ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Ub233 · 2013-09-27 00:00:00 — Förstärkningar av regelverket för att anordna YH-utbildningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förstärka delar av regelverket för anordnande av YH-utbildningar. Yrkeshögskoleutbildning är en eftergymnasial utbildningsform som kombinerar teoretiska studier och stark arbetslivsanknytning. Utbildningarna erbjuds inom branscher där det finns en uttalad efterfrågan på kompetens. av de studerande som slutförde sin yrkeshögskoleutbildning hade jobb eller eget företag efter examen. Myndigheten för analyserar bl.a. arbetsmarknadens behov av arbetskraft, beslutar vilka utbildningar som ska ingå och beviljar statsbidrag till utbildningsanordnarna. Även kontroll och granskning av utbildningarnas kvalitet och resultat ingår i myndighetens uppgift. För att kunna tillgodose näringslivets behov av kompetens behöver delar i regelverket för att anordna yrkeshögskoleutbildning förstärkas. Det nuvarande regelverket innebär att det är en ansökningsomgång , , om att få ingå som anordnare av YH-utbildning. Om utbildningen blir beviljad är förutsättningen en utbildningsstart vid maximalt två tillfällen. Det är en kortsiktig satsning som arbetsgivare och utbildningsanordnare lägger ner mycket arbete på, och som ger dåliga ekonomiska förutsättningar att investera i lokaler, utrustning och att anställa lärare. Det innebär också en stor kraftsamling över sommarmånaderna då flertalet arbetsgivare och utbildningsanordnare förlägger sina ledigheter. En mer rationell lösning vore att förlägga ansökningsomgången eller utöka möjligheten till två ansökningstillfällen . Möjligheten bör finnas för fler kursstarter än två per godkänd utbildning. Det skulle skapa andra ekonomiska förutsättningar, speciellt till de utbildningar som kräver stora kostnader för material och teknik. Enligt nuvarande regelverk beviljas YH-utbildningarna med en till två starter, därefter sker ett s.k. omsök av samma utbildning om efterfrågan föreligger. Ansökningsförfarandet är då lika stort som vid en helt ny ansökan. Ett sådant förfarande skulle kunna förenklas genom att utbildningsanordnaren och ledningsgruppen, där arbetsgivarna ingår, kan påvisa att de tidigare studenterna har rekryterats till arbetsmarknaden.
mot · H102Ub234 · 2013-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nätmobbning. finns datorer i nästan varje hem och internet är en självklarhet, inte minst för unga personer. Den kan användas på många olika sätt, att söka information, hålla kontakt med vänner, att både arbeta och underhålla sig med. Men internet används även till att kränka och mobba andra, vilket förekommer bland barn och ungdomar. Ett sådant fall i ledde till tumult som omfattade hundratals ungdomar. En undersökning, gjord på , visar att kränkningar på nätet är lika vanligt som mobbning i skolan. Mobbningen känner alla till, men kränkningar på nätet sker i det tysta. Enligt undersökningen känner sig flickor oftare utsatta än pojkar. När mobbning och kränkning av elever sker på nätet, är det lika allvarligt som när det förekommer inom skolan. Mobbning leder till att man får sämre självförtroende och självkänsla. Många har ont i huvudet eller i magen, mardrömmar eller ångest. Allt detta påverkar elevers inlärningsförmåga och koncentration. Enligt skollagen är skolan skyldig att aktivt motverka all form av mobbning och kränkande behandling. Att kränkningar sker genom telefoner och datorer innebär att den ofta är svårare att kontrollera, och alla lärare är inte lika flitigt ute på nätet som sina elever. Trots det är nätmobbning ett problem, som skolan måste ta på största allvar för att kunna förebygga. Uppgifterna om mobbning och kränkningar på nätet måste alltid tas på allvar och påtalas på olika sätt. Det är en viktig uppgift för skolan att i sitt värdegrundsarbete, redan på lågstadiet, diskutera frågan och engagera eleverna i arbetet mot mobbning och kränkningar, på skolgården och på nätet.
mot · H102Ub236 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sfi-undervisning. Svenskundervisning för invandrare, sfi, är en del av det offentliga som skall syfta till att ge vuxna nyanlända invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket och om det svenska samhället. Verksamheten har utretts ett flertal gånger , bl.a. av och revisorer. Bara var tredje deltagare når målen inom fem terminer och har knappt hälften av deltagarna nått målen. Studieavbrott och avhopp är vanliga. Språket är nyckeln till integrationen. Varvad sfi-undervisning med praktik bör gälla i landets alla kommuner. På så sätt får den nyanlände invandraren en insyn i den svenska arbetsmarknaden samt får möjlighet att praktisera. Högutbildade invandrare bör kunna få genomföra sin sfi-undervisning i högskolemiljö. Kvalitén skiljer sig stort på undervisningen från kommun till kommun beroende på resurser. En mer enhetlig nationell standard bör införas så att alla får samma sfi-kvalité. En översyn i frågan bör göras.
mot · H102Ub237 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över fribeloppet för studiemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att avskaffa fribeloppet avseende lånedelen i studiemedlen. Fribeloppets övre gräns har höjts i flera steg. De har alla varit välkomna initiativ från regeringen och steg mot ett rättvisare studiemedelssystem. Det är dock bekymrande att det överhuvudtaget ska finnas en gräns för hur mycket en student ska få tjäna för att kunna beviljas studiemedel. En student som arbetar mer än vad fribeloppsgränsen medger, betalar skatt och bidrar till statens inkomster, men får ett lägre studiemedel för resten av terminen. Detta medger en syn på studenter som helt frikopplade från arbetsmarknaden. Många studenter väljer att arbeta för att på så vis delfinansiera sina studiekostnader och bidrar till vår allmänna välfärd. innebär det även att studenten får in en fot på arbetsmarknaden och etablerar värdefulla nätverk, vilket kan underlätta för studenten den dag hon eller han lämnar studierna och söker arbete på heltid. Den som studerar bör också själv kunna få välja hur mycket denne kan arbeta utöver sina studier, då det också finns tydliga regler för vilka studieresultat som måste uppnås för berättigande till studiemedel. Arbetslivserfarenhet är en viktig komponent på arbetsmarknaden och det ska löna sig att arbeta. Förekomsten av fribeloppet slår därför fel. Systemet leder till att en student som arbetar för mycket får ett lägre studiemedel för resten av terminen. Studenter som väljer att göra lite mer, på sin fritid vid sidan av studier, bör inte bestraffas för detta. Den del av studiemedlet som utgörs av bidrag bör inte kunna användas som ett sätt att dryga ut sina inkomster för den som till stor del försörjer sig på arbete . Därför bör regeringen överväga möjligheten att se över om den del av studiemedlet som är bidrag bör behovsprövas, liksom om fribeloppet avseende lånedelen i studiemedlen bör avskaffas. Vinsterna vore många. Studenter kan själva välja hur de finansierar sin studietid samt att det lönar sig att arbeta extra. i (M)
mot · H102Ub239 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om distansutbildning i landsbygdsskolor. har landsbygden gått igenom en väldig omvandling där en stor del av den yrkesaktiva och yngre befolkningen lämnat landsbygden för de större städerna. Resultatet har blivit en nedläggning av samhällsservice och överlevnadsmöjligheten för småföretag, särskilt inom handel, har försvårats. Ett resultat av detta är att elevkullarna i de små landsbygdsskolorna blivit så pass små att det, i kombination med att inte lyckas locka behöriga lärare, är hållbart att hålla skolorna öppna. När då kommunen dragit sig ur har således nedläggningen varit ett faktum på många ställen. Men inte överallt; i och med det fria skolvalet och friskolereformen har möjligheter öppnats för de föräldrar som önskat satsa lokalt, och antingen har föräldrakooperativ eller friskolebolag övertagit driften när kommunen lämnat. Nedläggningstakten av småskolor på landsbygden accelererar allt snabbare. På många ställen har eleverna inte några längre sträckor till sina nya skolor, medan det på andra håll blir många timmar i skolbuss för vissa. För att förekomma nedläggning och låta eleverna gå kvar i småskolorna på sin hemort bör möjligheten ses över att erbjuda distansutbildning via webbsändning. Exempelvis kan en behörig lärare sitta i en större skola i kommunens centralort som via internetuppkoppling och webbsändning leder lektioner för eleverna i kommunens landsbygdsskolor där en assistent bistår undervisningen på plats. Med dagens högteknologiska framsteg torde detta inte vara ett praktiskt problem som man kan undvika fler nedläggningar av småskolor och att utarma landsbygden.
mot · H102Ub240 · 2013-09-20 00:00:00 — Avskaffa svenska som andraspråk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över möjligheten att avskaffa skolämnet svenska som andraspråk. särskiljer vi elever och lägger ribban lägre för många som inte har svenska som modersmål. Det är en särskiljning som senare i livet riskerar att leda till kunskapsluckor och kan bli till last för den enskilde. Ämnet svenska bör ha samma kunskapskrav för alla elever och bör i högre grad anpassas till elevernas kunskapsnivå. Statistik från Skolinspektionen visar att var femte grundskoleelev har utländsk bakgrund. Under /10 lämnade var fjärde elev av dessa utan grundläggande behörighet till gymnasiet. En av förklaringarna till detta är den kunskapslucka som uppstår när elever med annat modersmål än svenska fråntas möjligheten att delta i ordinarie svenskundervisning. Många av dessa elever som går vidare till högre studier upplever då att de inte har lika mycket grundläggande kunskaper som sina klasskamrater. När ribban ligger lägre för vissa och högre för andra riskerar det snarare att cementera bilden av ett A- och B-lag än att säkerställa alla elevers rätt till likvärdiga förutsättningar att lyckas i livet. Skolans uppgift är att ge alla elever möjlighet att forma och utveckla sin framtid. För det krävs det en ökad förståelse för elevernas kunskapsnivå och ändamålsenliga undervisningsstrategier som är tydligt kopplade till lärandemålen. Så får vi en skola i världsklass. För att återupprätta kunskapslinjen i svensk skola bör ge regeringen i uppdrag att överväga att se över möjligheten att avskaffa skolämnet svenska som andraspråk och därmed låta alla elever få undervisning i svenska med samma höga förväntningar och kunskapskrav.
mot · H102Ub241 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fribeloppet. Fribeloppet har begränsat möjligheterna att kombinera studier och jobb i . Fribeloppsgränsen reglerar hur stor inkomst en student får ha innan studiemedlen dras in. Tack vare alliansregeringens höjningar av fribeloppet kan nu fler studenter jobba och regelbundet jobba under terminerna. Men för att tydliggöra arbetslinjen och förbättra studenternas situation ytterligare bör regeringen överväga möjligheten att se över ett fullständigt avskaffande av fribeloppet. För många studenter är studietiden en prövning på vad som väntar i vuxenlivet. Att klara av att betala hyra, mat, kurslitteratur och kläder är för många en utmaning. För att göra studietiden mer komfortabel väljer därför många studenter att arbeta extra vid sidan av studierna. Vinsten är inte bara ett extra tusenlappar , dessutom får studenterna ovärderliga praktiska erfarenheter och förbättrar sin kontakt med arbetsmarknaden. Effekten av ett avskaffat fribelopp blir att fler studenter kan försörja sig helt eller delvis genom eget arbete . En ökad möjlighet till självförsörjning innebär minimering av onödiga studieskulder. Ett avskaffande av fribeloppet skulle även leda till andra samhällsvinster såsom fler arbetade timmar, göra fler svarta jobb vita och ökade skatteintäkter. För att stärka studenternas ekonomiska förutsättningar och öka kontakten mellan studenter och arbetsmarknad bör regeringen överväga möjligheten att se över ett avskaffande av fribeloppet.
mot · H102Ub242 · 2013-09-09 00:00:00 — Integrera sfi i arbetslivet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att integrera sfi i arbetslivet. Befolkningen blir allt äldre, och kommer det att bli stor brist på vårdpersonal. kommer det att saknas 150 000 utbildade inom äldreomsorgen, enligt . Det är många anställda som kommer att gå i pension, och intresset för gymnasiets omvårdnadsprogram har varit lågt . kommer många utbildade utländska medborgare till för att starta ett nytt liv. Men utan att kunna det svenska språket kan det vara svårt att komma in på arbetsmarknaden, som det behövs fler utbildade inom omvårdnadssektorn. Med anledning av detta bör regeringen överväga att se över möjligheten att koppla svenskundervisningen till arbetslivet för att täcka en del av det kompetensunderskott som finns inom svensk vård. Många av våra nyanlända svenskar har en annan syn på vård och omsorg, vilket är viktigt att ta vara på. Deras kompetens är otroligt viktig för omvårdnadssektorn. Det kan också vara svårt att genom den ordinarie sfi-utbildningen lära sig vårdsvenska, då det handlar om uttryck och fackspråk som vanligtvis inte lärs ut. Därför bör regeringen överväga att se över möjligheten att integrera sfi i arbetslivet och specifikt i omvårdnadssektorn.
mot · H102Ub244 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskningsinstitut i . Matematik och naturvetenskap är två av skolans viktigaste ämnen. Dess betydelse har historiskt sett ökat . Samhället har under det senaste halvseklet teknologiserats på ett närmast ofattbart sätt. Det är därför av största vikt att erbjuda en mycket hög utbildningskvalitet och skapa förutsättningar som för starka studieresultat i nämnda ämnen. Trenden går just nu åt det andra hållet. Av undersökningar som gjorts framgår att eleverna i svensk skola inte presterar tillräckligt goda kunskaper i matematik. Ska utvecklingen vändas krävs konkreta insatser. Den enskilt största betydelsen för kvaliteten i skolan är lärarnas kompetens. Det tycks alla vara överens om. Ser vi oss omkring i vår omvärld och noterar vilka länder som i internationella tester uppvisar bäst resultat i matematik och naturvetenskap är rikligt representerat, men även vår nordiska granne ligger med i topp. framgångsrecept bygger i hög grad på att man fått forskningen och lärarnas yrkesvardag att vara tätt kopplade till varandra. Till lärarnas undervisande kompetens adderas en vetenskaplig och forskande sida som i sin förlängning kommer eleverna till del. Forskningen äger på samma gång ett intresse för skolans pedagogik; hur förmedlas kunskapen, hur tas den emot av eleverna och hur omsätts ett vidgat vetande till bra skolresultat. En tät samverkan mellan forskning och skola är att förorda. Det ligger ett stort värde i att utröna vilka element som styr läroprocessen. Den yrkesgrupp som bäst kan studera lärandets mysterium är naturligtvis de som är på plats i skolan i . Det vill säga lärarna. Tanken är att inrätta ett institut vars uppgift bör vara att lärare – i än högre grad än vad som är fallet – erbjuds möjligheten att vara med och styra forskningen, som länken mellan forskning och lärare blir enklare och tydligare. Forskningen och spridningen av forskningens resultat kan därmed bli avsevärt bättre. i har framhållit att ett forskning måste instiftas. Skolan skulle gärna se att etableringen sker just i . Den starka viljan och lärosätets omvittnat höga kompetens visar att man är rustade att bära det ansvaret.
mot · H102Ub245 · 2013-09-30 00:00:00 — En regional nivå i skolsystemet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att införa en regional nivå i skolsystemet. Skolan har förändrats radikalt . Staten har gjort stora ingrepp i den kommunalt självstyrande skolan med en mer detaljerad skollag, krav på behöriga lärare, mer nationella prov, betyg i lägre åldrar och en utbyggd skolinspektion. En del förändringar har varit bra, men alla har de i grunden förändrat det systemet som infördes i och med kommunaliseringen av skolan. Styrningen och ansvaret har förlorat sin tydlighet med alla statliga satsningar och regleringar. Även om rektorerna fortfarande har en stark och oberoende ställning med ansvar för att skollagen följs och att elever får det stöd de behöver, så gör ibland kommunerna helt olika bedömningar av vad som behövs för att leva upp till skollagen och kommunerna har väldigt olika förutsättningar som gör att det ibland blir en omöjlig ekvation att få ihop. Att införa en regional nivå som stöd till kommunerna, som har direkt kontakt med skolcheferna, som garanterar likvärdigheten och kan stödja lärarna i deras utveckling och kompetensutveckling skulle kunna vara ett sätt att återigen få en likvärdig skola utan att lägga tillbaka ansvaret på staten. Vi ser också mycket olika förutsättningar och behov i olika delar av landet vad gäller gymnasieutbildningar. Bristen på yrkesinriktade utbildningar i vissa delar av landet gör att ex industriföretag har mycket svårt att rekrytera ny personal. Många ungdomar väljer också gymnasieutbildningar som inte ger arbete i den del av landet som man kanske vill bosätta sig i. Kort sagt det behövs även i detta sammanhang en regional nivå, som i samarbete med andra regionala aktörer kan ta tillvara och stimulera just de behov och efterfrågan på utbildningsinsatser som efterfrågas i just den regionen. En regional nivå kan garantera statens intentioner om likvärdighet och säkerställa lärarnas behov av utveckling och kompetens. Därför bör möjligheten att införa en regional nivå inom skolans område undersökas och eventuellt utredas. Detta bör ge regeringen tillkänna. i (S)
mot · H102Ub246 · 2013-09-30 00:00:00 — Grundläggande kunskaper i minoritetsspråk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kravet på grundläggande kunskaper för att få modersmålsundervisning på minoritetsspråk ska tas bort. I har vi fem minoritetsgrupper som funnits i landet under en mycket . ratificerade ramkonvention om skyddet för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Dessa konventioner bygger på insikten om det stora antalet minoriteter som levt i . Konventionen uppmärksammade också risken att om inget grundskydd skapas kan minoritetsspråken gå förlorade. Den granskning som gör av förverkligande av minoritetsrättigheterna har stor betydelse eftersom den synliggör både brister och vilka förbättringsområden som finns inom minoritetsområdet. Ett av de viktigaste områdena i konventionen är rätten till ditt språk, och här har ett mycket stort ansvar för att barns rätt att lära sig sitt minoritetsspråk säkerställs. Om detta inte fungerar på ett tillfredsställande sätt utgör det ett allvarligt hot mot möjligheterna att bevara språket och det strider också mot åtagandena i minoritetskonventionen. För att stärka de nationella minoriteternas ställning i skolan infördes nya regler för modersmålsundervisning i finska och jiddisch som trädde i kraft . Ändringarna innebär att samma regler nu gäller för alla nationella minoritetsspråk. Modersmålsundervisning i finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska ska erbjudas även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet. En kommun är skyldig att anordna modersmålsundervisning om minst fem elever önskar undervisning i språket, men när de gäller de nationella minoritetsspråken finns nu inte någon begränsning av antalet elever för att undervisning ska tillhandahållas. Reglerna om modersmålsundervisning finns i skollagen. Men det finns ett krav som fortfarande ska vara uppfyllt och det är kravet om grundläggande kunskaper i språket. Vad som är grundläggande kunskaper kan vara en tolkningsfråga och det får inte vara så att kommuner inte anser att de behöver uppfylla sina åtaganden för att man inte anser att barnet har grundläggande kunskaper i sitt minoritetsspråk. Samiskan är ett hotat språk, men det finns en stark vilja till språkbevarande och språkutveckling. De allra flesta äldre samer har aldrig eller endast bristfälligt fått lära sig att läsa eller skriva i skolan på sitt eget modersmål. Detta gör att möjligheten för dagens samiska barn att få stöd i hemmet när det gäller att lära sig sitt modersmål är minimal. Detta gäller också i olika omfattning även de övriga minoritetsspråken För att fullt ut hjälpa de barn som och finns inom skolväsendet att behålla sitt minoritetsspråk och för att vi som land ska leva upp till de konventioner vi anslutit oss till så bör kravet om grundläggande kunskaper i minoritetsspråket tas bort. Detta bör ges regeringen tillkänna. i (S)
mot · H102Ub248 · 2013-09-30 00:00:00 — Demokratisk skolning och elevinflytande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om demokratisk skolning och elevinflytande. Såväl skollagstiftning som arbetsmiljölagstiftning ger elever i skolan rätt till inflytande. Ett av de två nationella målen för vår ungdomspolitik handlar om att ungdomar ska ha verklig tillgång till makt. Med makt avses att ungdomar ska ha möjlighet att påverka såväl samhällsutvecklingen i stort som sina egna liv och sin närmiljö. Det kan gälla såväl boendemiljö som skolmiljö och arbetsmiljö. I läroplaner och i skollagen betonas betydelsen av att eleverna får ta ansvar och ha inflytande i skolan. För eleverna är det viktigt att konkret kunna se att deras inflytande ger resultat i frågor som rör skolvardagen. Det kan till exempel gälla arbete mot mobbning, skolans värdegrund eller hur skollokalerna ska utformas. I har gymnasienämnden bestämt sig för att ta emot två elevrepresentanter per termin från elevråden på de kommunala gymnasieskolorna. Eleverna sitter med i nämnden på samma villkor som de fackliga representanterna, dvs. de får yttra sig men inte delta i besluten. Dessutom finns det på dagordningen särskilda diskussionsfrågor där eleverna får möjlighet att delta. Detta har fallit mycket väl ut, och både elever och nämndledamöter är nöjda. Det är angeläget att erfarenheterna från , och från andra orter med aktivt elevinflytande, tas till vara och sprids till andra kommuner för att stimulera till att elever ges representation i nämnder där beslut som gäller skolan ska fattas. Eleverna ska, precis som fackliga representanter, ha rätt att närvara och att yttra sig. Den här formen av inflytande förutsätter att gymnasieeleverna fått en god demokratisk skolning så att inflytandet upplevs som meningsfullt. I skolans läroplaner måste den praktiska demokratin få ett större utrymme så att eleverna får inblick i ett demokratiskt styrelseskick och så att de förbereds för att själva kunna utöva inflytande.
mot · H102Ub249 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av fortbildning för gymnasielärare för att underlätta inlärning hos eleverna. För lärare i är det ofta en självklarhet att utgå från en helhetssyn vid inlärnings- och kunskapsprocessen. Detta innebär bl.a. att man är angelägen om att fortbilda sig inte bara inom sina egna ämnesområden utan också inom områden som kan påverka elevernas prestationer, beteenden och välbefinnande på olika sätt. När eleverna kommer till gymnasiet blir utbildningen mer inriktad på rena kunskaper. Men för många elever finns det fortfarande problem som i vissa fall kan utgöra hinder för inlärning. Många elever orkar inte fullfölja sin gymnasieutbildning, och vi har anledning att fundera över varför. En orsak kan vara att det inte är lika självklart på gymnasiet att pedagogerna känner till de inlärningsproblem som har att göra med exempelvis dyslexi, adhd och Aspergers syndrom. Därmed har man större svårigheter att bemöta eleverna på ett adekvat sätt och ge de rätta insatserna. Tanken är inte att lärare på gymnasiet ska bli specialister på olika diagnostiserade problem, men genom styrd fortbildning kan man ge gymnasielärarna bättre förutsättningar att förstå varför alla elever inte kan inhämta kunskaper på samma sätt och i samma takt.