ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102N396 · 2013-10-02 00:00:00 — Nej till uranbrytning och prospektering av alunskiffer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheten till vetorätt mot prospektering av mineraler och gas ur alunskiffer för att på så sätt stå fast vid ett nej till uranbrytning. enades 24 kommunstyrelseordföranden från olika partier, socialdemokrater och alliansföreträdare, om att kräva vetorätt mot prospektering av mineraler och gas ur alunskiffer. Här är deras ord: I 45 av kommuner är stora delar av berggrunden alunskiffer. Om denna krossas frigörs tungmetaller och radioaktiva ämnen som utgör ett allvarligt hot mot markområden, grundvatten och odling . Därför bör ett kommunalt veto införas när det gäller prospektering som syftar till mineral- eller gasutvinning ur alunskiffer. Konventionell gruvdrift i urberg är en viktig näring, inte minst i . Våra alunskiffrar har däremot fredats från exploatering . Men till följd av extremt exploateringsvänliga minerallagstiftning står nu en lång rad prospekteringsföretag i kö för att få påbörja utvinning av bland annat uran och fossilgas ur alunskiffer. När alunskiffern bryts sönder frigörs förutom fossilt kol och svavel ett stort antal tungmetaller och radioaktiva ämnen med potential att förgifta omgivande sjöar, vattendrag, grundvatten och markområden . Vi måste stå upp för ett nej till uranbrytning. Redan vid prospektering av alunskiffer sker negativa konsekvenser för miljön, vars kostnader ekonomiskt och ekologiskt får betalas av invånarna i kommunen framöver. I län finns tyvärr mycket negativa påminnelser om brytning av alunskiffer. Motståndet är starkt och likaså det folkliga engagemanget mot brytning. Redan vid ny prospektering börjar oron. Av flera skäl är det därför rimligt att kommunerna ska kunna säga nej till prospektering som syftar till mineral- eller gasutvinning ur alunskiffer då detta är att stå upp för ett nej till uranbrytning.
mot · H102N4 · 2013-10-23 00:00:00 — med anledning av skr. 2013/14:21 om staten på elmarknaden – insatser för en fungerande elöverföring tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram en långsiktig investeringskalkyl gällande det svenska elnätet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram en konsekvensanalys gällande en eventuell utbyggnad av elöverföring till . Svensk basindustri, företag i sin helhet och hushåll är beroende av tillförlitlig leverans av el till låga priser. Det är dessutom av största vikt att stärker sin konkurrensfördel gentemot övriga gällande reglerkraft, prisbild och tillförlitlighet. Vi ser nu en kraftig utbyggnad av förnybar energi i och dess negativa påverkan på elpriset och den fluktuerande obalansen i elnäten, dessutom är investeringskostnaderna enorma. Osäkerheten på den europeiska energimarknaden är stor angående det totala investeringsbehovet, vem som i slutändan får betala och vad det får för konsekvenser för europeisk konkurrens. Svenska elkonsumenter måste få en tydlighet i hur investeringsbehovet ser ut och vad det får för ekonomiska konsekvenser. Vi ser att regeringen tar fram en långsiktig investeringskalkyl för det olika kraftslagen gällande hela det svenska elnätet. Osäkerheten på den europeiska energimarknaden gällande fluktuerande produktion och elpris påverkar även den svenska energimarknaden. Vi kan komma tvingas att bygga ut den kontinentala överföringen av el, för att europeisk förnyelsebar energi är i nödvändigt behov av bl.a. svensk reglerkraft. Vi är positiva till en kontinental elöverföring men en utbyggnad av överföringskapaciteten behöver analyseras. För låg kapacitet kan hämma vårt eget behov av import/export och en fullt utbyggd kapacitet kan påverka elpriset negativt i . Vi ser att regeringen tar fram en konsekvensanalys gällande en eventuell utbyggnad av elöverföring till .
mot · H102N404 · 2013-10-02 00:00:00 — En klokare lokalisering av statliga myndigheter tar vara på hela landets kompetens och erfarenheter! tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en analys av den statliga lokaliseringspolitiken. har vid ett flertal tillfällen och uttalat vikten av statliga myndigheters närvaro i olika delar av . Statlig närvaro har betydelse såväl för de lokala arbetsmarknaderna som för regioners utveckling och tillväxt. Dessutom är det positivt för den statliga verksamheten som sådan att den sker i olika miljöer och geografier. Erfarenheter från hela landets vardagsliv ger en mera kompetent, mera vidsynt och mer accepterad statlig förvaltning. Trots den starka uppslutning som funnits i riksdag bakom dessa utgångspunkter har den praktiska tillämpningen av lokaliseringspolitiken varit, i det närmaste, geografiskt blind. Även om uttalat att nybildade myndigheter i första hand ska lokaliseras utanför huvudstadsområdet har detta gett mycket små uttryck i praktiskt handling. Jag menar vidare att det är viktigt att vi betraktar den statliga lokaliseringspolitiken med tillväxtpolitiska ögon snarare än att se statliga jobb som en slags kompensation till olika landsändar. Väl fungerande och utvecklande kluster av statliga myndigheter kan ge betydande effekter för utvecklingen av såväl en region som av den statliga verksamheten i sig. Jag tar gärna mitt eget län, , som ett exempel på en lyckad statlig samlokalisering. Lokaliseringen av olika myndigheter och annan statlig verksamhet har visat på stora framgångar. Möjligheterna att rekrytera och behålla kompetens har visat sig mycket goda, tvärtemot vad belackarna ansåg sig veta när verksamheter ny- och omlokaliserades. Erfarenheterna visar också på att de statliga myndigheter, som genom beslut av riksdag och regering, lokaliserat verksamhet till också snabbt upptäckt fördelarna med detta. De större myndigheter som lokaliserat verksamhet till staden och länet, till exempel , och Arbetsförmedlingen, har upptäckt att det går mycket bra att bedriva sin verksamhet i . Ja, de har t.o.m. sett lokaliseringen som något så positivt att de placerat långt mycket fler av sina anställda i länet än vad statsmakterna krävde av dem. Myndigheterna har alltså upptäckt fördelar när det gäller god kompetens, lägre personalrörlighet, lägre kostnader för lokaler m.fl. skäl för att utöka verksamheten i länet och också handlat därefter. är det att ta ett samlat grepp av vad en mer balanserad statlig lokaliseringspolitik kan innebära för en region men också för kvaliteten hos, och kostnaderna för, myndigheterna. Jag föreslår därför att ger som sin mening att regeringen bör genomföra en genomgripande analys av den statliga lokaliseringspolitiken ur dessa aspekter. Per Åsling (C)
mot · H102N405 · 2013-10-04 00:00:00 — Förbättra de förutsättningar för ett ökat företagande bland kvinnor med invandrarbakgrund tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för ett ökat företagande bland kvinnor med invandrarbakgrund. Många invandrarkvinnor bär på drömmar och idéer från hemlandet, men behöver rätt verktyg och strukturer för att förverkliga dessa i . Alliansregeringen har redan gjort mycket, t.ex. inrättat nystartskontor i kommuner och stadsdelar som präglas av stort utanförskap, satsat på program för att stärka företagandet bland personer med utländsk bakgrund, utökat möjligheterna till mikrolån samt infört ROT- och RUT-avdrag för arbete i hemmet. Men det behövs fler satsningar för att få kvinnor med utländsk bakgrund att starta fler företag. Det är viktigt ur jämställdhetsperspektiv; utländska kvinnor är en grupp med låg förvärvsfrekvens och när de arbetar jobbar de ofta deltid och i otrygga anställningar. Med fler företag i gruppen kvinnor med utländsk bakgrund jämnas inkomstskillnader ut och fler kan även få anställning. Det finns många tankar kring hur detta skulle kunna genomföras på bättre sätt. Många som har stått långt från arbetsmarknaden, inte minst invandrare och unga, har fått jobb tack vare avdraget för hushållsnära tjänster. blir svarta jobb vita och fler anställda får ökad social trygghet och livskvalitet. Sänk trösklarna på arbetsmarknaden, t.ex. en flexiblare arbetsrätt, ett skattegynnat sparande till kompetensutveckling och nystart av företag samt avstampsjobb. Låt fler aktörer än Arbetsförmedlingens förmedla jobb. Utforma särskilda program för att stärka företagande bland personer med utländsk bakgrund. Det finns en stor potential, både för att främja ökad handel mellan olika länder och för att ta tillvara alla nya affärsidéer som kan skapa jobb och tillväxt både i och i andra länder. Ge invandrarkvinnor större möjligheter att förbättra sin kompetens inom affärsutveckling så att de själva kan välja den rådgivning som passar deras behov och önskemål. Förbättra möjligheterna till mikrolån, via och lokala mikrofinansieringsinstitut. Stöd arbetsintegrerande sociala företag. Unikt för dessa företag är att deras ursprung finns i ett behov som varken tillgodosetts av den offentliga eller den privata sektorn. Genom det sociala företagandet finns möjligheter för personer som står långt från arbetsmarknaden att utveckla den egna arbetsförmågan, bli delaktiga i att driva företag och att delta i samhällslivet. Utöka stöd till lokala initiativ som främjar företagande, jobb och utveckling, t.ex. resurscentra och organisationer som stödjer en positiv utveckling för fler jobb. Det bör undersökas hur dessa och fler faktorer skulle kunna utöka graden av nyföretagande hos kvinnor med utländsk bakgrund. De faktorerna med störst effekt till lägst kostnad bör sedan omgående genomföras. Min dröm är ett företagsamt, grönt, tryggt och öppet . Ett samhälle där alla kan bidra, där alla behövs. Alla goda idéer och allt engagemang som finns runt om i vårt land behövs, så att fler får möjlighet att förverkliga sina drömmar.
mot · H102N407 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elprisområden. är uppdelat i fyra elprisområden. Tanken bakom är att elpriset ska påverkas av elproduktion och efterfrågan på el. Elproduktionen är låg i syd medan efterfrågan är hög. I norr råder motsatt förhållande, elproduktionen är hög men efterfrågan på el är lägre. Därför är priset högre i syd och lägre i norr. Men priset har inte bara höjts i utan även i . Indelningen i elprisområden är enligt regeringen en nödvändig anpassning till . Bakgrunden är att den danska branschföreningen anmälde till kommissionen för regelbrott mot 2006. hade enligt anmälan begränsat exporten av el till och istället gynnat svenska konsumenter. har utrett vilka konsekvenser indelningen i elprisområden fått. En effekt är att marknaden för fasta elpriser inte fungerar längre. Utbudet av fasta priser är begränsat, vilket gör att de fasta priserna blir högre än de skulle vara. En annan effekt är att indelningen har lett till en permanent högre nivå på elpriset i . Regeringen bär ett stort ansvar för den nuvarande situationen. Man har inte aktivt försökt undvika den olyckliga indelningen i elprisområden och inte heller satsat tillräckligt på att bygga ut stamnätet. Det är inte rimligt med så stora skillnader i elpris mellan olika delar av landet. För att konkurrenskraften mellan företag inom landet ska fungera på ett mer rättvist sätt liksom för konsumenter måste indelningen i elprisområden förändras.
mot · H102N412 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arrendepriser inte ska vara marknadsledande. har det statligt ägda genomfört betydande höjningar av sina jaktarrenden i de norra delarna av landet. I vissa fall har prishöjningarna varit flera , och detta i kombination med höga fällavgifter på älg gör att allt fler jägare och jaktlag inte längre har råd att förlänga sina arrenden. Det finns exempel på när priset per fälld älg närmar sig 35 000–, och då är det omöjligt för de allra flesta att fortsätta jaga. Detta är något som inte ser som något större problem då de menar att det finns många andra än de i området boende som är mer köpstarka som de kan sälja jakten till. De jägare och jaktlag som har arrenderat marker i den delen av landet som de bor i tar dock oftast ett stort ansvar för de marker de jagar på och de viltstammar som de förvaltar. Det handlar om en långsiktig förvaltning för att få hållbara viltstammar, och långsiktig förvaltning är något som gynnar även markägarna, i detta fall skogsbolaget . Att istället arrendera ut marken till de jägare och jaktlag som för stunden har råd riskerar att minska långsiktigheten i viltstammarnas förvaltning, och det finns också en uppenbar risk att tilldelade älgar inte kommer att fällas i samma utsträckning. Detta är annars något som skogsbolagen anser vara av högsta vikt för att minska betesskadorna, ett problem som det talas allt oftare om. Om betesskadorna är ett problem man vill få bukt med borde man vara mån om att älgförvaltningen på markerna tas om hand på bästa sätt, och med kontinuitet. Att agera som prisdrivande på marknaden är en ovanlig roll för ett statligt ägt bolag. Det borde inte vara roll att driva upp priserna på jaktarrenden så att de människor som bor i områdena inte har råd att fortsätta arrendera. Tvärtom, som statligt bolag ägt av svenska folket, bör man värna de som tar ansvar för långsiktighet och god viltvård, och ge förutsättningar för människor att bo kvar i glesbygd. är en betydande markägare som skapar arbetstillfällen, och också är beroende av att människor bor kvar i glesbygd. Därför bör ta ansvar för att långsiktig viltvård möjliggörs på deras marker, snarare än kortsiktiga vinster från pengastarka tillfälliga jaktbesökare. i (S)
mot · H102N413 · 2013-10-02 00:00:00 — Den sociala ekonomins andel av välfärdsektorn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram en handlingsplan för hur den sociala ekonomins andel av välfärdssektorn ska kunna öka. Det är angeläget att den sociala ekonomin får en större andel av den icke-offentligt drivna delen av välfärdssektorn. Den sociala ekonomin består av fristående organisationer och företag som bedriver samhällsnyttig verksamhet utan vinstmål. Det överskott som uppstår i verksamheten används till att öka kvaliteten i verksamheten. domineras den icke-offentligt drivna delen av välfärdssektorn av några få stora koncerner. Ofta görs de kommunala och statliga upphandlingarna i så stora kvantiteter att ideella organisationer och företag har svårt att konkurrera. En handlingsplan bör tas fram för hur den sociala ekonomins andel av välfärdssektorn ska kunna öka. Per (S)
mot · H102N414 · 2013-10-03 00:00:00 — I verkligheten är skillnaden mellan och övriga landet ännu större, då ingår i riksgenomsnittet och drar upp detta. Särskilt bekymmersamt är att klyftorna i barns ekonomiska uppväxtvillkor har blivit större . Enligt ökade andelen fattiga barn i från . En tydlig trend är att skillnaderna mellan rikare och fattigare stadsdelar har ökat. I stadsdelen i är av barnen fattiga, enligt Rädda Barnens definition. har också antalet anmälda brott ökat kraftigt. Den grova organiserade brottsligheten har fått fäste i , framför allt i våra storstäder. Detta skapar en otrygghet bland människor, vilket hämmar en ljus framtidsutveckling för vår region. Länge dominerade uppfattningen att ekonomiska klyftor är bra för tillväxten i den ekonomiska och politiska diskussionen. Denna uppfattning har dock allt mer börjat ifrågasättas. framhåller flera internationella organisationer, däribland och , att sociala motsättningar kan hota stabiliteten i hela samhället. Åtskilliga internationella studier visar till exempel ett entydigt samband mellan ojämlikhet och våldskriminalitet. Den som befinner sig i långvarig arbetslöshet, fattigdom, missbruk eller segregation riskerar i större utsträckning att komma i kontakt med kriminalitet. Forskning visar också den sociala rörligheten är större i länder med förhållandevis jämn inkomstfördelning än i länder med stora inkomstskillnader. En central utmaning för är att överbrygga skillnaderna i livschanser mellan utrikes födda och inrikes födda. I är av befolkningen född utomlands, en betydligt större andel än rikets . Detta är en tillgång för vår region som måste tillvaratas. När människor flyttar sprids arbetskraft, kunskap och idéer, och nya möjligheter uppstår. Utrikes födda i är dessutom högre utbildade än genomsnittet bland utrikes födda i landet. tar det för många nyanlända flyktingar och invandrade att etablera sig på arbetsmarknad. Vi socialdemokrater anser att alla i vår region måste få möjlighet att försörja sig själva. En framgångsrik utbildnings- och jobbpolitik är grundläggande för att bryta segregationen. Att verka för minskade sociala klyftor är en viktig del i en urban tillväxtpolitik. I grund och botten handlar frågan om alla människors rätt till utbildning och arbete. Vad som ovan anförs om behovet av en politik som stärker den sociala sammanhållningen i bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Arhe Hamednaca (S)
mot · H102N415 · 2013-10-02 00:00:00 — Stöd för att starta företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den som vill starta företag kan få stöd. För den som vill starta företag finns endast stöd för att starta företaget. Däremot så saknas ett system för att klara sin ekonomi när företaget startas och behöver skapa sig en fast bas för att överleva. Det är ett av de större och grundläggande problemen för nya företag som startas. En översyn bör ske för att bredda möjligheten för fler att starta företag så att fler personer med goda idéer ska kunna starta företag, så att det inte endast är de som har en bra ekonomi eller anhöriga som kan bistå med stöd och pengar som kan starta ett företag.
mot · H102N418 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av . Den svenska energipolitiken bör trygga tillgången till el och annan energi med en energiproduktion som har låg inverkan på hälsa, miljö och klimat – och göra det på internationellt konkurrenskraftiga villkor. Det finns stora möjligheter att skapa arbetstillfällen och stärka industrins konkurrenskraft genom investeringar i det svenska energisystemet. Det statliga energibolaget , med dess tunga roll i det svenska energisystemet, är avgörande för att nå dessa mål. Därför måste vara formulerade så att bolaget på bästa sätt gynnar svensk energipolitik och tillvaratar våra naturtillgångar. Det finns dock anledning att kritisera bolagets agerande . europeiska expansion har blivit närmast självgående, och såväl den ekonomiska som den ekologiska hållbarheten i bolagets investeringar kan ifrågasättas. Inte minst visar enorma förlustaffär med holländska Nuon att behovet av bättre ägarstyrning är stort – en affär som regeringen godkände trots tydliga varningssignaler och som kostat skattebetalarna . När konsekvenserna av köpet nu blir uppenbara skyller regeringsföreträdare på varandra och andra. Mot denna bakgrund är det viktigt att kvarstår i statlig ägo och att en översyn av bolagets ägardirektiv görs i syfte att höja bolagets ambitioner vad gäller affärsmässighet och investeringar i förnybar energi. bör, inom ramen för och miljömässiga krav, möjliggöra mest konkurrenskraftiga priser för den svenska elintensiva industrin. bör också ges ett större ansvar för investeringar i ny teknik, i pilot- och demonstrationsanläggningar för förnybara energikällor och i effektivare elöverföring och elanvändning. Dessa investeringar kan med fördel göras i samarbete med landets forskningsinstitutioner som har projekt inom området förnyelsebar energi eller har för avsikt att starta sådan forskning. Vad som ovan anförs om behovet av en översyn av bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H102N419 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska välkomna en etablering av en nordisk-baltisk regional avdelning av i . skrev EU-medlemmarna på ett avtal om en enhetlig patentdomstol efter många års diskussioner. pågår diskussioner om placering av dess lokala och regionala kontor. har ombetts att ta ställning till vilket slags kontor som den vill ska serva . Både och har tillskrivit regeringen och bett om att en nordisk-baltisk regional avdelning av ska ligga i . har samma hållning, d v s ställer sig bakom en placering i , och är berett till medfinansiering. Denna avdelning skulle vara regional till sin karaktär och täcka både och . Placeringen i erbjuder flera fördelar. En av dessa är att lokalen blir regional och kommer att fördjupa våra kontakter med våra grannländer. En annan fördel är att detta förslag innebär också ett löfte om medfinansiering från . En tredje fördel är att , som är tredje stad, behöver ytterligare satsningar på en differentierad arbetsmarknad, vilket denna etablering skulle bidra med. Den fjärde fördelen är att sprida institutioner i hela . Utav 245 statliga myndigheter som finns i är 143 placerade i . I hela är det fem stycken, vilket är en låg andel. Just nu finns det tillfälle att något förbättra den ojämlika fördelningen. Alternativet skulle vara ett svenskt lokalt och relativt isolerat kontor med placering någon annanstans än i . Regeringen tar då på sig hela finansieringen och stänger dörren till ökade kontakter med omvärlden. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska välkomna en etablering av en nordisk-baltisk regional avdelning av i .