mot · H102Ub567 · 2013-09-03 00:00:00 — Riklig tillgång till kvalificerad arbetskraft är en grundförutsättning för att även fortsättningsvis ska kunna hävda sig i den hårdnande globala konkurrensen. Det råder brist på arbetskraft inom många yrken, som många akademiker går arbetslösa. Slutsatsen är att det finns ett betydande matchningsproblem inom flera branscher och utbildningsinriktningar. Vi vill att 30 av de största universiteten och högskolorna får medel för att anställa var sin kompetensförmedlare med uppgift att matcha kompetens hos studenter med behov hos företag lokalt och regionalt. På så sätt får fler företag möjligheter att anamma nya metoder och forskningsresultat som studenter ges möjlighet att arbeta extra inom det område som utbildningen syftar till. Studentmedarbete ska ha karaktären av riktigt arbete, men ske på deltid vid sidan av studierna. Studentmedarbetarna ska anställas enligt avtalade villkor på arbetsmarknaden. Vi investerar 2014 för att de 30 största universiteten och högskolorna ska få medel att anställa kompetensförmedlare. Kvaliteten på högskole- och universitetsutbildningar behöver höjas, särskilt inom lärarutbildningen. TCO visar i sin rapport att av lärarstudenterna har eller mindre undervisning . Studietiden är i snitt på lärarutbildningen. Heltidsstudier ska motsvara heltid. Studenter ska i snitt studera /vecka för att klara kraven i utbildningen. Därför vill vi se en kvalitetssatsning på lärarutbildningen. Vi vill sätta fokus på fler lärarledda undervisningstimmar. Det ställer högre krav på studenterna men det ger också ett bättre stöd till dem och en högre kvalitet i utbildningen. Lärarutbildningen är inte den enda utbildning med lite undervisningstid och låg genomsnittlig studietid. Problemet är särskilt påtagligt inom humaniora och samhällsvetenskapliga utbildningar. För att fullt ut identifiera effekterna i ökad studietid av en ökad undervisningstid vill vi dock börja i begränsad skala. Kvalitetssatsningen ska användas till att öka den lärarledda undervisningstiden, höja kraven och antalet studietimmar studenterna lägger ned . En höjd utbildningskvalitet för lärarstudenterna kommer förbereda studenterna bättre för yrkeslivet som utbildningens attraktivitet höjs. Vi vill investera 2014 i en kvalitetssatsning på lärarutbildningen. Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Regeringen tillför till stimulansmedel för lärosätessammanslagningar. Vi anser att regeringen bör initiera en parlamentarisk översyn av högskole- och universitetslandskap och i dialog med lärosätena komma fram till hur lärosätena kan profileras och samverka och den högre utbildningen i sin helhet stärkas i . Vi ser dock ingen anledning till att lägga på att stimulera lärosätena till att gå samman. Lärosätena ska gå samman om det finns förtjänster av att göra så, inte på grund av utlovade miljoner från regeringen. Dessa medel kan användas på bättre sätt i sektorn. Vi säger nej till till lärosätessammanslagning och investerar istället i utvecklingmedel till och i en jämställdhetsbonus 2014. För uppdraget att ska arbeta med skolutveckling investerar vi utöver regeringen . Medel tas från regeringens anslag Stimulans för lärosätessammanslagning. Premiera karriärvägssystem som gynnar jämställdhet i akademin Återstående ska användas till att premiera karriärvägssystem som gynnar jämställdhet i akademin. Utvecklingen mot en jämställd akademi går allt för långsamt. Vi vill därför kraftigt förstärka arbetet för en mer jämställd akademi där såväl kvinnors som mäns kompetens tas till vara. Ska vara en framstående forskningsnation krävs en mer jämställd akademi. För att öka ansträngningarna att nå resultat i jämställdhetsarbetet vill vi införa en jämställdhetsbonus som ska utgå till lärosäten där jämställdheten, både kvantitativt och kvalitativt sett, bedöms vara påtagligt god respektive ha påtagligt förbättrats. : forskning och forskningsinformation Forskning och innovation i samhällets tjänst För att klara jobben måste vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. Det är helt avgörande för landets utveckling. Svensk forsknings- och innovationspolitik ska främja deltagande i den främsta internationella kunskapsutvecklingen, främja ett konkurrenskraftigt svenskt näringsliv som denna politik möter hela bredden av nationella och globala utmaningar. Investeringar i utbildning, forskning och innovation rustar för morgondagens utmaningar. Då krävs samverkan och långsiktighet. En långsiktig och sammanhållen forsknings- och innovationspolitik är inte minst en förutsättning för att lärosätena ska kunna bedriva ett strategiskt arbete och satsa på risktagande kring nya osäkra projekt som kan leda till vetenskapliga kunskapssprång. För skull vill vi socialdemokrater se en tioårig blocköverskridande överenskommelse. behöver en långsiktig forsknings- och innovationspolitik som ligger fast vid regeringsskiften. Med anledning av prop. 2012/13: 30 Forskning och innovation presenterade vi vår syn på hur vi vill prioritera resurserna inom forskning och innovation åren 2013–2016. satsar vi mer än regeringen på strategiska samverkansprogram som innebär ökad samverkan mellan akademi, näringsliv och offentlig sektor. Vi öronmärker 2014 till forskning i miljö och areella näringar. Forskningsresurser till alla lärosäten Vi vill höja den lägsta nivån för forskningsresurser till alla lärosäten. ges varje lärosäte per helårsstudent och år i forskningsresurs. Vi föreslår att denna forskningsresurs ökar så att varje lärosäte ges per helårsstudent och år. Alla lärosäten ska behandlas lika i detta avseende. Vidare vill vi prioritera internationell rekrytering av framstående forskare och satsa på unga forskares och se till att möjliggöra trygga anställningsvillkor. Forskning i miljö och de areella näringarna Kunskapen om klimatförändringarna och dess orsaker stärks nu med rekordfart. Forskningen är omfattande och 2013–2014 presenteras nästa stora rapport från FN:s forskarpanel för klimatförändringar, IPCC. Flera svenska forskare har haft viktiga roller i panelen och det är vår ambition att svensk klimatforskning även i fortsättningen ska bidra till IPCC. Två områden kommer att vara viktiga i rapporten. Den första är forskning kring effekten av klimatförändringarna. Det andra handlar om att analysera tröskeleffekter i klimatsystemet, det vill säga när temperaturhöjningen sätter fart på jordens egna processer vilket leder till utsläpp av växthusgaser som ger ytterligare temperaturökningar. Kunskapen om farliga kemikalier ökar . Men det är en ojämn kamp för forskare och myndigheter eftersom fler och fler kemikalier tas fram till alla de produkter vi använder. Tre områden bör prioriteras i forskningen: de hormonstörande kemikalierna, de nya nanomaterialen och kemikaliernas kombinationseffekter. Ofta nämns begreppet grön kemi vilket innebär forskning och utveckling av alternativ till de farliga ämnena. Vi tror att det är en viktig framtidsfråga för svenskt näringsliv. Genom samarbete mellan forskning, näringsliv och politik kan bli ledande inom detta område. Att bevara den biologiska mångfalden på jorden handlar inte uteslutande om att bevara växt- och djurarter för deras egen skull. Problematiken med den biologiska mångfalden berör även vår egen överlevnad. Den mat som vi äter, den luft som vi andas och det sötvatten vi behöver, liksom byggnadsmaterial och energi produceras av ekosystem. Dessa ekosystem är uppbyggda i ett komplext nät av arter. Just nu pågår en av de största artutrotningarna i planetens historia. Forskning som undersöker våra ekosystem är viktig. Vi vill understryka vikten av det arbete som pågår i det svenska artprojektet under Artdatabanken. Att undersöka den svenska naturens artsammansättning är att undersöka den biologiska mångfaldens språk och således en grundförutsättning för att kunna bemöta hotet mot denna. Den tillämpade forskningen i de gröna näringarna finansierades tidigare av återföringen av handelsgödselskatten. Denna forskning fick kraftiga nedskärningar när regeringen avskaffade skatten. Vi menar att utbildning och forskning på detta område är det viktigaste bidraget som samhället kan ge för att utveckla och säkra jordbruks- och trädgårdsnäringens konkurrenskraft. Vi behöver stärka den svenska forskningen i de gröna näringarna för att säkra konkurrenskraften och jobben. Svenska företag ska ligga i framkant med att utveckla den fossilfria och energieffektiva teknik som hela världen efterfrågar. Med investeringar i ny miljövänlig teknik skapas nya gröna jobb. Vi föreslår en ny satsning med inriktning på stöd till klimatinnovationer. Svenska företag ska få möjlighet att pröva ny teknik, vilket vi tror kan stimulera framtida exportmöjligheter. Huvudinriktningen ska vara åtgärder för energieffektivisering, för ökad produktion och konsumtion av förnybar energi och minskade utsläpp av växthusgaser. Vi öronmärker 2014 inom anslaget för forskning i miljö och areella näringar. Ten Steps to Equity in Education – . IFAU (2012): En god start – en rapport om att stötta barns utveckling .