ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102N296 · 2013-09-30 00:00:00 — En levande landsbygd och skärgård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet att formulera en nationell strategi för en levande landsbygd och skärgård. En levande skärgård i vårt land med åretruntboende och företagare kräver såväl samhällsservice som fungerande person- och godstransporter. vistas många människor i skärgården medan det är mer glesbefolkat och under den delen av året med betydligt försämrade transportmöjligheter. Det finns en betydande utvecklingspotential i skärgården. Ur både sysselsättningsperspektiv och ambitionen att ha en levande landsbygd, är det angeläget att samhället stödjer utvecklingsmöjligheter i hela landet så att verksamheter kan verka . Det gäller att ta vara på möjligheterna, och där har samhället totalt sett, inte minst staten, ett ansvar vad gäller samhällsservice i form av en fungerande infrastruktur. Offentlig och kommersiell service till företag och boende samt effektiva person- och godstransporter , inte minst i skärgården, behöver därför stärkas. Mot denna bakgrund är det angeläget med en nationell strategi för en levande landsbygd och skärgård.
mot · H102N297 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svensk basindustris behov av en ansvarsfull och långsiktig energipolitik. Svenskt näringsliv skiljer sig från övriga på så vis att vi har en betydligt större andel elintensiv basindustri. Det gör att svensk ekonomi är betydligt känsligare för svängningar i elpriserna än de allra flesta andra europeiska länder. Eftersom en fjärdedel av samlade exportinkomster kommer från basindustrin, spelar den en avgörande roll när det gäller finansieringen av välfärden. Det finns också betydande industriella strukturskillnader mellan olika delar av . I exempelvis spelar den tunga basindustrin en mycket viktig roll för sysselsättningen. Basindustrin är också en viktig motor för att hålla igång underleverantörer inom exempelvis it-området och andra tjänster. Om vi ska klara av att öka sysselsättningen och skapa resurser till välfärden, måste basindustrin ses som en av flera framtidsnäringar. måste nu bevara och vidareutveckla basindustrin, som vi uppmuntrar andra näringar att växa. Till följd av öppna gränser och sammanslagningar mellan svenska och utländska företag arbetar basindustrin i öppen konkurrens. Avgörande för om vi ska bevara vår industriella bas är att konkurrensvillkoren är tillräckligt goda. Energiförsörjningen är en viktig förutsättning för konkurrenskraften eftersom energikostnaden är en stor utgiftspost i basindustrin. Energipolitiken måste se till dels att det finns en tilltro till energiförsörjningen på lång sikt, dels att energikostnaderna hålls på en konkurrenskraftig nivå. Därför är en ansvarsfull och långsiktig energipolitik en grundförutsättning för basindustrins utvecklingsmöjligheter. För att möjliggöra detta krävs enligt vår mening en bred energipolitisk blocköverskridande överenskommelse. Endast genom tydliga och långsiktiga spelregler kan förutsättningar för investeringar inom energisektorn skapas. Svensk ekonomi är beroende av fortsatta investeringar i basindustrin, men dessa kan äventyras om kostnadsbilden för industrin i avviker från kostnadsbilden i konkurrentländerna. Energiproduktionens beskattning måste därför hanteras på ett sätt så att konsekvenserna för basindustrin beaktas. uttalade att regeringen bör granska effekterna av olika klimat- och energipolitiska styrmedel för den internationellt konkurrensutsatta elintensiva industrin. Trots att ett enhälligt näringsutskott stod bakom denna uppmaning och trots att har förflutit, har regeringen ännu inte återkommit till i denna fråga. Enligt vår mening visar detta tydligt att regeringen inte tar frågan om den svenska basindustrins konkurrenskraft på allvar.
mot · H102N302 · 2013-09-30 00:00:00 — Jobb och framtidstro i glesbygden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om glesbygdens utmaningar och vikten av arbetstillfällen. Det är viktigt att utvecklingspotentialen i alla delar av tas tillvara. Vi socialdemokrater är övertygade om att det inte finns något motsatsförhållande mellan storstäder och glesbygd. På samma sätt som det är viktigt att utveckla de stora regionerna har glesbygden rätt att utvecklas. Genom att nyttja hela landets utvecklingskraft skapar vi jobb och stärker . står glesbygden inför stora utmaningar. har det skett en utveckling där grundläggande samhällsservice centraliserats till områden med ökad befolkningsökning, som servicen försvagats i regioner där befolkningsunderlaget minskat. På många håll runt om i blir det allt längre till närmaste butik, mack eller serviceställe. Funktioner som haft stor betydelse för människor och företag försvinner. Detta är en utveckling som är djupt oroväckande. En förutsättning för en positiv utveckling i hela är att det finns arbetstillfällen. Därför måste skapandet av fler jobb i hela landet prioriteras. En sådan politik måste innehålla åtgärder som förbättrade stöd till näringslivsutveckling, fungerande regional kompetensförsörjning, tillgång till offentlig och kommersiell service liksom riskkapital och investeringar i kommunikationer och infrastruktur. En viktig del i en aktiv regionalpolitik handlar också om lokaliseringen av statliga arbetsplatser. En rapport från (dnr 2013:141) visar att det finns färre statligt anställda i glesbygd nu än – detta trots att det totala antalet anställda i statlig sektor har ökat. ökade till exempel antalet anställda i statlig förvaltning i från 215 769 till 229 699. Men i glesbygdskommunerna sjönk antalet anställda i statlig förvaltning . Detta är en problematisk trend som kräver politisk handlingskraft. Om den negativa utvecklingen i glesbygden ska kunna vändas är det viktigt att staten lokaliserar statliga arbetsplatser i hela landet. Vad som ovan anförs om glesbygdens utmaningar och vikten av arbetstillfällen bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H102N304 · 2013-09-30 00:00:00 — En nationell strategi för att främja evenemangsnäringen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell strategi för att främja evenemangsnäringen. Det behöver utvecklas en sammanhållen strategi som förbättrar den svenska evenemangsnäringen. Strategin behöver utveckla modeller, som fördelar kostnader och intäkter på kort såväl som på lång sikt. Strategin bör åläggas staten, som i samarbete med idrottsrörelsen, kulturlivet och besöksnäringens organisationer koordinerar arbetet kring de stora internationella evenemangen. Det främsta hindret till att genomföra stora internationella evenemang är oftast finansiell osäkerhet. Kostnaderna i form av arrangemangets genomförande kommer , medan samhällsvinsten i form av ökad sysselsättning, momsintäkter och eventuella bidrag tillkommer . Denna brist på likviditet under korta perioder, gör att går miste om evenemang som hade varit samhällsekonomiskt lönsamma. Svensk evenemangsnäring är stark med goda förutsättningar för framtiden, men behöver ständigt utvecklas för att fortsatt vara konkurrenskraftig. Vi anser att bör vara världsledande inom internationella evenemang inom till exempel musik, kultur, konferens och idrott. Genomförandet av sådana evenemang har positiva samhällseffekter i form av fler jobb och ökade skatteintäkter, som det positionerar internationellt. Den internationella konkurrensen är hård och evenemangsnäringen i måste ständigt utvecklas för att inte förlora mark. i (S)
mot · H102N305 · 2013-09-30 00:00:00 — Grundläggande service i hela landet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en servicegaranti om rätt till offentlig service i hela landet bör inrättas. Alltför många människor runt om i landet upplever service och grundläggande samhällsfunktioner som ett allt ihåligare lapptäcke. Det är inte långsiktigt hållbart. Att ha tillgång till en fungerande grundläggande service på rimligt avstånd är en förutsättning för att man ska kunna verka och bo på en ort. vill inrätta en servicegaranti som innebär rätt till offentlig service i hela landet. Det innebär att vi tydliggör en lägsta nivå – ett golv – på tillgången till samhällsfunktioner och tjänster som medborgare i har rätt till, oavsett var i landet man bor. Ett första steg på vägen mot en sådan garanti är att förverkliga den rapport om myndigheternas service i samverkan som Statskontoret presenterat. Viktiga steg mot service i hela landet är fortsatta bredbandssatsningar, en definierad rätt till postservice och uppföljning av mobiltelefonioperatörernas utfästelser om täckning. Tillgången till kommersiell service är precis som tillgången på offentlig service en viktig förutsättning för landsbygdens tillväxt. Få människor är beredda att bo, leva och driva företag på en plats där det är ett stort och tidskrävande projekt att tanka bilen eller att köpa några liter mjölk i affären. Regeringens satsningar på tillgänglighet bör fortsätta och förfinas så att effektivare incitament skapas för att fler lanthandlare, tankstationer, apotek och andra kommersiella nyckelfunktioner ska finnas kvar. Detta bör ges regeringen till känna. i (C)
mot · H102N306 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av översyn av upphovsrättslagen (1960:729). I finns en privat ekonomisk förening, Copyswede, med rätt att ta ut en privatkopieringsersättning på varor särskilt ämnade för privatkopiering. När det här infördes var de varor som då avsågs VHS och kassettband. Dessa produkter kunde säljas tomma och användas för att spela in TV- och radioprogram samt att kopiera den musik och film man köpt i affär. ser det annorlunda ut. finns denna avgift på allt från cd/dvd-skivor, mp3-spelare, externa hårddiskar, usb-minnen och mobiltelefoner med inbyggt minne och med möjlighet att spela upp musik i telefonen. Att mp3-spelare och cd/dvd-skivor berättigar till privatkopieringsersättning finns det en viss förståelse för, men att inkludera usb-minnen och externa hårddiskar är svårare att förstå, när användningen av dessa produkter till största delen består av att lagra egenproducerat material som semesterbilder eller film på barnen. Det är även svårt att förstå varför mobiltelefoner omfattas av denna avgift, då telefoner i första hand är tänkta att ringa med. Att skaparna av upphovsrättsskyddat material ska få betalt för sina alster är självklart, men lika självklart är det att privatpersoner ska kunna kopiera de alster man köpt för eget bruk. Här uppstår en konflikt som måste lösas, har den lösts med hjälp av Copyswede och privatkopieringsersättning på produkter särskilt ämnade för privatkopiering. Detta fungerar uppenbarligen inte längre. Därför behövs en översyn av lagen (1960:729). i (S)
mot · H102N310 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över förutsättningarna för socialt företagande. Många människor har svårt att komma in på arbetsmarknaden och sedan stanna där. Socialt företagande handlar om att personer som står långt från ett jobb ska få möjlighet att få in en fot på arbetsmarknaden eller för personer som har svårt att behålla ett jobb att få en ny chans. har tillsammans med företrädare för företagen samt andra myndigheter skapat en definition för ett arbetsintegrerande socialt företag, som företag som driver näringsverksamhet med mål att integrera människor som har stora svårigheter att få eller behålla ett jobb. är företag som skapar delaktighet för medarbetarna antingen genom ägande, avtal eller på annat sätt och som återinvesterar sina vinster. Företaget ska också vara fristående från offentliga myndigheter. I takt med att kraven på arbetsmarknaden ökar riskerar allt fler människor att hamna utanför och många får därmed aldrig chansen att visa vad de kan. Fler och fler lever med dolda funktionsnedsättningar, t.ex. alla människor som får en diagnos inom autistspektrat. kan ge dessa människor en chans till gemenskap och arbete. Alla människor har rätt till en andra chans, även i arbetslivet, där sociala företag fyller en viktig roll. Det behövs fler sociala företag än dem som finns som komplement till Arbetsförmedlingen. Därför vill jag informera regeringen om möjligheten att se över förutsättningarna för att starta och driva socialt företagande.
mot · H102N314 · 2013-09-26 00:00:00 — Särskilt stöd för enskilda innovatörer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjligheterna till särskilt stöd för enskilda innovatörer, i fråga om patentskydd, bör ses över. Det finns ett talesätt inom svenska uppfinnarkretsar som lyder: Ett patent är inte starkare än de pengar man har för att försvara det i domstol. befinner sig enskilda innovatörer i en situation där deras idéer riskerar att stjälas utan förbehåll. Trots att patentintrång i juridisk mening är ett brott, är stödet från staten till de innovatörer som utsätts begränsat. Patentägaren kan uppmana den som gör sig skyldig till intrång att upphöra med detta. I det fall uppmaningen inte följs kan patentägaren välja att vidta åtgärder eller att lämna sitt patent därhän. Om patentägaren beslutar att inte gå vidare i en rättslig process minskar möjligheten att tjäna pengar på uppfinningen drastiskt. Ett litet företag som drivs av en enskild innovatör har svårt att konkurrera med ett stort bolag. De pengar som satsats i form av patentansökan och årsavgifter, samt de investeringar som gjorts för att färdigställa produkten och marknadsföra den, går till spillo. Alternativet för patentägaren är att väcka åtal genom en civilrättslig process. Innan stämning inlämnas till domstol måste patentägaren noggrant inventera det rättsliga läget och värdera sin möjlighet till framgång. Det finns ett stort antal fallgropar på vägen, och att bedöma risken för eventuella överklaganden kan vara vanskligt. Professionell hjälp och rådgivning samt ekonomiska resurser för att klara de stora kostnader som en civilrättslig process kräver är nödvändigt. Inte sällan riskerar patentägaren stora kostnader för juridisk expertis. Av förklarliga skäl minskar därmed uppfinnarens drivkrafter att fullfölja målet. En enskild uppfinnare har ytterst begränsade möjligheter att värja sig mot patentintrång. Konsekvensen blir ofta att uppfinnaren som drabbats av patentintrång bedömer att det i praktiken är omöjligt att vidta rättsliga åtgärder, inte minst på grund av risken för stora kostnader. Detta blir också ofta domstolens slutgiltiga bedömning även när intrånget kan betraktas som tämligen uppenbart. Den beskrivna situationen utgör ett reellt hot mot hela det svenska innovationsklimatet. Det finns en fara i att stora företag nationellt eller internationellt tar lätt på patentintrång, framför allt eftersom uppfinnaren oftast inte har något ekonomiskt skydd. En bättre ekonomisk balans behöver skapas genom att man ser över möjligheten för staten att stödja innovatören med såväl professionell som finansiell assistans i en rättslig process. Detta är grundläggande för att undanröja intrång i äganderätten. Att innehav av ett patent garanterar skydd av den enskildes innovationsförmåga är centralt för att kunna bygga upp och utveckla framgångsrika företag – något som är i stort behov av.
mot · H102N315 · 2013-09-27 00:00:00 — Öka antalet kvinnor som uppfinner tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över strukturer för att öka antalet kvinnor som uppfinner. Uppfinningar är en viktig grund i företagande. En uppfinnare är vanligen såväl nationellt som internationellt en man verksam inom näringslivet. Kvinnliga uppfinnare är ovanligare såväl internationellt som nationellt. Oavsett vad orsaken är finns potential för att andelen kvinnor som uppfinner kan öka. har av alla patent som tecknas i en kvinna som upphovsperson. Eftersom arbetsmarkanden är könssegregerad och kvinnor dominerar inom exempelvis hälso- och sjukvård, vård och omsorg samt utbildning innebär detta att dessa verksamheter har lägre grad av uppfinningar än traditionellt manliga yrkesområden. Kvinnliga uppfinnare beskriver ofta att de upplever avsaknad av förebilder, svårigheter att få finansiering, bristande nätverk, misstro av omgivningen eller känner sig ifrågasatta. Alliansen har gjort flera prioriteringar för att fler kvinnor skall utveckla uppfinningar – bli innovatörer och företagare, men det finns mer att göra. En bra början skulle vara fortsatt forskning och kunskapsutveckling om kvinnor och uppfinningar, exempelvis kring stödsystem, lyckosamma miljöer, hinder som möter kvinnliga uppfinnare, framgångsrika strategier. Ytterligare åtgärder för att öka andelen kvinnliga uppfinnare är att synliggöra kvinnliga förebilder. Ett lysande exempel på detta är den portabla utställning som har utvecklat om kvinnors uppfinningar. Det kan göras mycket mer för att synliggöra kvinnors uppfinningar, fler statliga museer bör få i uppdrag att lyfta fram kvinnors uppfinningar och kvinnors företagande. Vidare bör insatser göras för att långsiktigt stödja kvinnliga uppfinnare genom att stimulera byggande av nätverk. Förslagsvis skulle befintliga föreningar, organisationer och företag kunna ansöka om anslag för att utveckla mentorprogram och nätverksbyggande för kvinnor. Externa utvärderare bör anlitas för att säkerställa att angivna mål uppnås. Innovationsrådgivare är ofta män och så kallade drivhus är ofta bemannade till med män. För att uppnå en jämnare könsfördelning bland rådgivarna i statliga verksamheter eller verksamheter finansierade med statliga medel bör en översyn ske för att se om krav kan ställas så att en viss andel av rådgivarna är kvinnor i syfte att uppnå en jämnare könsfördelning. För att skall lyckas som företagarnation behövs fler uppfinningar gjorda av såväl kvinnor som män. För att detta skall vara möjligt behöver andelen kvinnliga uppfinnare öka.
mot · H102N316 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om egenproducerad el. En satsning på den förnybara energiproduktionen i form av vind, bioenergi och solkraft är en viktig del av omställningen till ett hållbart samhälle. funderar många människor på att sätta upp solceller på hus, sommarstugor och olika lokaler. Det är en positiv utveckling som bör bejakas. Om el produceras där den används undgår man överföringsförluster. För att få ett snabbare genomslag för egenproducerad el från solceller krävs att nettodebitering av el införs, det vill säga att den egenproducerade el som överförs till elnätet kvittas mot den el som har förbrukats. I där installation av solceller gynnats på motsvarande sätt kommer under gynnsamma dagar hälften av elförbrukningen från solceller, vilket motsvarar elen från 20 kärnkraftverk. Det är rimligt att tar liknande steg i omställningen till ett hållbart samhälle. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H102N317 · 2013-09-26 00:00:00 — Insatser för att öka företagandet i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler insatser för att öka företagandet i . Nyföretagandet i är lågt. I en nyligen genomförd internationell jämförelse är det bara och som är sämre. Dock är ett högt nyföretagande inte alltid positivt. I utvecklingsländer kan ett högt nyföretagande kompensera ett i övrigt dåligt fungerande näringsliv, så är dock inte fallet i . Därför måste jämföras med länder som liknar oss. Bland de fem nordiska länderna hamnar vi sist. Länder som och har ett nyföretagande som ligger ungefär så högt som i . I är nyföretagandet ungefär dubbelt så högt och i högre än hos oss. Att människor vågar tänka nytt och satsa på sina idéer genom att starta och driva företag är viktigt för svensk ekonomi. Därför måste vi underlätta för nya entreprenörer så att det blir lättare att starta eget. Regeringen har gjort flera insatser genom att sänka skattetrycket och minska bolagsskatten men fortfarande finns det mycket att göra. Det finns flera åtgärder vi kan vidta för att få fart på företagandet. Vi kan göra det lättare att bli egenföretagare. Vidare kan vi förenkla befintliga regler betydligt och även minska antalet regler. Vi kan förbättra rättssäkerheten och även radikalt förbättra skattereglerna ur ett företagarperspektiv. Det bör också bli mer lönsamt att vara egenföretagare så att fler får incitament att starta eget. Att slopa fastighetsskatten på näringsfastigheter skulle ytterligare förenkla för företagare. Även genom att sänka kapitalskatten och underlätta för riskkapital att satsa i skulle företagandet underlättas ytterligare och öka betydligt. Högt skattetryck, snårig arbetsmarknad samt svårigheter att få riskkapital är några orsaker till att har färre företagare än övriga EU. Vi behöver fler företagare i för att få igång ekonomin och därför är det viktigt att vi fortsätter att underlätta för företagande i . Jag föreslår därför att regeringen ser över möjligheten att genomföra fler insatser för att öka företagandet i .
mot · H102N319 · 2013-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svensk kärnkraft. Grunden för det svenska välståndet är basindustrin och dess bidrag till sysselsättning och exportinkomster. Det var förmågan att omvandla järnmalmen till stål, skogen till papper och trävaror och sedan skapa industriprodukterna från snilleindustrierna som beredde vägen för dagens industri och framstående näringsliv. Värt att notera är att det var energikrävande processer då och är det fortfarande. Även om det gått industrialiseringen tog fart och vi har fått en stark tjänstesektor så är fortfarande beroende av tillverkningsindustrin för tillväxt, utveckling och välfärd. En framtida utveckling för basindustrin kräver fortsatt tillgång på miljövänlig och kostnadseffektiv energi och då behöver kärnkraft vara en fortsatt del i energimixen. Den svenska industrins förmåga att hävda sig på en globaliserad marknad hänger nära samman med tillgången på billig energi och en elmarknad där priserna präglas av stabilitet och förutsägbarhet. Vi konkurrerar inte med låga löner och vi har därför inte råd att avhända oss tillgång på billig energi. Regeringens politik på energiområdet behöver skapa säkerhet och förtroende angående den framtida produktionen, tillgången och nivåerna på de svenska elpriserna för basindustrin. Det är särskilt viktigt när näringslivet är starkt beroende av tydliga besked om hur de svenska elpriserna kan tänkas utvecklas för deras fortsatta investeringar och angående framtiden för nuvarande anläggningar som kämpar med lönsamheten i den utdragna lågkonjunkturen. Att bygga och ersätta nuvarande reaktorer med nya är en komplicerad, långsiktig och kostsam process och inga statliga subventioner kommer att finnas för dem som tar itu med uppgiften. Tanken är att producenter ska agera helt på marknadsmässiga villkor. Det är en bra inställning men regeringen bör fundera på att se över villkoren för t.ex. forskning kring bl.a. effektiva reaktorer, hanteringen av avfall och hur man minimerar de risker som ändå finns. Om någon bygger nya reaktorer så finns det ett allmänintresse i både hög effektivitet och säkerhet. Alliansregeringen måste även se över de långsiktiga förutsättningarna för de intressenter som gör kalkyler för att bygga nya reaktorer.