ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102T255 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka bilförsäljarnas ansvar för att bilar vid försäljning ska utrustas med vinterdäck som standard. Enligt trafikförordningen skall personbil, lätt lastbil och buss med en totalvikt av högst samt släpvagn, som dras av sådant fordon, vid färd på väg vara försedd med vinterdäck eller likvärdig utrustning när vinterväglag råder. Trots lagen om vinterdäck levereras bilar utan vinterdäck som standard. När det gäller övrig lagstiftad trafiksäkerhetsutrustning ingår den i bilens standardutrustning. I konsekvens med detta bör även vinterdäcken ingå som standard eftersom bilen annars blir obrukbar . Bilförsäljarna bör ha ett helhetsansvar och endast sälja fordon som kan anses vara fullt säkerhetsutrustade enligt lagen. Kravet på vinterdäck har tillkommit för att det ansågs som en viktig utrustning för att minska trafikolyckorna . Vinterdäck är därför en trafiksäkerhetsutrustning som kan jämföras med t.ex. krav på säkerhetsbälte, airbag och krockskydd. I trafikutskottets motivering för avslag på motsvarande förslag som tidigare väckts anförs att eftersom kravet på vinterdäck endast gäller begränsad del av året är utskottet inte berett att förorda att vinterdäck skall ingå som standardutrustning. I konsekvensens namn faller då också idén om sommardäck, som kan anses vara standard, för de kan inte heller användas med gällande lagstiftning. Då lagstiftningen kräver att alla bilar har vinterdäck (liksom sommardäck, som sagt) kan bilbranschen gå ut i annonser m.m. med ett billigare pris än vad som sedan blir slutsumman då kostnaden för vinterdäcken tillkommer. Detta medför att konsumenten har svårt att genom annonserna jämföra priset på olika bilar. Det blir också så att däckförsäljare kan ta ut ett högre pris när vintern närmar sig liksom när sommaren närmar sig. Så om de första vinter- och sommardäcken var standard skulle många bilköpare kunna nyttja sin konsumentmakt bättre. Vi anser att det därför borde införas krav på att vinterdäck bör vara standardutrustning i alla bilar som omfattas av lagstiftningen och som avses att användas som lagen avser. Kraven på att trafiksäkerhetsutrustning ingår som standardutrustning bör, som vi ser det, vara enhetliga oavsett om viss utrustning används endast .
mot · H102T256 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att i de framtida vägtrafikplanerna prioritera från och norrut. har allt större betydelse för transporterna till och från Avestaområdet och upp mot och hamn. Vägen är också viktig för trafiken ner mot . Behovet av snabba och säkra transporter ökar successivt med att framförallt stål-, gruv- och pappersindustrin ökar sina tonnage. tillkommer också planer på en kraftig produktionsökning vid gruvan i som ut sin malm via hamn. Det finns också planer på att öppna flera gruvor i Västerbergs-lagen. Vägen har också en mycket intensiv biltrafik eftersom det är den kortaste vägen mellan och . I den regionförstoring som sker blir den allt viktigare. har trafiksäkerheten varit en stark faktor till att bygga om delsträckor av vägen. För de sträckor som väntar på den fortsatta ombyggnaden av vägen blir säkerheten en alltmer påtaglig faktor. Ombyggnaden av vägen förbi i blir allt viktigare för att verksamheten ska kunna fortsätta att utvecklas. Sträckan –Jularbo har diskuterats med flera olika alternativa lösningar. Det är nu hög tid att ta fram och fastställa en definitiv plan och att den fullföljs med ett investeringsbeslut. Förbifart är nödvändig för att höja säkerheten i lokaltrafiken men framförallt för att höja säkerheten vid en stor skola och ett badhus. Med den fortsatta utbyggnaden av gruvan i kommer de tunga malmtransporterna att öka kraftigt genom varför planerna på att bygga en förbifart behöver aktualiseras. Vi anser att de kvarvarande sträckorna av behöver byggas om.
mot · H102T257 · 2013-10-01 00:00:00 — Bygg ut Västra stambanan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen se över förutsättningarna för att öka spårkapaciteten på Västra stambanan. Västra stambanan som förbinder och med och är kraftigt trafikerad. Västra stambanan är även det viktigaste stråket till och från Hamn, som är största, och som gör till landets mest framträdande exportregion. Västra stambanan innebär även en stor avlastning av vägnätet. Vi kan se hur etableringen av Center i redan i startskedet beräknas flytta 5 000 transporter från väg till järnväg via en godspendel till Hamn. Kapaciteten har dock slagit i taket. Banan utnyttjas till bristningsgränsen med såväl gods-, regional-, snabb- som pendeltåg. Med beslutet att släppa in allt fler aktörer inom järnvägstrafiken accelererar detta bekymmer. är det ingen som räknar med att komma eftersom det i stort sett är nya problem med signaler, växlar och framkomlighet. Om ett tåg får problem blir alla andra också drabbade. Behovet av utökad kapacitet kan uppnås genom fortsatt utbyggnad till fyra spår på Västra stambanan. Lösningen måste utformas på ett sätt som är bäst såväl för regionen som för hela järnvägssystemet. Vi vill betona att behovet av att bygga ut Västra stambanan består även om Götalandsbanan kommer till stånd. Dessa två objekt står alltså inte i motsats till varandra utan är en förutsättning för att klara kommande behov med ökade klimatsmarta transporter. De globala miljöhoten sätter ökat tryck på utbyggd järnvägstrafik, vilket är ytterligare ett skäl att påskynda insatserna för en mer hållbar utveckling. Utbyggnaden av Västra stambanan är en angelägenhet inte bara för regionen utan för tillväxten i hela landet.
mot · H102T258 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över reglerna om parkeringstillstånd för rörelsehindrade. Nordiska regeringarna beslutade –1999 i samråd med handkappförbunden att utvidga reglerna om parkeringstillstånd för rörelsehindrade. De ansåg att det finns andra handikappade som är i behov av parkeringstillstånd än enbart rullstolsburna, bl.a. människor som har stora problem med att bära, har hjärtproblem, benbrott skulle också kunna få tillstånd. I reser vi ofta till våra grannländer. Där används de utvidgade reglerna –1999. Det innebär att danska, finska och norska medborgare kan använda sitt parkeringstillstånd i hemlandet samt i medan en svensk medborgare med samma handikapp inte kan utnyttja desamma. T.ex. en whiplashskadad person som har nedsatt funktion i armarna kan få parkeringstillstånd för rörelsehindrade i men inte i . Enskilda tjänstemän inom Transportstyrelsen har gått tillbaka till tiden före -98 och skapat egna regler. Kan man gå mer än med rullator så är man inte berättigad. Läkarintyg är inte nödvändigt anser Transportstyrelsen. Beslut fattas i av en tjänsteman. I övriga nordiska länder krävs läkarintyg. Vid resonemang med de olika handikappförbunden, så säger de att det är den sämsta förändringen som tillkommit. Väldigt många handikappade i har blivit av med sina P-tillstånd, där vissa i och med denna förändring måste få hjälp från . Många är förhindrade från att nyttja stora köpcentrum, då de inte orkar bära inköpta varor eller dra kundvagn långa sträckor på stora kundparkeringar. Vi föreslår att reglerna för parkeringstillstånd för rörelsehindrade ses över.
mot · H102T272 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en möjlighet för polisen att stoppa både svenskregistrerade och utlandsregistrerade transporter genom s.k. klampning. En stor del av godstrafiken på svenska vägar är trafik från andra länder inom EU eller EES. Många tunga fordon från andra EU-länder trafikerar svenska vägar . En del av dessa fordon är i mycket dåligt skick. Dåliga däck är ett problem som återkommer och som skapar stora problem. har ju lagstiftningen skärpts, så det har blivit lite bättre, men det är fortfarande för många som fastnar i backarna på grund av dåliga däck. Därtill kommer att chaufförer överskrider hastighetsbegränsningar eller på annat sätt framför fordonet på ett sätt som medför risker. Överträdelse av kör- och vilotider är det absolut största problemet. Överträdelser av dessa sker och här är polisen maktlös. De böter som eventuellt utdelas för överträdelser betalas sällan och så fort polisen lämnat kontrollplatserna kan man bara åka vidare. Det är naturligtvis trafikfarligt med chaufförer som sitter och kör 15–utan riktiga raster. Detta innebär att konkurrensen på lika villkor helt sätts ur spel när vi jämför oss med utländska åkerier. har polisen mycket små möjligheter att komma till rätta med dessa problem. Det är önskvärt att polisens befogenheter utökas så att det blir möjligt att hålla fordonet i kvarstad genom att t.ex. klampa dess däck. Det skulle förhindra föraren att köra vidare och göra det enklare att utkräva ansvar.
mot · H102T273 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över lagstiftningen vad gäller möjligheten att snabbt få bort övergivna fordon från skog och mark. Mer eller mindre körbara bilar och skrotbilar, som lämnas i skog och mark och utmed vägar, är ett stort och ständigt återkommande problem. Det kan vara bilägare som har övergett sin bil i stället för att köra den till skroten. I andra fall kan det handla om kvarlämnade, stulna bilar. Uttjänta och övergivna motorfordon skräpar inte bara ner utan kan även skada växter och djur genom de miljöfarliga ämnen de innehåller. I en bil finns det bland annat tungmetaller som bly och kvicksilver, köldmedier, oljor och andra vätskor. Vissa ämnen är långlivade och anrikas i näringskedjan. Att dumpa en skrotbil i naturen och på andra platser innebär såväl nedskräpning som en uppenbar risk för miljöskada och betraktas därmed som ett miljöbrott. Bilvrak kan också locka till sig barn och bli till farliga lekplatser. Det är alltid skrotbilsägaren som är ansvarig för att hans eller hennes fordon transporteras till en auktoriserad bildemonterare. När det gäller dumpade skrotbilar kan det dock i många fall vara svårt att få tag på bilägaren och i slutändan blir det då ofta kommunen som får ombesörja omhändertagandet. Kommunen har ett renhållningsansvar på platser som är allemansrättsligt tillgängliga, frånsett platser där detta är särskilt reglerat, till exempel utmed allmänna vägar. ansvarar för att kvarlämnade bilar inom vägområdet för allmänna vägar tas om hand. Tyvärr tar det ofta innan dumpade skrotbilar kan transporteras bort, eftersom dess ägare först ska sökas och ges möjlighet att själv ta hand om sin bil. Det finns därför ett klart behov av att se över lagstiftningen för att göra det möjligt att få bort dessa bilvrak ur naturen så snabbt som möjligt.
mot · H102T274 · 2013-10-01 00:00:00 — Bredband och digital-tv på norra tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om även norra ska ha rätt till snabbare nät och bättre mobiltäckning. Bredbandsutbyggnaden har i varit omfattande och framgångsrik. Omläggningen till digital-tv gick smidigare än många befarade och få tänker på vilken teknik som används. Däremot är de flesta beroende av att tekniken fungerar för att använda internet till allehanda betalningar, beställningar, myndighetskontakter och e-postkonversation. Att se på tv utan ständiga avbrott skulle nog de flesta anse som en självklarhet liksom att mobiltelefonen fungerar på mer än ett ställe i huset. Men det finns vita fläckar. På norra bor ett par tusen människor permanent och gästar hundratusentals turister området. Namninsamlingar har avlöst varandra med hopp om att få fungerande teknik, kunna se hela tv-sändningar och slippa ha fast telefoni för att vara säker på att kunna komma i kontakt med omvärlden. Det är inte acceptabelt att burktelefon till grannen ibland funkar bättre än mobilen. Det är dags att ordna snabbare nät och bättre mobiltäckning på norra och andra områden där bristerna är stora.
mot · H102T275 · 2013-10-01 00:00:00 — Förbud mot mobilanvändning vid bilkörning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en lagstiftning mot mobilanvändning i samband med bilkörning. I då allt fler förare såväl i privat trafik som i yrkestrafik använder sig av sina mobilers möjligheter och bl.a. skickar sms när de kör eller pratar i telefon utan hands-free krävs tydliga regler. är det enda land i som tillåter att man pratar i mobiltelefon utan hands-free. Bilkörning kräver uppmärksamhet, det händer att förändringar inträffar snabbt. Användning av mobiltelefon är ett inslag som med stor sannolikhet bidrar till många olyckor. Med dagens teknik kan man använda hands-free som ett alternativ när man kör när det är nödvändigt att prata i telefon. Men att göra allt annat som man kan göra på en mobil är inte OK att göra när man kör bil. Det är dags även för vårt land att göra en lagändring som kan bidra till att minska olyckor i trafiken.
mot · H102T276 · 2013-10-01 00:00:00 — Orättvisa villkor i åkeribranschen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyndsamt se över möjligheterna att komma till rätta med de orättvisa konkurrensvillkoren i åkeribranschen. Åkeribranschen står inför en hel del utmaningar vad gäller rättvisa konkurrensvillkor. Genom att bryta mot de regler som styr godstrafiken kan oseriösa åkare pressa sina priser genom att riskera trafiksäkerheten och erbjuda ofördelaktiga villkor för sina anställda. Dessa problem har blivit än större till följd av EU-utvidgningen. Utländska åkerier har från början helt andra skatte- och lönevillkor. Om de därtill står för en del av den otillåtna yrkestrafiken och inte lever upp till kör- och vilotidsregler eller regler kring last, kan de lätt konkurrera ut seriösa åkare. Som lagstiftare ligger vi uppenbarligen efter och har inte täppt till kryphålen. Myndigheterna lyckas ofta inte heller driva in böter från de utländska åkerier som bryter mot reglerna. Det är uppenbart att dagens villkor i branschen leder till att seriösa aktörer missgynnas. Det är inte acceptabelt. Några förslag på snabba åtgärder vore att förändra lagen så att till exempel klampning (det vill säga fastlåsning av hjulen) blir tillåten för att driva in böter och avgifter när det gäller tung trafik som bryter mot reglerna. När det gäller brott mot kör- och vilotider kunde kraftigt höjda böter vara ett sätt att komma tillrätta med dem som hellre betalar dagens böter och fortsätter köra för att inte drabbas av sanktioner från dem som beställt transporten eftersom det ofta blir ännu mer kostsamt. Med anledning av ovanstående bör möjligheterna till klampning, höjda böter eller andra sanktioner för att snabbt komma till rätta med de orättvisa konkurrensvillkoren, trafikosäkerheten och utnyttjandet av de anställda i åkeribranschen, skyndsamt ses över.
mot · H102T283 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att teknik som förhindrar rattonykterhet blir obligatorisk utrustning i nya personbilar, bussar och lastbilar. Beräkningar som gjorts visar att över 15 000 bilresor företas av alkoholpåverkade förare. dödas cirka 100 personer i trafikolyckor orsakade av rattfylleri. Till detta kommer mångdubbelt fler svårt skadade i alkoholrelaterade olyckor. Polisen genomför flera miljoner utandningsprov för att förhindra att alkoholpåverkade förare fortsätter sin färd. Detta är bra, men uppenbarligen otillräckligt. Det tar dessutom resurser som polisen kunde ha använt på annat sätt. Alkolåsen, som förhindrar att bilen startar om föraren druckit alkohol, är en teknisk lösning som kan hjälpa till att minska rattonykterheten på våra vägar. Alkolåsen har utvecklats till att bli allt smidigare och driftsäkrare. Personer som genom rattonykterhet blivit av med sitt körkort har möjlighet att få tillbaka körkortet tidigare om vederbörande installerar alkolås. Många åkerier, bussbolag och taxiföretag har i kvalitetssäkringssyfte monterat alkolås i sina fordon. Men i det stora hela är det ännu så länge en mycket liten del av den svenska fordonsflottan som har denna utrustning. Regeringens strategi för alkolås siktar på att skall ändras så att det införs ett obligatoriskt krav på att alkolås, eller annan teknik som förhindrar rattfylleri, ska införas i alla nya lastbilar i kommersiell trafik samt i alla nya bussar. De gemensamma EU-reglerna sätter i stor utsträckning ramar för vilka krav som kan ställas på olika typer av fordon. Ett enskilt medlemsland kan inte ställa särskilda tekniska krav på utrustningen i bilar. Eftersom ett sådant krav kan klassas som ett handelshinder, krävs det ett undantag från EU:s gemensamma regler. som det bland EU:s medlemsländer kan finnas olika restriktiv syn på alkohol och trafik finns det ett växande intresse och stöd bland medlemsländerna för strävan. Därför är det viktigt att , och andra medlemsländer som så önskar, skall ha rätt att gå före i trafiknykterhetsarbetet och ställa hårdare krav än de EU-gemensamma. bör anhålla om att få bli försöksland inom EU för ett krav på alkolås. Eftersom ett sådant krav kan klassas som ett handelshinder, krävs det ett undantag från EU:s gemensamma regler. Införandet av ett sådant krav behöver ske i nära samverkan med bilproducenterna för att åstadkomma effektiva och tekniskt och ekonomiskt realistiska regler.
mot · H102T284 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkerställa att tidigareläggningen av ombyggnationen av /47 på sträckan –inte fördröjs. Den olycksdrabbade vägsträckan –(mellan trafikplatserna och Slättäng) har varit i behov av upprustning för att öka trafiksäkerheten. Därför är det glädjande att regeringen meddelade att ombyggnation på vägsträckan tidigareläggs. På delen Månseryd–Risbro byggs vägen om i befintlig sträckning. Mellan och dras vägen i ny sträckning. Den gamla vägen blir kvar som lokalväg. Åtgärdens syfte är att förbättra transportkvaliteten, trafiksäkerheten och framkomligheten för alla trafikanter, samt att gynna den regionala utvecklingen. I förslag till Nationell plan för transportsystemet 2014–2025 bedöms ombyggnationen kosta med start tidigast . I planen fastslås att /47 är en viktig förbindelseväg som sträcker sig mellan via till . Sträckan är en del av en viktig pendlingsväg mellan /sydöstra och . Vägen saknar mötesseparering, är smal och har dålig profilstandard. Dessutom finns ett stort antal plankorsningar och anslutningar. Sammantaget gör det att olycksrisken är stor och framkomligheten dålig i högtrafik. På stora delar är hastigheten begränsad /timme. Regeringens ambitionsnivåhöjning på infrastrukturområdet är välkommen. Satsningar på infrastruktur är även en viktig del av arbetslinjen, eftersom regeringen prioriterar goda förutsättningar för företagen att transportera sina varor, samt skapa bättre möjligheter för människor att arbetspendla. Projektering av den tidigarelagda ombyggnationen av /47 mellan och är nu igång. Det är viktigt att det fortsatta arbetet sker så fort som möjligt utan förseningar fram till att ombyggnationen står klar. För att minimera tiden är berörda myndigheters arbete viktigt och det är viktigt att regelverket är utformat på ett så effektivt sätt som möjligt. Regeringen presenterade i proposition 2011/12:118 Planeringssystem för transportinfrastruktur, ett flertal lagändringar som trädde i kraft . Syftet med lagändringen är bland annat att göra handläggningen snabbare och att öka rationaliteten. Det är förstås viktigt att arbetar förebyggande för att undanröja överklaganden. Enligt uppgifter från har antalet överklaganden minskat . Men de överklagandeprocesser som sker riskerar att ta . Framför allt är det väntan och prioritering innan ärendet handläggs som kan ta . Det innebär att processen hos stannar av och leder till osäkerhet. Med ambitionen att tidigarelägga infrastruktursatsningar, såsom /47, bör regeringen också tillse att handläggningsprocesser vid eventuella överklaganden inte drar ut . När det gäller har regeringen tillsatt en utredning för att se över processen vid överklagande. Exempelvis utreds huruvida det är möjligt att införa en överklagandeavgift, vem som har rätt att överklaga och om instanser i processen kan tas bort för att förkorta handläggningstiderna. Det borde kunna övervägas att också se över liknande frågeställningar när det gäller att förkorta handläggningsprocessen för eventuella överklaganden av vägprojekt.
mot · H102T285 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av s.k. alkobommar. Ingen ska dö av rattfylleri. kör 500 personer med för hög alkoholhalt och dör 70 personer i onödan i trafikolyckor som beror på för hög promillehalt bakom ratten, enligt (). Ett försök med så kallade alkobommar pågår för tung trafik i , med avsikt att undersöka möjligheten för ett större införande av alkobommar i hamnar. Den automatiska nykterhetskontrollen installeras med stöd av , , , , och med MHF som samordnande kraft. En automatisk nykterhetskontroll kan, vid positivt försök, innebära ett viktigt steg framåt i kampen för nykter trafik. Det vore önskvärt med en snabb utvärdering av försöket och att regeringen, vid en positiv utvärdering, har avsatta medel klara för ett fullskaligt införande i våra hamnar. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.
mot · H102T290 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om internationella vägtransporter. Efterlevnaden av gemensamma regler är en förutsättning för ett välfungerande näringsliv. Om ett företag inte följer gemensamma lagar och förordningar uppstår osund konkurrens gentemot övriga aktörer på marknaden. Exempelvis om ett företag tar in varor i utan att betala tull för dessa kan svårligen företag som faktiskt följer reglerna konkurrera på samma villkor. Oskäliga lönevillkor, dålig arbetsmiljö och obefintliga kollektivavtal kan också leda till en negativ konkurrens. För att komma tillrätta med vissa av dessa problem avseende internationella vägtransporter inom det europeiska ekonomiska samarbetet (EES) återfinns bl.a. och rådets förordning (EG) nr 1072/2009 av om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg. För svensk del återfinns reglerna i förordning (1998:786) om internationella vägtransporter inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Av förordningen framgår att ett transportföretag skall inneha ett gemenskapstillstånd för att bedriva verksamhet inom EU. Om föraren i ett transportföretag är medborgare i tredjeland, d.v.s. utanför EU, så skall denna person inneha ett förartillstånd. Syftet med förartillståndet är att säkerställa att personen arbetar under förhållanden som är gemensamt accepterade av samtliga medlemsländer inom EU. Kontinuerlig kontroll skall ske från utfärdande medlemsland att villkoren för tillståndets utfärdande alltjämt är tillfredsställande. Befogenhet att kontrollera förares gemenskaps- samt förartillstånd åligger polisman eller bilinspektör. Polisman eller tulltjänsteman kan om ett fordon framförs i strid mot bestämmelserna i förordningen angående internationella vägtransporter föra fordonet till en uppställningsplats eller om fordonet är registrerat i utlandet medge att det förs ut ur landet. Våra hamnar och andra gränsövergångar trafikeras av internationella vägtransporter. genomför ofta kontroller av lastsäkring, utandningskontroller, transport av farligt gods m.m., men de har ingen möjlighet att gripa in om reglerna kring gemenskaps- och förartillstånd överträdes. Vi bör därför se över möjligheten att ge denna befogenhet.