ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102MJ303 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reservatsbildningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skötselplaner vid reservatsbildning. har det gjorts stora avsättningar av mark till reservatsbildningar. Även om naturreservat och andra markavsättningar fyller en viktig funktion för bevarandet av naturvärden måste detta ske balanserat så att vissa kommuner inte får en oproportionellt stor andel av sin areal avsatt. Glest befolkade delar av norra , exempelvis i , har fått bära stora delar av landets behov av att visa upp en hög procentsiffra när det gäller markavsättningar. För dessa orter innebär det att skogsbruket hämmas likaväl som satsningar på turism och rörligt friluftsliv. Kommunerna i detta område är stora till ytan men glest befolkade. innebär ett antal överlappande reservatsbildningar i kombination med andra utpekade riksintressen att orterna tappar möjlighet att utveckla en näringsverksamhet som möjliggör att befolkningen kan få en utkomst på orten. Exempelvis har kommun fått se av sin yta avsatt till skyddad natur. En översyn och omprioritering av reservatsbildningarna måste göras så att inte inlandskommunernas möjlighet att utvecklas hämmas. Reservatsbildningarnas syfte är att bevara den biologiska mångfalden. Syftet är lovvärt och en icke alldeles oviktig del av arbete med natur- och miljöskydd. Det är dock viktigt att reservatsbildningarna sker under dialog med markägarna. Länsstyrelserna bör ha huvudansvaret för att en sådan dialog kommer till stånd i varje enskilt fall. Markägarna måste också få en rimlig ersättning för sin mark. Det har inte sällan förekommit att markägarnas kompensation har varit långt under marknadsvärdet. Det är än vidare viktigt att det upprättas konkreta och adekvata skötselplaner för de reservat som bildas. Bristande skötsel leder till att miljön förlorar den biologiska mångfald man vill bevara.
mot · H102MJ307 · 2013-09-30 00:00:00 — Nationellt pilotområde för utveckling av biotoplagstiftning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett eller flera pilotområden i landet där erfarenheter vinns av en utveckling av den svenska biotoplagstiftningen i riktning mot större traktvis flexibilitet med bibehållet biotopskydd. I gällande miljöbalksförordning saknas bestämmelser som medger ändring eller upphävande av det generella biotopskyddet. Det finns möjlighet för en länsstyrelse att lämna dispens om så kallade särskilda skäl föreligger. Även om viljan att ge dispens finns, är utrymmet för dispenser i princip obefintligt med dagens lagstiftning. Det uppstår problem då det som den sökande upplever som särskilda skäl inte stämmer överens med vad myndigheterna och lagstiftaren uppfattar som särskilda skäl. Vid kontakter mellan beslutsmyndighet och sökande med besked om ställningstagande/beslut hänvisas i beskedet/beslutet ofta till olika nationella miljömål. enligt ovan uppstår i kollisionen mellan ambitioner att skydda och bevara biotoper och att bedriva ett miljömässigt och ekonomiskt uthålligt jordbruk. Problemet växer i takt med pågående strukturrationalisering av det svenska jordbruket, en rationalisering som innebär sammanslagning av brukningsenheter och därmed vidhängande förändringar i gårdarnas arrondering. Att få genomföra förändring av den tillkommande brukningsenhetens arrondering är en av drivkrafterna i strukturrationaliseringen och en förutsättning för att effektivt kunna nyttja moderna maskiner och i praktiken även en förutsättning för ett miljömässigt och ekonomiskt uthålligt brukande av marken. Sammantaget innebär ovanstående en risk för att brukandet av landets åkerareal minskar med följd att både åkern och den unika biotop som skulle skyddas försvinner. Det är därför rimligt att eftersträva en balans i hänsynstagandet mellan de nationella miljömålen och att en avvägning av de nationella miljömålen kan ske på trakts- och gårdsnivå vid bedömningen av effekterna av ett skydd av biotoper. En generell tillämpning av gällande lagstiftning ger heller ingen öppning för en kompensatorisk åtgärd möjlig att utföra på gårds-/traktnivå. En sådan skulle tex kunna vara att i utbyte mot en förändring som medger ett mera rationellt och miljöeffektivt brukande åläggas att anlägga ett vattenområde, ett stenröse, en trädrad mfl uttryckta biotoper i områden där dessa pga tidigare strukturomvandling utgör en sällsynthet. I syfte att utveckla lagstiftningen finns det skäl att ta initiativ till ett eller flera pilotområden i landet där erfarenheter vinns av en utveckling av den svenska biotoplagstiftningen i riktning mot större traktvis flexibilitet med bibehållet biotopskydd. Med stöd i det ovan anförda vill vi att ger regeringen tillkänna som sin mening vad som ovan anförs om att inrätta ett eller flera pilotområden i landet där erfarenheter vinns av en utveckling av den svenska biotoplagstiftningen i riktning mot större traktvis flexibilitet med bibehållet biotopskydd.
mot · H102MJ308 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förutsättningarna för rovdjurstammarna i att uppnå en gynnsam bevarandestatus och därutöver kunna förvaltas, genom exempelvis licensjakt, bör uppnås med hänsyn till de människor som lever och verkar i rovdjurstäta områden, samt att det därutöver bör fordras att full ersättning betalas till ägare av rovdjursskadade djur och att skyddsjakt på rovdjur ska kunna bedrivas i förebyggande syfte för att undvika attacker på tamdjur. En rimlig utgångspunkt är att ska ha livskraftiga stammar av björn, varg, järv, lodjur och kungsörn där varje art ska finnas inom sitt naturliga utbredningsområde. För att detta skall vara möjligt att uppnå måste förvaltningen av rovdjursstammen i allt större utsträckning ske regionalt och med ett starkt lokalt inflytande. En sådan förvaltning kan bättre återspegla den situation som råder i olika delar av landet och stärker därmed möjligheten till samexistens mellan människor och rovdjur. Med ett ökat lokalt inflytande måste också inberäknas att beslutanderätten flyttas närmare de människor som påverkas socialt och även ekonomiskt av rovdjursstammarnas utbredning. Flera steg i ovanstående riktning har tagits av alliansregeringen, det är nu rimligt att den regionaliserade rovdjursförvaltningens roll utvecklas vidare för att stärkas genom att fler representanter från civilsamhället och berörda näringsorganisationer inkluderas. Detta borde ge oss förutsättning att rovdjursstammarna i uppnår en gynnsam bevarandestatus och därutöver förvaltas, genom exempelvis licensjakt, med hänsyn till de människor som lever och verkar i rovdjurstäta områden. Därutöver fordras att full ersättning utgår till ägare av rovdjursskadade djur och att skyddsjakt på rovdjur ska kunna bedrivas i förebyggande syfte för att kunna undvika attacker på tamdjur.
mot · H102MJ311 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kravet, på restauranger, att tillhandahålla toaletter även ska gälla livsmedelsaffärer. Alla människor har rätt till ett bra och värdigt liv. Till detta hör möjligheten att vistas och röra sig fritt i samhället. Offentliga toaletter som kan användas av alla är en av förutsättningarna för att göra detta möjligt. I många, framför allt mindre, livsmedelsaffärer saknas offentliga toaletter som kunderna kan använda. är affärerna färre och de är utspridda över större områden. De har dessutom en större yta . Det innebär att medborgarnas besök i livsmedelsaffären – inräknat resorna från och till bostaden – ofta tar betydligt än . Om man på grund av sjukdom eller av helt naturliga orsaker blir i akut behov av en toalett är det svårt att finna en sådan i våra livsmedelsaffärer förutom i de stora köpcentrumen. Många äldre människor åker med flexturer för att handla och det tar åtskilliga timmar innan de är tillbaka i bostaden. Vi har människor med mag- och tarmsjukdomar som oftare och mer akut än andra behöver uppsöka en toalett. I alla människors vardag kan en toalett behövas relativt akut. Restaurangägare är skyldiga att tillhandahålla toaletter. Samma krav bör gälla även för livsmedelsaffärer. Det är ett primärt behov som hjälper människor med funktionshinder att klara vardagen bättre, men det underlättar också vardagen för alla människor.
mot · H102MJ312 · 2013-09-25 00:00:00 — Ursprungsmärkning av maträtter på restauranger och liknande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över ursprungsmärkning av mat som serveras på restauranger och liknande. blir vi konsumenter allt mer medvetna om vad vi vill handla för mat i livsmedelsbutiken och vi gör medvetna val utifrån vilket ursprung livsmedlen har. Här har lagstiftningen hjälpt till så att vi kan läsa oss till på förpackningarna råvarornas ursprungsland. Om man däremot väljer att äta mat ute på restaurang eller liknande så finns inte den möjligheten. Det är naturligtvis lika viktigt för konsumenterna som väljer att äta ute att man får information om råvarornas ursprung. Många konsumenter vill välja kött från producenter som har en god djurhållning för att stödja en positiv utveckling även i andra länder. Krav måste ställas på att restaurangerna informerar sina gäster om innehåll och ursprung. Ursprungsmärkning hjälper oss konsumenterna att göra medvetna val och ställa krav på producenterna så att vi kan äta mat av högre kvalitet och därmed motverka ohälsa. Vårt välbefinnande påverkas av vad vi äter och hur mycket vi äter. Genom en utökad ursprungsmärkning som gäller även maträtterna på restauranger och liknande ökar konsumentens inflytande. Målet måste vara att förhindra en ökad ohälsa och bidra till en sund konsumtion och produktion.
mot · H102MJ315 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheterna till en översyn av allemansrätten. Vid kommersiell användning av någons mark, såsom vid omfattande bärplockning, förekommer det att marken blir förstörd efter att den har missbrukats under exempelvis bärplockarnas framfart. Det borde inte vara på detta sätt som vår allemansrätt är tänkt att nyttjas. Att plocka bär är tillåtet enligt allemansrätten, även i stor skala och för försäljning. Men det får inte innebära orimliga problem för markägaren. Allemansrätten är en fantastisk möjlighet att vara i naturen för oss alla. Det är djupt olyckligt när nedskräpning, skadegörelse eller olovlig terrängkörning blir ett problem för markägare och andra. Enligt allemansrätten ska vi alla ha tillgång till naturen. För att inga problem ska uppstå är det värdefullt att arrangören pratar med markägaren, och kommunen innan verksamheten startar. Många av problemen skulle på detta sätt kunna undvikas om arrangörer av organiserad bärplockning tar kontakt med markägare i förväg. Dock sker detta inte alltid, vilket kan orsaka stora bekymmer för våra markägare. I skyddad natur, exempelvis nationalparker och naturreservat, finns särskilda bestämmelser som kan innebära att allemansrätten är begränsad om det behövs för att uppnå syftet med naturskyddet. finns inga vägledande domar som reglerar allemansrätt och bärplockning. Jag föreslår att regeringen överväger att se över möjligheten till en översyn av allemansrätten för att om möjligt undvika att kommersiella verksamheter kan nyttja mark utan markägarens godkännande.
mot · H102MJ316 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om överläggningar med kycklinguppfödare med syftet att utveckla kycklinguppfödningen. För några decennier sedan tog det att föda upp en slaktkyckling. går det på drygt halva tiden. Anledningen är att man genom hård avel lyckats få fram kycklingar som kan växa mycket snabbt och förbruka väldigt lite foder. Slaktvikten för en kyckling är ca och det är dubbelt så mycket som kycklingarnas förfäder vägde. Problemet är att dagens kycklingar inte är byggda för att växa så snabbt och bli så stora. Musklerna hänger inte med i tillväxten och benen orkar inte alltid bära så stora kycklingar. Överläggningar med branschen bör övervägas för att komma till rätta med dessa problem så att kycklingarna kan födas upp på ett för dem mer naturligt sätt och där alltför extremt snabbväxande raser undviks.
mot · H102MJ318 · 2013-09-24 00:00:00 — Möjlighet för nationalparker att bedriva kommersiell verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten för nationalparker att bedriva kommersiell verksamhet. finns det runt om i 29 nationalparker på sammanlagt . Dessa nationalparker ger människor möjlighet att på ett enkelt sätt ta del av vår fantastiska och mångfacetterade natur i form av fjäll, skärgårdar och skogar. Naturturismen fortsätter att växa. Av dessa 29 nationalparker är det 18 som tänkt ägna sig åt kommersiell verksamhet via försäljning av exempelvis souvenirer men också tjänster som kajakpaddling och hundspannsturer. Dessvärre finns det ett generellt förbud för nationalparker att bedriva kommersiell verksamhet. Detta innebär att de nationalparker som vill bedriva försäljning måste ansöka om tillstånd och dispens hos där är belägen. I vissa fall ska emellertid ansökan skickas till . Även för större arrangemang inom krävs särskilt tillstånd. Inte heller får svenska nationalparker ta emot donationer, i motsats till exempelvis museer som ligger under . Problematiken med att nationalparker inte får bedriva kommersiell verksamhet har uppmärksammats tidigare. I regeringens höstbudget 2011 föreslogs att regelverket för nationalparkerna skulle ses över i syfte att möjliggöra viss kommersiell verksamhet. Regeringen gav därefter i uppdrag att se över och modernisera regelverket. Detta var ett välkommet första steg. Dock finns det ytterligare steg kvar att ta. Det känns orimligt att det för våra nationalparker fortsatt ska behövas tillstånd av eller för att kunna erbjuda sina gäster möjligheter till souvenirshopping eller utökade naturupplevelser. Någonting som för de flesta andra liknande verksamheter är självklarheter. Mot bakgrund av detta bör regeringen därför se över möjligheten till att tillåta nationalparker att bedriva kommersiell verksamhet utan särskilt tillstånd ifrån eller . Boriana (M)
mot · H102MJ319 · 2013-09-25 00:00:00 — Myndighetsansvaret för jakt och viltförvaltning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över möjligheten till att flytta över myndighetsansvaret för jakt och viltförvaltning från till . I finns cirka 300 000 jägare varav många ägnar sig åt jakt på sin fritid. Den svenska viltförvaltningen bygger i hög grad på fritidsjägarnas ideella engagemang där dessa bidrar med . viltvård är därmed beroende av jägarnas engagemang och ansvarstagande. För svensk landsbygd är jakten särskilt viktig. Jägare och jordbrukare har ibland motstridiga intressen men håller jaktsektorn på att utvecklas till en näringssektor som skapar nya arbetstillfällen. Olika företagare som är verksamma inom jaktområdet har också märkt en ökning av jägare som köper och deltar i olika organiserade jaktarrangemang. betraktar EU jaktsektorn i vårt land som positiv och näringsmässigt accepterad. Inom ramen för regeringens satsning på Matlandet har jaktsektorn potential att locka nya turister som söker spänning i kombination med matupplevelser via högkvalitativt svenskt viltkött. Ansvaret för viltfrågor ligger under samt till viss del under i respektive län. Dock berör jaktfrågorna oftast betydligt fler områden än viltvård och viltförvaltning. Det är därför angeläget att den ansvariga myndigheten inte bara följer beståndsutvecklingen av olika arter utan även utvecklar och främjar jakten. Med anledning av detta torde det inte vara omöjligt att myndighetsansvaret för jakt och viltförvaltning överförs från och till . Detta skulle minska uppdelningen mellan två myndigheter och skapa en mer sammanhållen jakt- och viltförvaltning då ansvarar för exempelvis utfärdandet av intyg för den som vill sälja ett skjutet djur (björn) eller hur slaktbiprodukter från vilthanteringsanläggningar ska hanteras. Regeringen bör därför överväga att se över möjligheten till att flytta över myndighetsansvaret för jakt och viltförvaltning ifrån och till . Boriana (M)
mot · H102MJ320 · 2013-09-27 00:00:00 — Mer forskning och utbildning till hästnäringens riksanläggning i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mer forskning och utbildning till hästnäringens riksanläggning i . med anor är ett av världens äldsta stuterier. har det skett en ständig utveckling som har lett till att bedriver avel, forskning, evenemang samt utbildning av hästar och människor. har målsättningen att vara norra främsta mötesplats för hästar och människor. genomför över som lockar olika slags besökare. Runt 70 000 människor kommer till för att se högklassiga tävlingar och ta del av en av främsta hästanläggningar. Evenemangen på anläggningen innebär att människor från hela landet spenderar tid och pengar i regionen. Ett expansivt gynnar hela . Ett ökat engagemang och stöd innebär möjlighet att skapa arbetstillfällen, nya företag, bidra till en ökad turism samt fortsätta hålla svensk häst- och militärhistoria levande. Genom ledande kompetenser är ett utbildningscenter med ett starkt kulturarv som aktivt kommer att medverka till hästnäringens framtida utveckling. bedriver olika högskoleutbildningar, gymnasieutbildningar och andra högre utbildningar. driver också en rad forskningsprojekt bland annat tillsammans med . Forskning och utbildning kring hästen och hästens utbildning är en bärande del i produktförädlingen och bidrar långsiktigt till en bättre produkt, bland annat för export. Som ett led i att stärka och utveckla som och norra tongivande anläggning inom utbildning och forskning kopplat till hästar och människor bör regeringen överväga att se över möjligheterna att ytterligare forskning och högre utbildningar kan knytas till .
mot · H102MJ323 · 2013-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statens påverkan på äganderätt och brukningsrätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en maxtid för hur länge staten får reservera områden på en fastighet utan att ersätta markägaren i fråga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om markägare och allemansrätten. Många skogsägare och lantbrukare är upprörda över att äganderätten och brukningsrätten av deras egen mark blir allt mer kringskuren. Naturreservatsbildningar kan uppfattas lägga en död hand över stora arealer, och i kustnära områden har det fria fisket försvårat för yrkesfiskare och så kallade binäringsfiskare. Detta medför minskade inkomstmöjligheter och många får det allt svårare att klara sin försörjning på det som gården ger. Det är en orimlig och olycklig utveckling för den landsbygd som alla säger sig vilja värna. Markägare som råkar ut för tragiska händelser kan förutom själva förödelsen i sig, helt plötsligt också förlora brukningsrätten till sin skog. Så hände till exempel i samband med en stor skogsbrand . Då förlorade tre markägare brukningsrätten till skogsmark, vilket motsvarade hälften av deras skogsinnehav. Staten, i form av , valde i stället att ta marken i anspråk genom att skydda den som nyckelbiotop för brandälskande insekter och växter. På liknande sätt har skogsägare drabbats efter stormar, där staten, i form av , valt att göra naturreservat och förhindra markägare att ta hand om sin stormfällda skog värd miljoner. Det är dessutom ett problem att äger rätt att annektera mark utan att slutreglera köpet inom rimlig tid. I ett fall som kommit till min kännedom, har annekterat mark på detta sätt men till följd av brist på pengar har de inte slutreglerat köpet trots att det nu har gått . Detta bör inte vara rimligt då skogsägaren ifråga betalar ränta på ett område som denne sedermera inte har möjlighet att bruka och därmed inte får intäkter för. I denna fråga vore det rimligt att överväga huruvida det kan fastställas en maxtid för hur länge kan reservera ett område på en fastighet utan att ersättning utbetalas. Äganderätten bör värnas och stor återhållsamhet råda när staten vill inskränka äganderätten mot markägarens vilja. En angränsande fråga som bör övervägas att ses över är då företag missbrukar allemansrätten och gör intrång hos markägare genom att bedriva kommersiell verksamhet i form av bärplockning, svampplockning, äventyrsturism etc. Undertecknad anser att det bör övervägas huruvida det är skäligt att företag kan ta sig rätten att tjäna pengar på annans mark utan att ens ha ett medgivande från markägaren ifråga. Med hänvisning till ovanstående anser undertecknad att bör ge regeringen tillkänna att om möjligt se över markägarens ställning såväl mot staten som då det gäller missbruk av allemansrätten.
mot · H102MJ324 · 2013-09-24 00:00:00 — Stöd till ekologisk produktion tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över de nationella målen för ekologisk produktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga om statens extra stöd till ekologisk produktion successivt ska trappas ned. Allt fler gör anspråk på och världens jordbruksmark. Spannmålslagren i världen minskar som den växande befolkningen ökar efterfrågan på densamma. Oljebristen och ett växande klimathot ökar efterfrågan på biobränslen, kommunerna vill ha tomtmark för att få nya invånare etc. Vi måste alltså odla mer och effektivare för att klara vår miljö och mätta den växande befolkningen. har vi i riksdag haft mål om att av landets jordbruksmark ska drivas ekologiskt. Ett mål som vissa anser går stick i stäv med de globala utmaningarna som nämnts ovan eftersom den ekologiska odlingen inte ger samma avkastning som konventionell odling. Att satt upp detta mål kan uppfattas som vilseförande för konsumenterna, eftersom fördelarna av ekologisk produktion inte alltid är självklara. I synnerhet som det svenska jordbruket är världsledande på såväl miljöområdet som djurskyddsområdet. Det finns inte någon entydig forskning som visar att den totala klimat- och miljönyttan blir bättre med ekologisk odling. Tvärtom har ett antal forskare vid hävdat motsatsen. Med anledning av ovanstående anser undertecknad att särskilda mål för ekologisk produktion bör övervägas. har det betalats ut mycket extra stödpengar till ekoproducenter. Det första statliga stödet lanserades , men trots att det ekonomiska stödet lockat många att ställa om till ekologisk produktion drivs fortfarande av odlingsarealen konventionellt. Detta trots att priset för ekologiskt odlade jordbruksprodukter är betydligt högre än för konventionella produkter och trots att lönsamheten i ekologisk produktion är god och i många fall bättre än i konventionell livsmedelsproduktion. För oss som tror på marknadskrafterna är det självklart att det ska finnas ekologiska livsmedel eftersom konsumenterna efterfrågar det. Ekologiska livsmedel är mycket populära och försäljningssiffrorna för produkterna pekar stadigt uppåt. När Ekoweb presenterade sin årliga sammanställning över försäljningen av ekologiska livsmedel visade den att försäljningen hade slagit nya rekord. Det är en utveckling som fortsatt och som tydligt visar att ekologiska livsmedel tar marknadsandelar av den totala livsmedelsförsäljningen. Ekomaten har blivit en miljardaffär. Därmed torde det finnas möjligheter för den ekologiska livsmedelsproduktionen att stå på egna ben. Med hänvisning till ovanstående anser undertecknad att bör ge regeringen följande tillkänna. Det bör övervägas huruvida den ekologiska produktionen ska delta på marknaden under samma förutsättningar som konventionellt framtagna livsmedel. Staten bör möjligtvis överväga att successivt trappa ned de extra stöd som går till ekologisk produktion.