mot · H102Fö247 · 2013-10-03 00:00:00 — Försvar och samhällets krisberedskap tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det svenska försvarets främsta uppgift är försvaret av , dess suveränitet och integritet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att sträva efter ett långtgående och fördjupat nordiskt försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om FN:s centrala roll i fredsfrämjande insatser och vikten av att förverkliga resolutionerna och 1820. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att åstadkomma en bättre stabilitet i försvarets personalförsörjning genom aktiva åtgärder när det gäller soldaternas villkor enligt motionens intentioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att via riksdagsbeslut fastställa stridsflyget JAS 39 och undervattenssystemen som nationella säkerhetsintressen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att fullfölja beställningen av en ny generation ubåtar, A-26. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra en särskild översyn av marinens framtida behov av ytfartyg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att bibehålla och utveckla ubåtsjaktförmågan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av riktade forsknings- och utvecklingsinsatser när det gäller nanoteknik, sensorer, undervattensteknik, cybersecurity och räddningstjänst. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upprätta ett nationellt samverkansprogram för försvarsindustrin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att frågan om ett nytt lv-system med lång/medelräckviddigt luftvärn bör ges hög prioritet i den framtida materielplaneringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om roll i det framtida försvaret av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om försvarets folkliga förankring och vikten av att skyndsamt utreda införandet av obligatorisk mönstring för unga män och kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att skyndsamt utreda inrättandet av en ny nationstäckande statlig civilförsvarsorganisation. tillkännager för regeringen som mening vad som anförs i motionen om genderarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om veteransoldatarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka samarbetet mellan Försvarsmakten, de frivilliga försvarsorganisationerna, MSB och skolsystemet i syfte att stärka ungdomars engagemang i samhällets krisberedskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att upprätta en svensk nationell strategi för cyberförsvar och cybersäkerhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att verka för upprättandet av en gemensam nordisk strategi för cyberförsvar och cybersäkerhet. Dagens hot är mer än tidigare föränderliga, utan gränser och därtill komplexa. framträder hot mot svenska medborgare och viktiga samhällsfunktioner. Vissa är svåra att upptäcka och förutse, andra kan uppstå plötsligt eller växa fram successivt. Det är därför viktigt att förbereda vårt land, våra myndigheter och våra medborgare på risker och hot. värnar sina grundläggande värden demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter både nationellt och internationellt. Svensk säkerhet stärks genom aktiva och trovärdiga bidrag till europeisk och global säkerhet. Ett starkt engagemang i FN är centralt. Det ligger i vårt svenska intresse att utveckla bilaterala och multilaterala relationer. De senaste decenniernas förändringar i vår omvärld har varit omvälvande och i huvudsak positiva. Den säkerhetspolitiska situationen i har sedan slut för snart två decennier sedan förändrats i grunden. Globaliseringen förändrar den världsbild vi är vana vid. Nya stormakter och grupperingar växer fram. Bakom de nya hoten står inte alltid en stat. Nästan alla länder är nu medlemmar i såväl EU som Nato. säkerhet byggs solidariskt tillsammans med andra länder med gemensamma demokratiska värderingar. Utvecklingen ställer krav på att Försvarsmakten ska kunna både ge och ta emot stöd från andra nationer, myndigheter och organisationer för att uppnå ökad effekt. är en integrerad del av och EU. är ett av världens mest globaliserade länder och mycket exportinriktat. Vår säkerhet är intimt kopplad till våra geografiska grannars och hela säkerhet. Vi tillmäter det nordiska samarbetet extra hög betydelse. varken kan, vill eller ska isolera sig från omvärlden. Därför är samarbetet inom EU en hörnsten för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Vi socialdemokrater ser försvars- och säkerhetspolitiken som en del i en helhet där den tillsammans med andra politikområden syftar till att skapa fred och säkerhet. Ytterst handlar det om att hävda och värna suveränitet, våra rättigheter och nationella intressen. Detta är Försvarsmaktens främsta uppgift. Uppdelningen av i öst och väst är borta. har bidragit till att stimulera en snabb omställning där totalitära stater blivit demokratiska. Utvidgningen har bidragit till att öka säkerheten för och för hela vår kontinent. Hoten mot och våra grannländer är svåra att förutsäga. De kan ha sin grund i konflikter och tvister kring energi- och råvaruförsörjning, vara ett resultat av miljöpåverkan och klimatförändringar, komma från naturkatastrofer och olyckor, härröra från organiserad brottslighet och terrorism eller ta formen av attacker mot känsliga tekniska och it-relaterade system. De kan uppstå plötsligt och beredskapen måste vara god. Det kan inte uteslutas att vi kommer att utsättas för militära hot. Ett enskilt väpnat angrepp från annan stat mot är fortsatt osannolikt under överskådlig framtid. Kriser som även inbegriper militära maktmedel kan dock också uppstå även i vår del av , och på kan militära angreppshot tyvärr aldrig uteslutas. måste ständigt analysera utvecklingen i omvärlden. Den politiska, ekonomiska, sociala och militära utvecklingen i kommer att vara en avgörande faktor för framtida säkerhetspolitiska situation. och EU måste intensifiera sin grannskapspolitik och öka utbytet och kontakter mellan människor och mellan våra länder. Vi vill också framhålla det viktiga kontaktskapande arbete som redan nu görs på lokal och regional nivå. Även om det finns positiva inslag i den ryska samhällsutvecklingen finns det anledning till fortsatt vaksamhet. alltmer auktoritära styre kombinerat med ett allt mer aggressivt beteende mot vissa grannländer inger oro. stärker medvetet sin militära förmåga samt ökar övnings- och underrättelseverksamheten. Detta påverkar den svenska och nordisk-baltiska säkerhetsmiljön. med delar av och är också militärt strategiskt viktiga områden. Frågan om energisäkerhet – inklusive frågor om tillgång till och transport av energi – är en allt viktigare säkerhetspolitisk faktor. Energifrågan påverkar strategiska relationer i vårt närområde, där komplexiteten nu ökar. En av utmaningarna ligger i den ökade ryska övningsverksamheten i . Det ökade antalet fartygstransporter i , ett resultat av satsningar på hamnstaden i som navet i rysk oljeexport, medför även att risken för en omfattande miljöolycka i ökar. Att använda energileveranser som ett politiskt påtryckningsmedel kan aldrig accepteras. Att stängt av gasleveranserna till är ett sådant negativt exempel. Kriget i , it-attacken mot , utvecklingen i Afghanistankonflikterna i har gett erfarenheter som måste återspeglas i den svenska försvarsplaneringen. Det är tydligt att ett robust demokratiskt samhälle klarar alla former av kriser bättre. Ett brett säkerhetsarbete ska därför även i fortsättningen genomsyra vårt arbete från orsaksförebyggande och sårbarhetsreducerande till förhindrande, hanterande och återuppbyggande åtgärder. Den svenska militära alliansfriheten har tjänat och tjänar oss väl. Vi har kunnat visa att det går att kombinera ett aktivt ansvarstagande för både vår egen och andras säkerhet med att vara militärt alliansfria. Militär alliansfrihet betyder inte passivitet – tvärt om. är, och ska fortsätta vara, militärt alliansfritt. Detta är centralt för vår gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. ska inte ansöka om medlemskap i . Att även i fortsättningen vara militärt alliansfritt ger ökade möjligheter att agera i internationella sammanhang. Vår grundläggande syn är att vår militära alliansfrihet ökar våra möjligheter att vara pådrivande för global nedrustning. Vi socialdemokrater vill att ska distansera sig från risken att kärnvapen används i internationella konflikter. Flera av Nato:s medlemsstater har användande av kärnvapen som en möjlighet i sina försvars- och säkerhetspolitiska doktriner. Genom att vara militärt alliansfria förbehåller sig rätten att självständigt utforma storlek och inriktning på försvaret. Den militära alliansfriheten har ett avgörande och brett stöd hos det svenska folket. Natomedlemskap saknar dessutom legitimitet. Den beskrivning av svensk säkerhetspolitik som fyra partier under socialdemokratisk ledning kom överens om 2002 är fortfarande giltig. Det är viktigt att vi inte svävar på målet om vårt lands säkerhetspolitiska grundhållning. Grundprinciperna för Socialdemokraternas försvars- och säkerhetspolitik är: Att försvaret av och svenska intressen är Försvarsmaktens främsta uppgift. Att värna befolkningens liv och hälsa och att värna samhällets funktionalitet. Att värna vår förmåga att upprätthålla våra grundläggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter. Ett nationellt försvar som förmår att hävda vår territoriella integritet. Att vår säkerhet stärks i samarbete och samverkan med andra. Ett fördjupat nordiskt försvarssamarbete och samarbete inom EU är centralt. Medverkan i internationella operationer sker strikt med utgångspunkt från FN-mandat och på tydliga folkrättsliga grunder. ska vara militärt alliansfritt. Vi säger nej till svenskt medlemskap i . Vi vill verka för internationell solidaritet genom FN, EU och . Försvarsmaktens organisation ska präglas av en tydlig folklig förankring, såväl när det gäller rekrytering, demokratiska värderingar som öppenhet och samverkan med det civila samhället. Vi vill utveckla och värna den svenska kompetensen inom försvarsindustrin när det gäller såväl luftstridssystem, försvarssystem som arméns behov. Svensk spetskompetens inom dessa områden är viktig dels för det internationella samarbetet, dels vår egen försvarsförmåga. Försvarsmakten står inför flera stora utmaningar. Två exempel på de problem man nu brottas med är personalförsörjningen och den långsiktiga materielförsörjningen. Personalförsörjningen är ett närtidsproblem, materielförsörjningen ett mer framtida men det finns också delar av problematiken som är omedelbar. Den nuvarande 10-årsplanen för materiel är underfinansierad. Beställningen av nya Gripen har gjort utmaningen än större. Att bidra till lösningar på dessa områden är därför en avgörande utmaning för att ta ansvar för försvar. Särskilt viktigt är det att regeringen klarar ut den grundläggande finansieringen av Försvarsmaktens nuvarande organisation. Om detta inte sker klarar vi inte ens att upprätthålla nuvarande nivå och förmåga. Strävan efter ekonomisk effektivisering ska ständigt finnas, men det är inte verklighetsförankrat att tro på att detta kan lösa den nuvarande problematiken med finansiering av personalförsörjning och materiel. Det är viktigt att notera regeringens stora misslyckande angående detta. Att ha en solid grund, även ekonomiskt, innan man går vidare med nya projekt, är viktigt. Vår förmåga att hävda det svenska territoriet – med flyg- och marinstridskrafter upprätthålla ett fungerande skalförsvar i kombination med rimligt uthålliga arméstridskrafter – är det som krävs för att svenskt försvar ska kunna uppfattas både nationellt och internationellt som trovärdigt. Det svenska försvaret bör präglas av en tydlig ambition att utveckla en stark nationell dimension och att aktivt delta i en fördjupning av det nordiska samarbetet. Försvarsberedningens förslag om gemensam incidentberedskap och utbyte av information kring försvarsplanering inom är mycket viktiga steg i detta arbete. Detta innebär självfallet inte att vi skulle avsäga oss medverkan i internationella insatser. Nationellt försvar går att kombinera med internationell solidaritet! bör vara pådrivande att stärka samarbetet även med de baltiska länderna. Det nordiska samarbetet är ytterligare en viktig strategisk utmaning. Det handlar om att i en djupare mening samverka när det gäller utbildning, övning och utvecklingsarbete. har i säkerhetspolitiska sammanhang en särskild position. har ett särskilt ansvar i ett nordeuropeiskt perspektiv. Den ryska upprustningen och de allt större kommersiella intressena kring olje- och gastransporter i närområdet gör självfallet att strategiska roll från försvars- och säkerhetspolitisk synpunkt måste ses över. En eventuell militär konfrontation i vår del av skulle inte lämna utanför. Vi socialdemokrater prioriterar vikten av marin närvaro och luftförsvar i anslutning till och det kommer vi fortsätta att göra. En särskild analys och studie av den försvars- och säkerhetspolitiska situationen på måste genomföras. Utvecklingen i med ökad olje- och gasexport samt en stegrad militär övnings- och underrättelseverksamhet gör detta nödvändigt. En stridsgrupp med bas i flera olika vapensystem bör utformas. Den kan innehålla såväl luftvärn, mekaniserade enheter, förstärkt hemvärn som resurser inom flygvapnet och marinen. försvars- och säkerhetspolitik är, och ska vara, allas ansvar. Den folkliga förankringen utgör därför en viktig komponent för det militära försvaret. Försvarsmaktens huvuduppgift är att värna territoriet, hävda den svenska suveräniteten och skydda landet mot militära angrepp. Försvarsmakten delar tillsammans med andra myndigheter och samhällsorgan ansvaret för att värna vår befolknings liv och hälsa, värna samhällets funktionalitet och värna vår förmåga att upprätthålla våra grundläggande värden som demokrati, rättsäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter. För att klara av sin uppgift, skapa legitimitet och vinna förtroende är det nödvändigt att Försvarsmaktens personal och representanter speglar de demokratiska värden som de är satta att försvara. Vi är därför kritiska till det nya personalförsörjningssystemet eftersom vi inte tror att en liten yrkesarmé kommer att klara av att representera den breda allmänheten. Vi anser att den borgerliga regeringen har en övertro till att en liten insatsorganisation ska kunna hantera den breda palett av kriser som kan inträffa. I detta ingår också att se till att undanröja de strukturer som gör att det militära försvaret och dess stödmyndigheter inte klarar av att rekrytera kvinnor i tillräcklig omfattning. Regeringen valde att med en mycket knapp riksdagsmajoritet driva igenom det nya personalförsörjningssystemet och därmed göra den allmänna värnplikten vilande. Detta utan att det nya systemet var fullt utrett och att en lång rad regelverk återstod att upprätta. Vi noterade Lagrådets tunga kritik mot lagens utformning samt att utredningen vilken låg till grund för förändringen blev klar först efter att lagen trätt i kraft. Att på dessa grunder och utan en bred överenskommelse i genomdriva en förändring av denna stora betydelse är inte att betrakta som genomtänkt och ansvarsfullt. På svag parlamentarisk grund valde den borgerliga regeringen att göra omfattande förändringar av Försvarsmakten. Den nuvarande personalförsörjningen brottas med avgörande problem. Det handlar framförallt om de omfattande soldatavhoppen som i Försvarsmaktens officiella redovisningar sägs vara , men där medieuppgifter ligger på en så hög nivå som . Självfallet får detta allvarliga konsekvenser både för hållfastheten i organisationen och ekonomiskt. Detta kombinerat med ett vikande intresse för officersutbildning är mycket oroväckande. Mycket tyder på att insatsorganisation 2014 (IO14) inte kan förverkligas. Just nu är prognosen från Försvarsmakten att hela IO 14 kommer att vara fullföljd först – och under förutsättning att ekonomiska resurser tillförs. Förutom den grundläggande skörhet vi nu kan konstatera i den nya personalförsörjningen, klingar arvet från den allmänna värnplikten successivt av. Värnpliktsmagasinet är i det närmaste uttömt. Detta har varit den primära rekryteringskällan. Det innebär att endast en krympande del av befolkningen uppbär kompetens om hur kriser och konflikter ska hanteras. leder detta till att Försvarsmaktens folkliga förankring minskar. Långsiktigt är detta definitivt inte bra. Detta kan leda till ett besvärande avstånd mellan Försvarsmakten och allmänheten, vilket också påverkar rekryteringen – både kvalitativt och kvantitativt. En rad åtgärder bör nu utredas för att kunna bemanna krigsförbanden på ett stabilt, uthålligt och sätt samt garantera den folkliga förankringen i Försvarsmakten: Införande av obligatorisk mönstring för alla män och kvinnor , vilket motsvarar cirka 110 000 – 120 000 ungdomar i varje årskull. Den nuvarande registreringen på internet bör ersättas med en inledande mönstring. Därefter bör målet vara att ta ut till en riktig mönstring med personlig inställelse. Detta återskapar ett grundläggande band mellan befolkning och Försvarsmakten om att försvaret av riket är ett nationellt intresse som angår alla. Vi skapar därmed en organisation som i den händelse att den vilande värnplikten ska återupptas, kan ta sig an den i det läget grannlaga skarpa mönstringsuppgiften. Denna inkörsport till totalförsvaret ger också en helt annan bredd för rekrytering till Försvarsmaktens olika yrken, då bland annat officersbanan. Man når ut till grupper av ungdomar som man med nuvarande rekryterings- och kampanjsystem inte når fram till. Mönstringstillfället blir en unik möjlighet att visa upp Försvarsmakten och dess uppgifter på ett djupare och mer rättvist sätt än vad som just nu är fallet i olika rekryteringssammanhang. Möjligheten att erbjuda de som mönstrar grundläggande militär utbildning (GMU), utbildning inom ett nyorganiserat civilförsvar (se nedan), Hemvärnet (NS/Hv) och övriga frivilligorganisationers möjligheter. NS/HV:s beväpning bör i ett första steg ses över och kunna höjas i nivå. Ett nästa steg skulle kunna vara att öka NS/Hv:s numerär. Försvarsmakten arbetar kontinuerligt med frågan om jämställdhet. När jämställdhetslagen 1980 trädde i kraft fick kvinnor börja söka vissa militära tjänster. har mycket hänt och Försvarsmakten bedriver ett aktivt arbete för att skapa en jämställd organisation. Vi socialdemokrater vill understryka att detta ska vara en ständigt pågående process som inte kan anses färdig. Att kontinuerligt göra genderanalyser i förbanden och försvarsgrenarna är en nödvändig del i kvalitetsarbetet kopplat till personalförsörjningen. Det handlar bland annat om att utbyta erfarenheter och erfarenheter mellan förbanden och försvarsgrenarna, vilket i sin tur ska bidra till god arbetsmiljö och öka attraktionskraften i soldatyrket. Att kontinuerligt arbeta med genderfrågorna är också att ständigt bli mer trovärdig i uppdraget med att försvara demokratiska värderingar, nationellt som internationellt. Finns det ett kontinuerligt genderarbete inom Försvarsmakten ökar förutsättningarna för personalen att vara goda företrädare för demokrati och mänskliga rättigheter även under internationella operationer. Vi socialdemokrater välkomnar det nyinrättade NCGM, in Military Operation på Livgardet. Veteransoldatarbete ska ha fokus på preventivt arbete och måste bedrivas med långsiktigt perspektiv. Det ska i möjligaste mån vara ett decentraliserat arbete som fokuserar på veteransoldatpolitiken primärt före, men även under och efter en insats. De ideella organisationerna har en viktig kamratstödjande roll och deras kunskaper ska tas till vara såväl inom Försvarsmakten som i övriga samhället. Veteranen och dess anhöriga ska vara i centrum för veteransoldatpolitiken. Vi vill se över möjligheten att på nationell nivå införa ett särskilt veteransoldatkort för utlandsveteranerna, med förmåner vid besök på museer, osv. Det är viktigt att fånga upp erfarenheterna av veteransoldater. Vi socialdemokrater vill särskilt framhålla vikten av forskning och internationella kunskapsutbyten på området. En utmaning för framtiden är att fler politikområden än försvar måste involveras i veteransoldatarbetet. En skada av exempelvis psykisk karaktär efter en insats, kan ge sig till känna efter avslutad insats – det är därför av vikt att kunskap om de särskilda behoven för veteransoldater och deras anhöriga finns på bred front i samhället. Vi vill särskilt peka ut att Kommuner och Landsting (SKL) och har ett särskilt ansvar för att utveckla denna breda förståelse för veteransoldatfrågorna i övriga samhället. Vår krisberedskap i samhället ska vara folkligt förankrad och effektivt organiserad. Civilförsvaret bör aktiveras – men inte nödvändigtvis med den utformning det tidigare hade. Samhällets sårbarhet inför olika kriser har ökat. Sjukvårdsberedskapen och livsmedelsberedskapen har försvagats. Våra möjligheter att möta stora olyckor och naturkatastrofer med omfattande störningar inom samhällets infrastruktur, it-system, transporter, elförsörjning, omhändertagande av djur, m.m. behöver förbättras. har avslutat ett flerårigt revisionsprogram om hoten mot . Det behövs nu ett nytt samlat grepp om hur samhällets krisberedskap ska kunna stärkas. Att möta även militära angrepp bör ingå i detta. Vi socialdemokrater menar att det åter kan behövas en civilförsvarsutbildning – men med en annan inriktning är den tidigare. Flera allvarliga problem omfattar arméns situation. Arméförbandens bemanning är det mest överskuggande problemet. Till detta kommer bekymren med soldatavhoppen som skapar obalans i systemet och dessutom bidrar till extra kostnader. Detta är en avgörande utmaning. Arméns stora utmaning är personalförsörjningen och att kunna på ett stabilt sätt bemanna dess krigsförband. När det gäller det grundläggande problemet med stabiliteten i organisationen finns ingen annan väg att gå när det gäller kontinuerligt tjänstgörande personal GSS/K än att satsa på lönenivåer som är attraktiva, försäkringar, efter halvtid och heltid, stöd till vidare studier, avancerade och komplexa övningar. Soldaterna måste känna att det finns en utveckling och utmaningar i deras arbete. Det finns en särskild politisk uppgörelse om dessa frågor som också omfattas av ett riksdagsbeslut. Gruppen tjänstgörande personal GGS/T omfattas av allvarliga rekryteringsproblem. Värnpliktsmagasinet är tömt. gäller grundrekrytering till alla platser inom GSS/T. Möjligheten att rekrytera alla dessa tjänstgörande soldater som ska arbeta i ett civilt yrke är problematiskt. Trots detta är det rimligt att fortsätta ansträngningarna med rekryteringen, men att det måste finnas en beredskap för att gå in med särskilda stimulanser och förmåner om situationen kräver det. NS/Hv är den del av Försvarsmakten som täcker stora delar av landets yta. Detta är av stor vikt för att bibehålla en bred kompetens om kris- och konflikthantering bland det svenska folket. NS/Hv bör ges en tydligare roll när det gäller territorialförsvaret. Även förändringar i systemet kan bli aktuellt om ej resultaten förbättras. I ett första steg vore det rimligt att stärka NS/Hv:s nivå av beväpning. I ett andra steg kan en utökad numerär övervägas. Ett system med reservister bör utredas. Det kan innebära att den som en gång utbildats till soldat men avslutat sin tjänstgöring inom FM ska vara tjänstgöringsskyldig .