mot · H002So22 · 2013-04-10 00:00:00 — Runt de människor som har missbruk finns närstående, partner, barn, familj, vänner, arbetskamrater. Ofta blir de indragna i de missbruksmönster som den beroende har och utvecklar därmed vad man brukar kalla medberoende. erbjuds närstående hjälp och stödinsatser, men långt ifrån alltid. Vi anser att det behöver göras mycket mer och tydligt framgå i riktlinjer. Detta vill vi ge regeringen till känna. Insatser till närstående gör inte bara att de kan känna sig starkare och inte riskera att bli psykiskt så drabbade som de annars skulle vara. De kan också bättre stå emot den som har beroendeproblematik, vilket i sig ökar möjligheten att den söker vård. Slopa spärregeln för underhållsbehandling finns en spärregel i riktlinjer 4 kap. 3 § som säger att läkemedelsassisterad behandling vid opiatberoende inte får ges om en patient har uteslutits från sådan behandling . Vi menar att detta inte är en bra regel. Forskningen visar tvärtom enligt utredningen att ofrivillig utskrivning från och spärrtid för återinträde i program för läkemedelsassisterad behandling medför betydande risker för patienten. Enligt svensk forskning visas att patienter som skrivs ut från behandlingsprogram har en högre dödlighet än patienter som inte deltagit i program.3 har föreslagit att föreskrifterna bör revideras och göra det tydligt att ofrivillig utskrivning och återinskrivning endast ska ske av medicinska skäl. Allt som har med inskrivning, utskrivning och återinskrivning att göra ska grundas på patientens behov av behandling och patientsäkerheten i behandlingens genomförande, inget annat. delar denna bedömning. Det innebär att det blir ett tydligt ansvar och tryck på vårdgivaren att aktivt arbeta för att patienterna ska kunna stanna kvar i behandlingen, även om de inte skött sig och t.ex. missbrukat annat parallellt. Strulighet ligger i missbrukets natur, och att stängas av blir ett strafftänkande som vi är främmande inför. Det har uppenbarligen inte heller någon evidens som något som är bra, utan tvärtom. Att spärregeln för underhållsbehandling bör slopas vill vi ge regeringen till känna. Vi anser vidare att det är viktigt att alla landsting tillgängliggör läkemedelsassisterad behandling i tillräcklig omfattning vid opiatberoende. Den kartläggning som gjort4 visar att det nu finns i alla landsting, men inte i tillräckligt stor omfattning. Hälften av länen har en täckningsgrad som är eller lägre. Vi välkomnar att fått i uppdrag att fördjupat se på bl.a. behov och utbud, men även frågan om dödlighet och läckage från programmen Reella möjligheter för de som har mest komplex problematik Den som haft missbruksproblem länge kan ha blivit av med både arbete och bostad. Detta tillsammans med brutna relationer med familj och andra närstående kan göra vägen tillbaka till ett liv utan missbruk minst sagt svårt. Motivationen är låg när livet känns som en enda lång uppförsbacke. Motståndet är inte bara i det inre, i realiteten är det verkligen mycket svårt att få såväl bostad som arbete för den som inte har bra referenser, utan snarare tydliga svårigheter. Bland hemlösa finns ofta missbruk, tidigare eller förvärvat. Inte minst för dem som också har psykiska problem. För människor med tyngre missbruksproblematik är vidare arbetsmarknadsutbildning en viktig möjlighet så att de får en möjlighet att komplettera utbildning och därmed lättare kunna få jobb. Men även andra åtgärder på arbetsmarknadsområdet kan behövas för att lättare kunna få anställning för den som inte har någon. Socialt företagande kan också på ett bra sätt bidra till nya möjligheter för den som haft eller fortfarande har missbruksproblematik. När det gäller boende anser vi att tanken med bostad först är mycket bra. Olika stödformer behöver också finnas, och den som kommer från ett behandlingshem måste ha en tillräckligt ordnad boendesituation och ska t.ex. inte behöva bo på härbärge. förespråkar också den modell som finns i med sociala stiftelser. Den så kallade Y-fonden är den största och har mer än 5 000 lägenheter i över 50 kommuner i . Personer som av olika skäl, t.ex. missbruksproblem, psykiska problem, ekonomiska problem eller förlust av kreditvärdighet får hyra lägenheterna med tillsvidarekontrakt, med sikte att ta över dessa. Betoningen läggs inte på vad den enskilde ska klara av för att bevisa att den kan bo, som så ofta med försökslägenheter i . Tanken är i stället att kommunen eller den organisation som ansvarar för att de stödinsatser som personen behöver för att boendet ska fungera också ser till att det gör det i praktiken. Utvärderingar visar att det utöver det uppenbara att den enskilde får en fungerande bostadssituation så har även samhället ekonomiskt gjort stora besparingar. Vi behöver i lösningar som gör det lättare att komma tillbaka för människor. De finns inte riktigt . Rebwar (MP) Uppgift från missbruksutredningen, SOU 2011:35 s. 121. Uppgift från missbruksutredningen, SOU 2011:35 s. 132. Refereras till i Missbruket, Kunskapen, Vården 2011:6, kap. 11. Kartläggning av läkemedelsassisterad behandling vid opiatberoende, 2012.