mot · H102A398 · 2013-10-03 00:00:00 — Man måste exempelvis vara arbetslös eller inte anses ha förutsättningar att bli anställd. Det sänder helt fel signaler från samhället till ungdomar som vill starta eget företag. Att starta eget företag ska inte vara en reservlösning för dem som inte klarar av något annat, tvärtom bör det vara något positivt som värderas högt av det offentliga. ges starta-eget-bidraget endast till sökande som är arbetslösa eller riskerar att bli arbetslösa samt är inskrivna på Arbetsförmedlingen. Den sökande måste ha fyllt , förutom i särskilda undantag som vid funktionshinder etcetera. Andra kriterier är bland annat att den som erhåller bidraget bedöms ha goda förutsättningar att driva företaget, att företaget bedöms bli lönsamt, ger varaktig sysselsättning och att stödet inte får snedvrida konkurrensen. föreslår att starta-eget-bidragets åldersgräns sänks från till utan undantag. Vi föreslår även att det kontraproduktiva kravet på att man måste vara arbetslös eller riskera arbetslöshet för att få stödet tas bort. Detta sänder betydligt mer positiva signaler till ungdomar som vill starta eget företag. Kraven på en genomtänkt affärsidé och lönsamhet bör kvarstå liksom stödets övriga villkor. Syftet med förslaget är att man ska kunna gå direkt från arbete eller studier till att få starta-eget-bidrag utan att behöva vara arbetslös en period emellan. kan man få starta-eget-bidrag som man har ett arbete, förutsatt att man kan redovisa att bidraget oavkortat går till att starta eget företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sänka åldersgränsen för starta-eget-bidrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa kravet på att vara arbetslös eller riskera arbetslöshet för att erhålla starta-eget-bidrag. 7Utbildning ger nya chanser på arbetsmarknaden Utbildningssystemet är människors viktigaste väg till att hitta ett passande yrke och en egen försörjning. För att detta ska fungera väl krävs minskade avstånd mellan skola, arbetsliv och högre studier. Yrkesprogrammen på gymnasiet fyller en viktig funktion, men regeringens reformer har resulterat i att ansökningarna till yrkesprogrammet minskat drastiskt; bedömer att en viktig anledning till det är att den obligatoriska behörigheten till högre studier försvunnit. Det leder till en tidig sortering av elever och en begränsning av framtida studie- och yrkesval. Vi behöver ett utbildningssystem som uppmuntrar ungdomar att växa upp, flytta hemifrån och skaffa sig egen försörjning, som dörrarna står öppna för individen att göra olika saker genom livet. 7.1Fler vägar till gymnasiekompetens Gymnasiekompetens har blivit det nya minimikravet för att få ett jobb. Gruppen unga som inte klarar gymnasiet, inte kompletterar sin utbildning eller får ett jobb, innebär stora kostnader för samhället och en stor förlust för individerna själva. vill se fler individuella, flexibla lösningar till gymnasiekompetens. Vi föreslår en utbyggnad av folkhögskolorna och den kommunala vuxenutbildningen med sammanlagt 10 000 nya platser. Regeringens satsning på nya platser inom yrkesvux är bra, men inte tillräcklig givet den höga arbetslösheten. Våra satsningar riktar, på ett tydligare sätt än regeringens, in sig på de grupper som står längst ifrån arbetsmarknaden. 7.1.1Fler ska få möjlighet att läsa på folkhögskola vill satsa på 5 000 nya studieplatser på folkhögskolans allmänna linje. Ungefär 12 000 elever läser in gymnasiekompetens på folkhögskolans allmänna linje. Många elever som läser in gymnasiekompetens på allmän linje upplever att de blivit sedda, fått bättre självförtroende och fått lust att läsa vidare. Problemet är att alla inte får chansen – det går två sökande per plats för att läsa in gymnasiekompetens på folkhögskolornas allmänna linje.10 Folkhögskolan är för många en väg till jobb eller högre studier. av dem som gått allmän linje arbetar eller studerar efter att de lämnat folkhögskolan.11 Utvärderingar visar också att de som går vidare från allmän linje på folkhögskola till högre studier ofta klarar studierna bra. Personer med funktionsnedsättning och utlandsfödda är överrepresenterade i arbetslöshetsstatistiken och bland dem som inte fullföljer sin gymnasieutbildning. Folkhögskolorna fångar upp dessa grupper på ett bra sätt. Folkhögskolan gör riktade pedagogiska insatser för deltagare med funktionsnedsättning och invandrade deltagare med behov av stöd i svenska. av dem som läser in sin gymnasiekompetens på folkhögskola har någon form av funktionsnedsättning och är utlandsfödda. pågår också inom folkhögskolan en satsning på studiemotiverande folkhögskolekurser. Målgruppen är arbetslösa ungdomar i åldern 16–utan slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan. Med förslag får fler unga chansen att läsa på dessa kurser. vill göra folkhögskolans unika studiemiljö tillgänglig för fler. Därför vill vi knyta folkhögskolorna närmare de platser som har många unga arbetslösa, exempelvis storstädernas miljonprogramområden och landsbygdskommuner med hög ungdomsarbetslöshet. Detta kan ske genom att helt nya skolor öppnas eller att befintliga skolor startar filialer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa fler folkhögskoleplatser. 7.1.2Fler ska få möjlighet att läsa på komvux Den kommunala vuxenutbildningen behöver stärkas och erbjuda fler att komplettera och läsa in en fullständig gymnasiekompetens. föreslår 5 000 nya platser inom den kommunala vuxenutbildningen. Platserna riktar sig till alla som saknar fullständig gymnasieutbildning eller behöver komplettera gymnasieutbildningen för att få behörighet till högskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa fler komvuxplatser. 7.1.3Fler ska få möjlighet att läsa på yrkesvux Möjligheterna för den teoretiskt utbildade att få ett yrke med mer praktisk inriktning är liten. Den med praktisk utbildning kan komplettera med teoretisk utbildning; vice versa borde också vara möjligt. Vi vill därför införa möjlighet till yrkesvux för fler, inte bara som för de grupper som saknar gymnasieutbildning eller har en gymnasial yrkesutbildning som behöver kompletteras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa fler platser på yrkesvux. föreslår fler platser på yrkesutbildningar för att förbättra matchningen mellan arbetsgivarnas behov och de arbetssökandes kompetens. Vi vill tillföra 2 500 nya helårsplatser vid branschinriktade jobbutbildningar. Dessa platser inriktar sig i första hand på branscher där prognoserna pekar på arbetskraftsbrist. Enligt Arbetsförmedlingen12 är det störst brist på arbetskraft för lastbilsmekaniker, byggnadsplåtslagare, kockar, golvläggare och undersköterskor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa fler platser vid branschinriktade jobbutbildningar. är en möjlighet för unga som har gymnasieutbildning men saknar relevant yrkesutbildning. Utbildningarna arrangeras i samarbete med näringslivet. Vi vill satsa 2000 fler platser på . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa fler platser på . Gymnasiets yrkesprogram är en viktig del av matchningsproblematiken eftersom de ger unga en kompetens i just de yrken där det både finns brist på folk att anställa och där nya brister kommer i takt med att den gröna omställningen tar fart, och pensionsavgångar tar vid. Som exempel beräknas bristen inom mindre än två årtionden till 127 000 med omvårdnadsutbildning, 49 600 gymnasieingenjörer, 10 000 med transportutbildning och 36 300 med industriutbildning. befinner sig yrkesprogrammen i kris: Antalet elever minskade . De värst drabbade utbildningarna är barn och fritid, handel och administration och industriprogrammet. Minskningen på dessa är mellan . Minskande elevkullar är inte förklaringen till yrkesprogrammens nedgång. Det handlar om en relativ förskjutning från yrkesprogram till studieförberedande program. Andelen sökande till studieförberedande utbildningar ökar, medan den minskar till yrkesprogrammen. anser att en sannolik förklaring till elevtappet på yrkesprogrammen är att yrkeselever inte automatiskt blir behöriga till högskolestudier.13 7.2.1Studierna måste åter bli högskoleförberedande En utbildning ska öppna – inte stänga – dörrar. Det är viktigt för dem som söker utbildningarna att dessa inte utesluter senare möjligheter att läsa vidare. Regeringens förslag om att eleven kan nå grundläggande högskolebehörighet genom det individuella valet är inte tillräckligt. Alla gymnasieutbildningar ska leda till högskolebehörighet, oavsett elevens val. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra högskolebehörighet på alla gymnasieutbildningar. 7.2.2Praktik i alla yrkesförberedande gymnasieutbildningar Kontakten med arbetsmarknaden är central för en utbildning som är menad att ge jobb direkt. Praktik ska därför ingå i alla utbildningar och ska ske tidigt under utbildningen. Den ska utformas i samarbete mellan skolans huvudman och arbetsgivarna. Praktikplatsen fattar i princip beslutet om praktikanten ska godkännas eller inte. Kollektivavtalsbundna arbetsgivare bör därför även inom gymnasiets yrkesprogram få ett sådant inflytande innan läraren fattar beslut om betyg. På så sätt säkras elevens anställningsbarhet tidigt på utbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa praktik i alla yrkesförberedande gymnasieutbildningar. Det bör inom ramen för yrkesutbildningen på gymnasiet införas en möjlighet att, hos en arbetsgivare, förlänga praktikperioden med två extra år. Den förlängda tiden blir motsvarande en lärlingsperiod med lön. Eftersom det rör sig om en lärlingsperiod så handlar det om en lägre lön än under en anställning, och detta bör ske inom ramen för branschvisa kollektivavtalslösningar. En gymnasieutbildning med påbyggnadsår med huvudsaklig praktiskt inslag på arbetsplats ska kunna leda fram till yrkesbevis eller motsvarande. Genom detta får eleven möjlighet att uppfylla exempelvis certifieringskrav för olika yrken. Lärlingen är anställd till och genomgår utbildning till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en möjlighet att införa en förlängd praktikperiod inom ramen för yrkesförberedande gymnasieutbildningar. 8Stärk kopplingen mellan högskolorna och arbetsmarknaden vill ge fler högskolestudenter kontakt med arbetslivet redan under utbildningen eller efter examen. Att hitta det första jobbet som matchar utbildningen kan ofta vara problematiskt även för den som har en färdig högskoleutbildning. Många studenter saknar kontaktnät och vägar ut i arbetslivet. Det kan leda till att man blir kvar i enklare jobb trots att man har en examen från högskolan. Vi vill underlätta övergången mellan skola och arbetsliv och skapa förutsättningar för att det första viktiga jobbet blir en bra start på ett fortsatt yrkesliv. vill förbättra lärosätenas stöd till studenterna för att hitta en väg ut på arbetsmarknaden. Det kan handla om att ordna praktik, hitta samarbeten kring examensarbeten eller på annat sätt förmedla kontakter mellan studenter och arbetsgivare. Uppgiften är särskilt viktig för studenter från studieovana hem, som ofta saknar egna kontakter med arbetsgivare och kunskap kring akademikers arbetsmarknad. Vi vill därför inrätta karriärcentrum vid universitet och högskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa karriärcentrum för studenter. 8.1.2Fler praktikplatser till högskolestudenter Många studenter som vill göra praktik får inte möjlighet att göra det eftersom deras lärosäten inte erbjuder den möjligheten. vill skapa möjlighet för fler studenter att få värdefull arbetslivserfarenhet och föreslår därför en försöksverksamhet med praktik. vill också satsa resurser på att stimulera högskolorna att erbjuda fler studenter praktik . Praktiken ska kunna sökas som en högskolekurs och poängen ska kunna tillgodoräknas i examen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa fler praktikplatser på högskolan. 9Rusta unga för arbetsmarknaden vill minska avståndet mellan utbildning och arbetsliv. Tidig kontakt med arbetslivet redan i ger unga bättre förutsättningar för förankring på arbetsmarknaden. Sociala kontakter är betydelsefulla för att komma in på arbetsmarknaden, särskilt för unga med sämre studieresultat. Vi vill öka kontaktytorna mellan skola och arbetsliv. Detta görs bland annat genom förbättrad studie- och yrkesvägledning samt utvecklad prao och genom att garantera att alla unga erbjuds sommarjobb. 9.1Sommarjobb för unga mellan Alla som har haft sommarjobb vet hur viktigt och berikande det kan vara. Det ger insikter om hur arbetslivet fungerar, som det inte går att läsa sig till i skolan. Det ger hjälp att bestämma sig för vad man vill arbeta med eller vad man inte vill göra. Det kan ge större självförtroende, ny tilltro till samhället och hopp om den egna framtiden. Egna pengar ökar också den personliga friheten. I , där är en del av den styrande politiska majoriteten, erbjuds alla 16–18-åringar sommarjobb. jobbcoacher har letat fram 650 lediga platser inom privat och sektor. Alla som vill ska erbjudas en plats. Hälften av platserna finns i verksamhet – förskola, parkförvaltning och administration bland annat – och hälften inom handel och service i och kring . Ungdomarna tjänar egna pengar, och för arbetsgivarna är det ett tillfälle att hitta framtida arbetskraft. vill garantera att unga mellan erbjuds sommarjobb. För detta tillför vi kommunerna resurser, som ska gå till en 25-procentig subvention av lönekostnaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillföra resurser till kommunerna så att unga mellan kan erbjudas ett sommarjobb. 9.2Bättre studie- och yrkesvägledning vill att studie- och yrkesvägledningen ges tydliga uppdrag att tillsammans med branschen bedriva informationsarbete på grundskolenivå. Denna typ av åtgärd har lokalt visat sig väldigt effektiv, eftersom kunskapen om hur framför allt industriyrken har förändrats är dålig bland unga människor. Förlegade bilder av yrkens innehåll och status kan förändras och ungdomar får moderna, korrekta bilder av verkligheten. arbetsmarknad är mycket könssegregerad, något som har betydelse för kvinnors och mäns hela arbetsliv och inkomst. Kvinnodominerade branscher och sektorer har lägre lön än mansdominerade branscher. Unga kvinnor söker sig i högre utsträckning till traditionellt mansdominerade branscher än vad unga män söker sig till traditionellt kvinnodominerade branscher. Det finns fler kvinnor i tillverkningsindustrin än det finns män inom vård och omsorg. Mot den bakgrunden bör det göras särskilda insatser redan i för att få fler pojkar att intressera sig för vård och omsorg. Det bör läggas minst lika mycket resurser på att få pojkar intresserade av yrkesområden inom vård och omsorg som för flickor att bli intresserade av teknik. Det är viktigt att skolans studie- och yrkesvägledning uppmuntrar eleverna att göra otraditionella val. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att modernisera studie- och yrkesvägledningen. Praktikplatser för unga ska utvecklas och moderniseras och vara en stomme i samverkan mellan skola och näringsliv. Dessa praktikplatser riktas mot personer . Praktikplatserna kan också användas för att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden och få fler unga att göra otraditionella val. Vi föreslår en pott där kommuner och enskilda skolor kan söka pengar för att bygga upp en struktur och underlätta för skolorna att samverka med näringslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge lämplig myndighet i uppdrag att modernisera praktikplatser för unga. Praktiken för elever på yrkesprogram, samt den förlängda praktikperioden för lärlingar, i kombination med arbetsgivarnas utökade inflytande över bedömningen av eleverna, medför ett behov av att företagens kompetens att handleda lärlingar och ungdomar ökar. Detta tar tid och kräver resurser, och vi är därför beredda att i överenskommelse med skola och arbetsgivare anslå statliga medel för handledning. Handledarstödet administreras av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa handledarutbildning för företag. 10Förbättra villkoren för unga på arbetsmarknaden anser att sänkta ingångslöner för unga och försämrad anställningstrygghet är fel väg att gå. Även unga ska ha rätt till en trygg anställning och en lön som det går att leva på. Erfarenheter från länder som till exempel , där ungas löner är betydligt lägre, visar att det heller inte är verkningsfullt att sänka ungas löner. Ungdomsarbetslösheten är hög även i och andra länder med stora löneskillnader.14 10.1Begränsa de tidsbegränsade anställningarna De tidsbegränsade anställningarna ökar på hela arbetsmarknaden. har nästan var femte anställd en tidsbegränsad anställning. Fler kvinnor än män har tidsbegränsade anställningar. Var fjärde ung kvinna som är medlem i ett har en tillfällig anställning. Motsvarande siffra för de unga männen är en av tio.15 Enligt en undersökning från Vision skulle fem av sex visstidsanställda hellre ha ett fast jobb.16 Mest vanligt är visstidsanställningar bland ungdomar. Av alla anställda i åldrarna 16–är mer än varannan, eller , tidsbegränsat anställd. Många av de unga har varit på arbetsmarknaden och har ändå svårt att få en trygg anställning.17 Ett av problemen är att visstidsanställningar missbrukas genom att de läggs i kedjor efter varandra. Det kan finnas goda skäl till att visstidsanställa personal vid tillfälliga uppgångar i arbetsbelastning. Men visstidsanställningar får inte bli ett permanent alternativ till fasta anställningar. anser att det behövs nya regler för att hindra att visstidsanställningar missbrukas på detta sätt. Det förslag som TCO har lagt fram är ett bra exempel på hur sådana regler skulle kunna se ut. TCO:s förslag till lösning ger möjlighet för en arbetsgivare att ha en person generöst tidsbegränsat anställd. Har man dock varit tidsbegränsat anställd hos samma arbetsgivare menar vi att det ska ge rätt till en tillsvidareanställning. Det ger arbetsgivaren goda möjligheter att ta in vikarier, tillfälligt utöka arbetsstyrkan eller pröva anställda som man känner sig osäker på. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en lag som reglerar missbruket av visstidsanställningar. Per (MP) SCB (2013). (2012). uppföljning av unga som varken arbetar eller studerar. Temagruppen Unga i arbetslivet 2012:4. SOU 2013:3: Ungdomar utanför gymnasieskolan – ett förtydligat ansvar för stat och kommun. : Ungdomars väg mot arbete (RIR 2013:6). Se Arbetsförmedlingens årsredovisningar 2008–2012. kommun (2011). Överenskommelse mellan och (). SOU 2013:13: Ungdomar utanför gymnasieskolan – ett förtydligat ansvar för stat och kommun. Drivhuset och , Entreprenörskapsbarometern 2012. (2012). Söktryck till folkhögskolorna. (2012). Samlad bedömning av folkbildningens samhällsbetydelse. Var finns jobben – Bedömning och en långsiktig utblick. , Färre elever på yrkesprogram. Unionen (2010) Den tredje linjen – om unga på arbetsmarknaden. () Tillfälliga jobb växer bland unga kvinnor . Vision (2011) Ungas syn på (o)fasta jobb. LO () Anställningsformer .