ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102K267 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att digitalisera arbetet och minska pappersförbrukningen i riksdag. redovisade att pappersinköpen minskade jämfört 2011 och att man slängde mindre papper och wellpapp jämfört med . Dubbelsidig utskrift, färre antal tryckupplagor samt nya rutiner för utdelning av propositioner uppges ha inneburit att pappersanvändningen i minskat. Därtill delas snabbprotoll inte längre ut till samtliga ledamöter. miljöarbete kan emellertid förbättras ytterligare och digitaliseringen påskyndas genom ett miljöarbete som i högre grad omfattar den parlamentariska processen. Den parlamentariska processen avser ledamöter, partigruppskanslier samt beslutsprocessen i kammaren. Dessa påverkas inte i tillräckligt hög grad av nuvarande miljöledningssystem. Det är oskäligt från såväl administrations- som miljösynpunkt att alla betänkanden skrivs ut 349 gånger, när det skulle räcka med en eller två sidors sammanfattning. Rutinerna med så kallad bordläggning bör ändras för att minska pappersförbrukningen. Betänkanden är tillgängliga i digital form och bör finnas i tryckt form för självplock eller beställning. Även arbetsordningen i utskotten bör digitaliseras. Det pågår ett arbete med att minska pappersanvändningen i utskotten, men målsättningen bör vara att samtliga utskott anpassar sig till nya lösningar för minskad pappershantering. används plattor bara i ett fåtal utskott. För att underlätta informationssamordning bör det vara högt prioriterat att nya digitala lösningar är både användarvänliga och harmoniserade med andra delar i det parlamentariska arbetet. Det bör göras en översyn av möjligheterna att ytterligare reducera pappersanvändningen och påskynda digitaliseringen i .
mot · H102K273 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att införa en nationell minnesdag tillägnad minne. En av de mest kända och uppskattade svenskarna i världshistorien är . På uppdrag av kung och efter önskemål från den amerikanska regeringens skickades han under sista år till i med uppdrag att rädda så många som möjligt av den judiska befolkningen undan Förintelsen. Mellan och fram till intåg i lyckades han och den svenska legationen, genom att utfärda svenska skyddspass, rädda uppemot 100 000 judar från en säker död i . , sedan intagit , greps av Sovjetkommunisterna och fördes till . Hans vidare öde är okänt men sannolikt avrättades han i Ljubljankafängelset . Över hela världen har blivit en symbol för civilkurage och tolerans. Bland annat kan nämnas att han blev hedersmedborgare i , en utmärkelse som endast en annan person före honom fått, . Konstnärliga utsmyckningar och minnesmärken finns överallt i välden. Av väldigt många kan nämnas utsmyckningen utanför av , gatan i där US Holocaust Museum ligger samt vår egen . I har ett tiotal delstater antagit som . Det var den dag som blev hedersmedborgare i . Minnesdagar till ära existerar även i och . I hemlandet finns däremot inte – trots hjältedåd för mänskligheten – någon minnesdag. skulle här kunna ta efter och ansluta sig till den internationella önskan att denna dag ska etableras till minne av honom. En nationell minnesdag skulle t.ex. i skolor kunna bli då man ägnar sig åt att uppmärksamma kampen mot odemokratiska ideologier såsom kommunism och nazism samt kampen för fred och människovärde. Inte minst skulle man med olika seminarier och utställningar kunna uppmärksamma behovet av tolerans och av att motverka alla hatbrott. Inte minst förhållandena i visar på att det finns ett oundgängligt behov av att uppmärksamma detta. En nationell minnesdag tillägnad minne vore därför önskvärd.
mot · H102K274 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det svenska ordensväsendet. har som stat och nation en lång och intressant historia. Det är av yttersta vikt att vårda det arv som våra tidigare generationer har förlänat oss att förvalta. Ett av de viktigaste kulturella arven är vårt ordensväsende. En orden är ett medel för statschefen att belöna särskilt goda insatser. Vårt ordensväsende har i sig en lång och gedigen historia. Konung 1748 Serafimer-, Svärds- och Nordstjärneordnarna. Vidare instiftade Konung . socialistiska styre gjordes stora och omfattande reformer, ofta med målet att stöpa om och skapa ett nytt svenskt samhälle med en socialistisk världsbild. Ett led i detta var att avskaffa ordensväsendet. Så gjordes delvis 1974. Sedan detta år kan endast utländska medborgare och statslösa personer tilldelas våra ordnar, och det ifall de gjort personliga insatser för eller för svenska intressen. Länge var det omöjligt även för medlemmar av vårt kungahus att förlänas ordnar innan ett riksdagsbeslut återställde ordningen. utdelas Serafimerorden och . De övriga två är vilande. Det står tydligt för oss alla att svenska medborgare diskrimineras genom att inte erbjudas möjlighet att mottaga ordnar ur statschefens hand. En självklarhet sett ur en modern och demokratisk synvinkel är att de ordnar som är bekanta för den svenska staten och nationen även skall kunna delas ut till svenska medborgare. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102K275 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en översyn av riksdagsledamöternas ekonomiska redovisning. Uppdraget som förtroendevald skiljer sig i mångt och mycket från det som anställd. Vi som förtroendevalda har att svara mot våra väljare, men de kan i princip bara avsätta oss vid de allmänna valen . Därtill kan enskilda partier nå överenskommelser med sina representanter om hur dessa ska vara partiet till gagn och kliva av sina uppdrag om de skadar partiets förtroende. Det finns dock tillfällen där enskilda ledamöter kanske inte förbrukar partiets förtroende, men väl skattebetalarnas. Att inte visa tillbörlig respekt för de allmänna medel som står till förfogande att använda i tjänsten, är ett sådant. riksdagsledamöter har liknande system som vanliga företag när det kommer till att redovisa kvitton för utlägg inom tjänsten. Våra utlägg ska redovisas till med syfte för utlägget och tillhörande kvitto. Att enskilda ledamöter slarvar med sin redovisning, skadar måhända inte och kanske inte heller partiet. Men det skadar skattebetalarna, och det skadar förtroendet för hela kåren av riksdagsledamöter och förtroendevalda. Riksdagsstyrelsen bör därför överväga att göra en översyn av hur kontrollen av riksdagsledamöters utlägg och redovisning kan förbättras.
mot · H102K279 · 2013-09-30 00:00:00 — Samverkan mellan kommuner och mellan staten och kommunerna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av regelverket för att ta bort eller förenkla de bestämmelser som försvårar samverkan mellan statliga myndigheter; också samverkan mellan myndigheter och primär- och landstingskommuner bör ses över för att hitta nya effektiva transparenta samverkansformer mellan kommuner och (mellan) regioner, allt i syfte att finna effektiva organisatoriska alternativ till kommunsammanslagningar, alternativ som kan motverka centralisering och storskalighet. Samarbete mellan kommuner och mellan regioner Ett decentralistiskt samhälle bygger på att beslut fattas så nära den enskilda människan som möjligt. Decentralisering innebär en delegering av ansvar nedåt i strukturen för att ge medborgarna ett mer självständigt liv. När den lokala nivån inte klarar att uppnå tillräckligt hög service så samarbetar man med sina grannar. Allt oftare i debatten reses krav på centralisering och större kommuner. Med höga röster skriker man ut att detta är nödvändigt för att vi skall klara skola, vård och omsorg. Vår uppfattning är att det inte finns något som bevisar att storskalighet alltid ger ett bättre resultat. Därför är det för oss angeläget att vi hittar nya och bättre samarbetsformer mellan kommuner och mellan regioner. Former som motverkar centralisering och som är effektiva, transparenta och som engagerar de parter som behöver samverka för att nå för invånarna positiva resultat. Samarbete mellan staten och kommuner Följderna av bland annat polisens, , Arbetsförmedlingens och Postens centralisering sker på ett sätt som innebär att statens service till invånarna försämras. Många upplever att det nått en nivå som kan accepteras. När nedskärningarna sker i respektive statlig verksamhet för sig blir resultatet ensidigt centralistiskt. Detta innebär att landsbygden inte upplever några förbättringar. Ska landsorten klara att vända trenden och få en positiv befolkningsutveckling krävs en rad åtgärder. Det krävs bland annat bättre företagsvillkor, utbyggd infrastruktur och att vi lyckas mobilisera invånarna i utvecklingsarbetet, men också att staten, via sin verksamhet, bidrar i detta arbete. Endast genom att statens verksamheter samverkar med den lokala kommunen kan en acceptabel servicenivå där människor bor uppnås. Genom förenklade regelverk och en positiv inställning till att släppa fram lokala lösningar menar vi att effektiviteten kan öka utan att detta går ut över den enskilde medborgaren.
mot · H102K282 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rösträtt. har man rätt att rösta i allmänna val om man fyller senast på valdagen. Det innebär att den som uppnår myndighetsåldern dagen efter, eller senare under , måste vänta för att kunna använda sin demokratiska rättighet och påverka samhällsutvecklingen. Det är angeläget att öka unga människors intresse för samhällsfrågor och höja valdeltagandet hos dem. Ett sätt att göra det är att ändra vallagen så att alla som fyller under ett valår får rätt att rösta.
mot · H102K283 · 2013-09-30 00:00:00 — Höjd spärr vid riksdagsval tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjd spärr vid riksdagsval. Vi har en spärr på för att ett parti ska kunna få mandat i . Spärren finns till för att underlätta regeringsbildningar genom att färre småpartier kommer in. Spärren motverkar en uppdelning i många små partier, som vid ett lågt valdeltagande och hög mobilisering kan få oproportionerligt stort inflytande. går utvecklingen mot allt större fragmentisering inom samhällsfrågor. Ett mycket stort antal partier, med kanske en enda fråga på sin agenda, ställer upp i riksdagsval. För att trygga stabiliteten i landets ledning borde spärren vid riksdagsval därför höjas till . Detta skulle också leda till ökat valdeltagande genom att väljare till de partier, som ligger nära gränsen, mobiliseras i högre grad.
mot · H102K288 · 2013-09-30 00:00:00 — Det finska minoritetsspråkets ställning i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det finska minoritetsspråkets ställning i . utsåg regeringen ett antal kommuner att vara s.k. finska förvaltningsområden. Ytterligare kommuner har anslutit sig frivilligt. Reformerna har sakta men säkert börjat ge effekter och det är dags att höja tempot och förhoppningsvis få fler kommuner och landsting att bli finska förvaltningsområden. är det helt rimligt att hela ska omfattas av samma rättigheter som dagens förvaltningsområden. Det behövs ett tydligt nationellt språkpolitiskt handlingsprogram. Rätten till finskspråkig förskola måste garanteras i praktiken. Föräldrarna måste få mer information för att våga satsa på finska hemma. Modersmålsundervisning: specificering behövs gällande minimiomfattningen; kravet på grundläggande kunskaper måste slopas. Nivån på den svenska ratificeringen av minoritetsspråksstadgans 8 artikel måste höjas (tvåspråkig undervisning, stärkt modersmålsundervisning, nybörjarundervisning). Skolan måste tas med i minoritets- och minoritetsspråkslagen. Rekryteringsplaneringen måste påbörjas innan en stor del av den befintliga finskkunniga barn- och äldreomsorgspersonalen och lärarkåren går i pension. Användningen av finska språket hos olika personalkategorier måste främjas effektivt. Särskilt yngre personer i den s.k. andra och tredje generationen måste stödjas och uppmuntras att använda finska i sitt arbete och i vardagen generellt. Finskan är ett nationellt minoritetsspråk enligt lagen, men hur ska riksdag och regering möta upp den kritik som framförts av avseende bristen på lärare, läromedel och lärarutbildningar för de nationella minoritetsspråken. Hur kvalitetssäkras utbildning i det finska språket så att den blir likvärdig över hela landet? Hur får vi finska språket att bli en merit och ett krav vid ansökningar till vissa kommunala och landstingskommunala tjänster? Det bor ca 675 000 sverigefinländare i . Det motsvarar av hela landets befolkning. Många av dem som flyttade till på 50–60-talen börjar bli äldre, vilket betyder att behoven av vård och omsorgsservice med finska som språk ökar för . Det är färre äldre barn som läser och talar finska , vilket i sig minskar möjligheterna till att få en bra språkgrund och givetvis en extra merit vid framtida yrkesval. Det behövs helt enkelt ett nationellt språkpolitiskt handlingsprogram för det finska minoritetsspråket.
mot · H102K289 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förkorta tillståndsprövningarna. I har vi en hög ambitionsnivå när det gäller miljöskydd, vilket är bra. Kraven leder till utveckling av ny innovationsteknik, nya tillverkningsprocesser och smarta produkter. rapporteras det ständigt om utdragna tillståndsprövningar som skapar osäkerhet för näringslivet utan en tydlig miljönytta. Vi hör att detta upplevs inom många näringsverksamheter; både stora och små företag drabbas och upplever utdragna processer. har i en omfattande rapport belyst detta problem både vad gäller så kallade A-ärenden som B-ärenden som får allt längre och kostsamma tillståndsprocesser. Rapporten visar även på att vi har betydligt längre handläggningstider i jämförelse med andra EU-länder och de nordiska länderna. Exemplen är många inom process- och verkstadsindustri, gruvverksamhet, vindkraftsparker, anläggnings- och stenindustri, täcktverksamhet, byggande av infrastruktur som vägar och järnvägar och bostadsbyggande; listan kan göras lång. Myndigheter som överklagar myndigheter i flera led är inte heller ovanligt. Om svenska företag skall kunna tillvarata den efterfrågan som finns inom landet och särskilt från utländska kunder för svenska produkter är det inte rimligt att tillståndsprocesserna är så långa och innebär så stor osäkerhet i hanteringen. Det blir omöjligt att utvecklas i takt med kundernas efterfrågan och därmed påverka sitt företags utvecklingsmöjligheter och skapa de nya jobb som vi så väl behöver. Den mycket hårt konkurrensutsatta exportindustrin framför det mycket tydligt. Utan att göra avkall på miljökrav borde det rimligtvis kunna göras förändringar. Ett första steg borde vara att säkerställa att domstolarna har tillräckliga resurser; brist på resurser leder i sig till långa handläggningstider. Men även prövningarna måste gå att hantera snabbare. Här krävs mer tydlighet i regleringsbrev till myndigheter som hanterar denna typ av frågor. Även förändringar i lagstiftning måste övervägas. Alltför dispositiva lagar skapar osäkerhet och tolkningsutrymme med utdragna processer som en konsekvens. har världens hårdaste miljölagstiftning och det skall vi inte göra avkall på, men vi behöver inte vara världsmästare i utdragna tillståndsprocesser. Det finns inga skäl för att det skall ta för tillstånd i än våra grannländer. Det behövs krafttag för att förkorta tillståndsprövning.
mot · H102K293 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undantag från meddelarfriheten. Den fria debatten och den offentliga granskningen av personer som utövar inflytande är signifikant för ett demokratiskt samhälle. Det är viktigt att tillgången på samhällsinformation är god och att medierna kan uppmärksamma omständigheter av känslig art. kan denna öppenhet innebära att även hemliga uppgifter vidareförs genom medier och i förlängningen att exempelvis en brottsutredning kan komma att störas allvarligt. Detta medför då att poliser och åklagare som arbetar med utredningarna får svåra problem att utföra sitt arbete. Bestämmelserna om meddelarfrihet i tryckfrihetsförordningen utgör en viktig del av yttrandefriheten och informationsfriheten, vilka ytterst syftar till att upprätthålla en levande och öppen demokrati. Men den nuvarande ordningen är alltså inte helt problemfri. Det finns flera exempel på tillfällen då sekretessbelagda uppgifter från pågående polisiära förundersökningar har publicerats i media. Syftet är sällan att informera allmänheten eller att påtala allvarliga missförhållanden i en utredning, utan istället att skapa slagkraftiga och lösnummersäljande rubriker, förstasidor och löpsedlar. Meddelarfriheten och meddelarskyddet utgör så väsentliga inslag i tryck- och yttrandefriheten, att mycket starka skäl måste föreligga för att inskränka dem. Enligt min mening är en pågående brottsutredning ett sådant skäl. Därför bör en översyn av undantag från meddelarfriheten för polismyndighetens personal vid pågående brottsutredningar göras.
mot · H102K296 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att minska antalet riksdagsledamöter. I riksdag har vi 349 folkvalda ledamöter som väljs . De 349 riksdagsplatserna fördelas mellan partierna efter hur många röster som partiet har fått i valet. Antalet ledamöter kan sägas vara ett resultat av gamla traditioner och erfarenheterna från tvåkammarsystemet. Det var också ett resultat av politiska kompromisser och överväganden i den tid som då var. I jämförelse med många andra länder har många folkvalda i vår högsta beslutsfattande församling per invånare, med ungefär 27 000 invånare per riksdagsledamot. De 349 folkvalda riksdagsledamöterna ska representera sina valkretsar och väljare. Det finns givetvis både fördelar och nackdelar med en minskning av antalet riksdagsledamöter. Ett argument mot att minska antalet riksdagsledamöter är att de mer glest befolkade valkretsarna i landet skulle få en sämre representation. Våra valkretsar, som i regel motsvarar länsindelningen, skulle därför kunna utvidgas efter de demografiska förutsättningarna för att trygga representationen. Det har skett mycket inom samhällsutvecklingen sedan antalet ledamöter i fastställdes till 349. På bara några decennier har de politiska torgmötena blivit en förlegad tillställning. I takt med teknikens utveckling har vi nu en mängd olika kommunikationskanaler. Det handlar inte bara om att politiker finns profilerade i sociala medier på internet, utan förutom ett teknikskifte har vi även sett ett kommunikationsskifte. Nyheter förmedlas allt snabbare, och med ett större utbud av kanaler. Möjligheterna till dialog mellan väljare och förtroendevalda har aldrig varit större. Byråkratin kring arbete är omfattande och är i sig ytterligare ett argument för att minska antalet ledamöter. 349 riksdagsledamöter kostar omkring 650 miljoner i drift , per ledamot. Till detta tillkommer kostnader för bostad och pension samt en förvaltningskostnad. En regering som menar att varje skattekrona ska användas så effektivt som möjligt, måste ständigt se över hur skattemedlen kan förvaltas effektivare än . Det finns många goda anledningar att se över hur antalet riksdagsledamöter och kostnaderna för desamma skulle kunna minskas, och detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102K297 · 2013-09-16 00:00:00 — Uppmärksammande av fler goda insatser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av statschefens möjligheter att uppmärksamma svenska medborgares goda insatser. I samband med vigseln mellan kronprinsessan och prins , tilldelades prins . Det innebär att han numera kan titulera sig själv prins av , av och riddare av Serafimerorden. Sedan Torekovkompromissen 1971 kan den svenske statschefen endast dela ut Serafimerorden till medlemmar av den svenska kungafamiljen samt utländska dignitärer. Kompromissen var en del av grundlagsberedningens arbete och innebar att den svenska monarkin bestod, men att monarken fråntogs allt politiskt inflytande. Monarken skulle endast ha ceremoniella uppgifter, såsom rikets främste företrädare. lades alla kungliga ordnar i träda (utom orden som kan tilldelas medlemmar av ). Att leda en ceremoni för utdelandet av ordnar innebär dock inget politiskt inflytande. I delar drottningen ut ett antal ordnar (vilket ofta i misstas för att hon adlar dem) till välförtjänta personer som har gjort något som bistått landet. En av de mest kände mottagarna är kanske , men även vår svenska hovsångerska mottog en imperieorden . Vår statschef bör i större utsträckning tillåtas uppmärksamma fler svenska medborgares insatser genom tilldelande av ordnar. Ordensväsendet är dessutom ett ekonomiskt billigt sätt att belöna medborgarna – mottagaren får själv stå för alla kostnader vid ett eventuell ceremoniellt mottagande av en orden. Regeringen bör därför överväga en översyn av statschefens möjligheter att uppmärksamma svenska medborgares goda insatser.
mot · H102K298 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att och i lämplig form överväga möjligheten att minska antalet myndigheter i . Till varje departements ansvarsområde hör ett antal statliga myndigheter. Polisen, och är några exempel på statliga myndigheter. Det är myndigheterna som ska tillämpa de lagar och utföra den verksamhet som riksdag och regering har beslutat om. Minskningen av myndigheter har främst skett genom sammanslagningar till så kallade enmyndigheter. fanns det 335 myndigheter. Utlandsmyndigheter och kommittéer ingår inte i uppgifterna. Tabellen nedan visar antalet myndigheter . Källa: Regeringen, . Regeringen har gjort förändringar vad gäller både förändringar i myndighetsstrukturen och förslag om ökad styrning av myndigheternas informationsarbete. Antalet myndigheter har minskat . Vi anser att detta är ett viktigt arbete i rätt riktning. Målsättningen måste vara att minska antalet ytterligare genom sammanslagningar eller nedläggningar av överflödiga myndigheter. Det finns fortfarande för många myndigheter med tvivelaktiga arbetsuppgifter och som driver stora kostnader. Frågan är om alla dessa myndigheter behövs och vad de har åstadkommit. En del av våra myndigheter sysslar med opinionsbildning, andra har tillsatts på områden där politiken har brustit. Det är skillnad mellan verksamhetsinformation och opinionsbildning. Opinionsbildande myndigheter är ett demokratiproblem. Ansvaret för opinionsbildning i ett demokratiskt samhälle ska inte vara en statlig uppgift utan ligga hos enskilda människor, intresseorganisationer, partier, medier m.m. Det är viktigt att våra myndigheter har ett tydligt uppdrag och inte fungerar som opinionsbildare. Mot bakgrund av detta bör regeringen se över möjligheterna att ytterligare minska antalet myndigheter.
mot · H102K299 · 2013-09-26 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över placeringen i kammaren. Av tradition är ledamöter placerade efter i första hand valkretsarnas indelning, i andra hand de tjänstgjort i riksdag och slutligen efter ledamotens ålder. Placeringen är ur flera perspektiv ålderdomlig och motverkar en livlig och aktiv debatt. har flera förtjänstfulla insatser gjorts för att modernisera sittningen i . Debattklimatet har påverkats positivt av de två halvmåneformade raderna närmast talarstolarna, vilket också gäller den fria placeringen i kammaren under debatter. Utifrån dessa erfarenheter är det lämpligt att ytterligare utveckla riksdagsledamöternas placering i plenisalen. Även möjligheten att ställa frågor ifrån bänken har bidraget till en intensivare debatt. I de flesta länder är parlamentsledamöterna placerade efter partitillhörighet och inte efter valkrets. I de är parlamentsledamöterna i underhusen placerade efter partitillhörighet. är flera av dessa parlament välkända för sina livliga och engagerande debatter. Eftersom antalet ledamöter är oförändrat krävs ingen ombyggnation för att genomföra förändringen, varför kostnaderna är obefintliga. En ändrad placering skulle därför med fördel vara möjlig att införa med efterföljande uppföljning. Omplaceringen torde kunna genomföras omgående och ej vänta till nästa val.