årliga uppföljning av miljömålen stod att en stor miljöskuld kvarstår och att miljöarbetet har mattats av. påtalade ett genomförandeunderskott – att beslutade åtgärder inte genomförs. angav flera orsaker till problemen. Otillräckliga styrmedel, bristande tillämpning av befintliga styrmedel, bristande miljöhänsyn vid samhällsplanering, konkurrens med andra samhällsmål är några orsaker som nämns. Verket lyfte också fram bristen på statliga medel, både för myndigheternas arbete och för genomförandet av åtgärder. Detta borde vara en larmklocka som får regeringen att intensifiera arbetet för att nå miljömålen. Så sker inte. Regeringen dröjer med att genomföra förslag från miljömålsberedningens betänkande om kemikalier. I skogsbetänkandet anpassade alliansmajoriteten i beredningen i praktiken miljömålen efter regeringens budget, i stället för tvärtom. Miljön blir lidande när regeringen väljer att satsa merparten av reformutrymmet på ytterligare en skattesänkning. konstaterar i sin senaste uppföljningsrapport att utformningen av miljöersättningarna inom det framtida landsbygdsprogrammet är således en nyckelfråga för flera miljömål. Landsbygdsprogrammet drabbas av en dramatisk neddragning (se motion 2013/14:MJ521). Det står redan klart att detta går ut över åtgärder för biologisk mångfald, åtgärder mot övergödning, åtgärder för levande sjöar och vattendrag, åtgärder för ett hav i balans samt levande kust och skärgårdar. Till följd av regeringens omorganisation, fragmentering och nedmontering av miljömålsarbetet finns fortfarande inte nya förslag till åtgärder för att nå flera mål sedan det numera avskaffade förslag i rapporten är det bråttom . Som konsekvens finns inget heltäckande, samlat förslag . har en nyckelroll i miljömålsarbetet. Vi vill förstärka verkets arbete med samordningen och genomförandet av en rad av de åtgärder som föreslog i är det bråttom!, samt andra åtgärder som föreslagits senare av till exempel Miljömålsberedningen. Verket har också en nyckelroll som part vid tillståndsprövning för miljöfarliga verksamheter. Vi vill därför att anslaget 1:1 ökas med 2014. Anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. används för uppföljning av miljömålen, stöd till ideella miljöorganisationer m.m. anser att miljöövervakning är av väsentlig betydelse för att följa upp den faktiska utvecklingen i miljön. Bidrag som ges för att stödja engagemang i ideella miljöorganisationer är mycket kostnadseffektiva satsningar. Dessa anslag har inte räknats upp med pris- och löneomräkning och bör höjas. Regeringen har fortfarande inte hittat en tillfredsställande lösning för att ersätta det arbete som det numera skrotade fartyget utförde för myndigheter som och Havs- och vattenmyndigheten. Sammantaget vill vi öka anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. med . Internationellt samarbete behövs för att klara många miljömål. Utvecklingsländerna är särskilt utsatta för miljöutmaningar. Regelverk och förvaltning är ofta mindre utvecklade och ekonomiska resurser är begränsade. flyttas alltmer av produktionen till utvecklingsländer. Det finns ett växande behov av internationella regleringar och internationellt samarbete på miljöområdet. + 20 underströk betydelsen av det internationella arbetet och pekade på nya områden där arbetet behöver utvecklas, som havsmiljön. Vi vill öka bidrag till det internationella miljöarbetet både inom FN-systemet och i miljökonventioner. Vi vill också öka det bilaterala samarbetet med strategiskt viktiga utvecklingsländer och i viss mån öka svenska myndigheters möjligheter att bidra till det internationella arbetet av betydelse för utvecklingsländerna. Till dessa ändamål vill vi öka anslaget 1:7 Internationellt miljösamarbete med . Vi vill flytta från anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning som används till djurskyddsforskning till utgiftsområde 23 anslag 1:8 som tidigare ansvarat för forskningspengarna, vilket vi tror skulle stärka kopplingen mellan medelstilldelning och identifierade forskningsbehov. Under andra utgiftsområden satsar vi på övergripande miljömålsarbete på länsstyrelserna i utgiftsområde 1 anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. för övergripande miljömålsarbete, inklusive effektivare handläggning av tillståndsansökningar. Vi satsar under utgiftsområde 4 anslag 1:3 för fler miljöåklagare för att en effektivare tillsyn och uppföljning av både nationella och internationella miljöregler rörande bland annat avfall och handel med hotade arter. Under utgiftsområde 18 Samhällsplanering m.m. anslag 1:5 föreslår vi för miljömålsanknutet kunskapsutvecklingsprogram för fysisk planering, i syfte att ta större hänsyn till konsekvenserna för miljömål som biologisk mångfald och klimat. utsläpp av växthusgaser måste minska kraftigt om vi ska klara EU:s klimatmål till 2050: en minskning med 80–. Med den takt regeringen håller i klimatarbetet kommer EU:s mål att nås först omkring , . I den internationella klimatpolitiken har haft ett högt förtroende vid förhandlingarna om bindande globala klimatavtal. Vi tillhör de 23 länder i världen som genom har två uppgifter: att minska våra egna utsläpp till en hållbar nivå samt att – utöver biståndet – finansiera det internationella klimatarbetet, främst i fattiga länder. Tyvärr har inte levt upp till dessa löften. Det är hög tid att ta nästa steg i klimatarbetet. presenterar i årets budget ett klimatpaket som ger betydande utsläppsminskningar både på kort sikt och på . På så sätt kan ta ett stort steg mot att uppfylla vår första uppgift: att minska våra inhemska utsläpp till en hållbar nivå. anser att det krävs krafttag för att få ny fart på landets klimatpolitik, det behövs en omstart viloläge. Vi lägger därför fram förslag på satsningar och styrmedel inom en rad sektorer. Satsningar inom trafik- och energisektorerna beskrivs i huvudsak i särskilda motioner avseende de områdena. Paketet ska inte ses som den slutliga lösningen på klimathotet, kanske inte ens för att överbrygga gapet mellan vetenskapen och politiken fram . Tiden är knapp och beräkningsmodellerna för utsläpp är underutvecklade. Politik skapas och klimatpolitiken kommer att behöva utvecklas längs vägen med en långsiktig och tydlig inriktning. Paketet omfattar en rad förslag inom tre huvudområden: ett politiskt ramverk och utsläppstak för att skapa ordning och reda i klimatpolitiken, konkreta styrmedel för minskade utsläpp i och internationellt samt förslag för att minska sårbarhet. Här beskrivs några av förslagen. 4.3.1Ordning och reda i klimatpolitiken med klimatlag När politiska prioriteringar leder in på vägar som är ohållbara, behövs ramverk som skapar ordning och reda och styr utvecklingen i rätt riktning. Så gjorde , när vi införde ett finanspolitiskt ramverk för att förhindra kaos i ekonomin, och alla politiska partier ställer nu upp bakom de mål och regler som gäller. Så gjorde man även i när man såg att den kortsiktiga klimatpolitiken inte ledde mot de mål som forskare var eniga om. infördes ett klimatpolitiskt ramverk som sätter tydliga regler och bindande mål. Så länge målen uppnås har politiken fritt spelrum. och har infört liknande ramverk liksom den tyska delstaten – ekonomiska motor – där det finns ett ramverk på delstatsnivå. I både och är förslag om ramverk på väg och i pågår en sådan utredning. Dessa är de nya föregångarna i klimatpolitiken. Som en övergripande åtgärd för att få långsiktighet, målstyrning och transparens i den svenska klimatpolitiken föreslår ett klimatpolitiskt ramverk enligt samma modell som det finanspolitiska ramverket – med strikt budgetkontroll, långsiktiga mål, utsläppstak, budgetperioder och budgeteringsmarginal – för de svenska utsläppen av växthusgaser. måste ramverket medge utrymme för politiska prioriteringar och val av styrmedel, samt vara flexibelt för oväntade händelser i omvärlden. vill att inför ett klimatpolitiskt ramverk som sätter bindande mål för klimatarbetet med utgångspunkt i forskarnas rekommendationer och våra internationella åtaganden. Flera andra aktörer har intresserat sig för förslag och söker ett brett politiskt samarbete kring ett sådant ramverk för . Förslaget utvecklas närmare i motion 2012/13:MJ481. 4.3.2Stöd till kommuner som investerar klimatsmart Vi föreslår ett stöd för klimatinvesteringar i kommuner och regioner (Klokt-stöd) enligt samma modell som finns i . Modellen baseras på kommunernas egna klimat- och energiplaner och inledningsvis får kommunen föreslå en åtgärdslista. För varje åtgärd som kommunen föreslår beräknas en klimateffekt. Kommunen går därefter in i en förhandling med staten om pris för åtgärderna eller hela program av åtgärder. För staten är det då fritt att avgöra om man vill köpa en föreslagen åtgärd eller inte. På detta sätt blir det ett tydligt system utan resurskrävande ansökningsförfarande. För detta vill vi ha ett nytt anslag Klokt-stöd. Vi vill använda totalt till stödet . Vi satsar också på av investeringar i klimatanpassningsåtgärder. Vårt förslag riktar in sig på ett antal stora angelägna projekt för att motverka skador till följd av översvämningar. Utförligare beskrivning av våra förslag återfinns i anslagsmotionen 2013/14:Fö241 utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Merparten av den fordonsflotta som rullar på våra vägar det närmaste decenniet har redan köpts. Vi vill göra det lättare att konvertera befintliga fordon från drift med fossila drivmedel till drift med förnybara drivmedel och inför därför ett anslag, Stöd efterhandskonvertering, på under utgiftsområde 20. Vi anser däremot att regeringens supermiljöbilspremie är en felsatsning på , som inte behövs med de åtgärder vi föreslår och föreslår att anslaget 1:8 Supermiljöbilspremie upphör. I motion 2013/14:MP1201 Klimatet och bilen föreslår vi en rad andra åtgärder för att minska utsläppen från privatbilar, inom områden som samhällsplanering, byte av transportsätt, effektivare fordon och produktion av förnybara drivmedel. Vi satsar också på biogas, dels i form av i ett metanreduceringsstöd, dels i form av till utbyggnaden av distributionen, inom utgiftsområde 21 Energi (se motion 2013/14:N432). 4.3.4Sveriges internationella ansvar i klimatfrågan ska förvalta sitt internationella förtroendekapital och bryta den misstro som präglar och låser de internationella klimatförhandlingarna. Det gör vi bäst genom att leva upp till de två åtaganden vi gjort i : att minska våra egna utsläpp till en hållbar nivå och finansiera klimatarbete i fattiga länder. För del betyder det sistnämnda en satsning utöver en procent av BNI som är vad beslutat ska gå till insatser för fattigdomsbekämpning och demokrati. inrättar ett anslag för klimatsatsningar utanför biståndsramen under utgiftsområde 20. Satsningen innebär 2 miljarder . För att nå upp till de summor som utlovats, , måste finansieringskällor utanför statsbudgeten utvecklas. I , och diskuteras möjliga alternativ som globala skatter på flyg- och fartygsbränslen för internationella transporter, öronmärkning av intäkterna från auktioneringen av EU:s utsläppsrätter och internationell skatt på finansiella transaktioner. För att utveckla agerande i den internationella klimatpolitiken behövs ett arbete i nära samarbete mellan och . Under utgiftsområde 5 föreslår vi därför en satsning med för klimatdiplomati –2018. Marknadsbaserade styrmedel framhålls ofta som kostnadseffektiva sätt att nå miljömål. I vår budgetmotion föreslår vi ett antal klimatrelaterade skatter: höjd koldioxidskatt, koldioxidskatt på torv, skatt på flourerade växthusgaser och prisgolv på utsläpp i den handlande sektorn, förutom ekonomiska styrmedel som syftar till att minska utsläpp av växthusgaser från transportsektorn. Regeringen anger Giftfri miljö som en av sina miljöpolitiska prioriteringar. minskades dock Kemikalieinspektionens möjligheter att driva på det nationella och det europeiska arbetet för att minska spridningen av miljögifter. lade fram ett förslag till ny strategi för giftfria och resurssnåla kretslopp. Regeringen lade förslaget i frysboxen. gavs Kemikalieinspektionen i uppdrag att ta fram en handlingsplan för en giftfri vardag. gav regeringen i uppdrag att ta fram ännu en ny strategi för en giftfri vardag. Beredningen föreslog en rad åtgärder på olika områden. Regeringen föreslår nu en välbehövlig ökning av anslagen till Kemikalieinspektionen med jämfört med , men redan till 2015 ska anslaget minska igen med . Detta är ännu ett exempel på hur alliansregeringens budgetjojo skapar oreda och ineffektivitet i miljöarbetet. Förslagen från miljömålsberedningen har endast delvis genomförts. anser att ska intensifiera arbetet för att minska spridningen av miljögifter. Det behövs en vassare tillsyn och att vi mer aktivt tar vara på de möjligheter som nu ger både nationellt och europeiskt. Det behövs också mer långsiktighet och stabilitet i finansieringen av Kemikalieinspektionens arbete. föreslår en höjning av anslag 1:6 Kemikalieinspektion med 2014 och jämfört med regeringens förslag. har konstaterat att behovet av sanering och efterbehandling är betydligt större än vad som är möjligt att genomföra med tillgängliga medel. Konsekvensen är att verket skjuter ett antal åtgärder för nationellt prioriterade områden . utreder länsstyrelserna nya områden och föreslår nya prioriterade objekt som behöver åtgärdas. Myndigheterna har tidigare bedömt att det behövs anslag på för att kunna sanera de mest förorenade områdena inom rimlig tid. Regeringens anslag har pendlat runt en mycket lägre nivå. Det finns mycket förlorad tid att ta igen. För att öka takten i arbetet för att minska spridningen av miljögifter från de mest förgiftade platserna runt om i föreslår att anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden höjs med . Vi satsar också på länsstyrelsernas arbete med miljömålet Giftfri miljö (utgiftsområde 1 , anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m.). Sammantaget blir det en satsning på inom utgiftsområdet för åtgärder för att minska spridningen av miljögifter (utöver sanering av förorenande havsvrak, se nedan). Regeringen uppger i sin budgetproposition att det kan vara intressant att använda ekonomiska styrmedel för att minska spridningen av miljögifter. En utredning ska tillsättas. Detta är välkommet. föreslår en konstgödselskatt för att bland annat minska spridningen av kadmium på våra åkrar (se närmare i motion 2013/14:MJ521), höjd skatt på bekämpningsmedel för att minska användning av bekämpningsmedel, slopat undantag för bekämpningsmedelsskatt för kreosot samt skatter på naturgrus, avfallsdeponier och avfallsförbränning för att främja hushållning med naturresurser (se närmare i bl.a. motion 2013/14:MJ319). 4.5Skog, hav och annan biologisk mångfald 4.5.1Skog, mark och djur Den biologiska mångfalden i våra skogar utarmas. Områden som borde skyddas avverkas i stället i brist på pengar. Miljömålsberedningen lade fram ett betänkande om skogspolitiken. Beredningen borde ha utgått ifrån vad som behövs för att värna kvarvarande skogar med höga naturvärden. I stället utgick man ifrån regeringens snäva budgetramar och vill anpassa målen till budgeten. I budgeten återställde regeringen en del av de neddragningar som tidigare riktades mot skyddet av skogar. påbörjas en etappvis sänkning igen. Det blir en stor utmaning för att klara det mål som antogs vid partsmötet för konventionen om biologisk mångfald i om att länderna ska säkra ett långsiktigt skydd för av landytan. konstaterar år att behovet av åtgärder för skydd av värdefull natur sammantaget överstiger tillgängliga medel. Det innebär att oersättliga värden kommer att skövlas i våra skogar, och att markägare som vill skydda sin skog får vänta på sin ersättning från staten. anser att arbetet med skyddet av områden med höga naturvärden måste intensifieras. Vi föreslår en ökning av anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur med 2014 med en stegvis upptrappning kommande år. När alltmer natur skyddas behövs också mer resurser för skötseln av skyddade områden. I större delen av landet kan vi inte återskapa den branddynamik och översvämningsdynamik som präglat skogslandskapet, och därför behövs i många skyddade skogar en aktiv naturvårdsskötsel för att bevara de naturtyper och arter som områdena avsatts för att skydda. Sådan naturvårdsskötsel är kraftigt eftersatt . För ett antal av våra hotade arter behövs också mer specifika bevarandeinsatser, både i och utanför skyddade områden. Därför har arbetet med åtgärdsprogram för hotade arter stor betydelse om vi ska kunna nå miljömålet Ett rikt växt- och djurliv. Trots att regeringen lovordar arbetet med åtgärdsprogram för hotade arter har resurserna för detta arbete reducerats kraftigt , och regeringens budgetförslag innebär ingen ljusning i det avseendet. Av dessa skäl föreslår vi också en höjning av anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur med 2014 med en stegvis upptrappning kommande år för andra åtgärder för att skydda biologisk mångfald. Satsningen under utgiftsområde 23 anslag 1:7 på åtgärder för att förebygga och kompensera rovdjursskador, och därmed förebygga konflikter kring rovdjurspolitiken, är också en insats för biologisk mångfald. Satsningarna medför behov av ökade resurser på länsstyrelserna för arbetet med skydd och skötsel av skog. Vi föreslår till detta arbete under utgiftsområde 1 , anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. vill se en nollvision för avverkning av nyckelbiotoper. Vi föreslår att anslagen för skydd av skogar och annan värdefull natur höjs etappvis och kraftfullt. Se även anslagsmotion för areella näringar (motion 2013/14:MJ521). I motion 2013/14:MJ506 lägger vi andra förslag för att skydda naturvärden i skogen. Regeringen gjorde en tillfällig höjning av anslagen för havsmiljön, som sedan upphörde och föreslås delvis återställas.