mot · H102So348 · 2013-09-30 00:00:00 — Dessutom föreslås en särskild satsning på 30 platser med glesbygdsmedicinsk inriktning. I detta syfte avsätts under en projekttid av . I många länder har sjuksköterskor en mindre avancerad yrkesroll än i . Det finns dock några länder där sjuksköterskors roll tvärtom har lyfts upp ännu mer genom rural nursing och begreppet advanced nurses eller advanced nurse practitioner. Tanken är att sjuksköterskor med specialistkompetens kan få mycket mer självständiga roller än . Välutbildade och erfarna sjuksköterskor kan ta över en hel del av det som läkare gör och som inte nödvändigtvis behöver kräva läkarexamen för att utföra. Det går att tänka annorlunda och vi ser, inte minst med det glesbygdsmedicinska och det e-hälsoperspektiv vi tar upp i den här motionen, att det är dags att öppna upp för tanken på advanced nurses. Det finns vissa utbildningar som startat med denna inriktining i , t ex med titeln avancerad klinisk sjuksköterska eller avancerad specialistsjuksköterska. Det råder dock oklarheter huruvida de verkligen leder till att de som går utbildningen i praktiken har möjlighet att få utökat ansvar. Det finns ingen yrkestitel som motsvarar detta i , men vi vill att regeringen utreder möjligheten och återkommer med förslag på hur en sådan kan inrättas. Detta vill vi ge regeringen tillkänna. Utöka förskrivningsrätt och rätt att sjukskriva till fler yrkesgrupper Det finns en tendens att samhället dåligt tar vara på den kompetens olika yrkesgrupper har. När arbetet sker i team med olika yrkeskategorier finns möjlighet till en helhetssyn som annars saknas, insatserna blir bättre. anser att det finns goda skäl att utreda en möjligt ökad förskrivningsrätt för specialistutbildade sjuksköterskor och sjukgymnaster. Regeringen bör se över hur detta kan ske. Det vill vi ge regeringen tillkänna. En annan fråga gäller yrkesgrupperna sjukgymnaster och psykologer som vi menar bör få möjlighet att besluta om sjukskrivning. Ofta gäller sjukdomstillstånd problem i rörelseorganen eller psykologiska skäl, och dessa yrkeskategorier menar vi på ett mycket bra sätt kan bedöma huruvida en sjukskrivning är bra eller inte för en person i en viss situation. Det är slöseri att samhället inte tillvaratar dessa yrkeskategorier bättre. Att team med olika yrkeskategorier är involverade är som nämnts väsentligt, liksom vikten av återkoppling vid långa sjukskrivningar. Regeringen bör återkomma med förslag som ger sjukgymnaster och psykologer möjlighet att besluta om sjukskrivning. Det vill vi ge regeringen tillkänna. Ytterligare ett fält där vi menar att läkare kan avlastas och där psykologer skulle kunna göra bedömningen är vid beslut om tvångsvård. Vi anser att frågan behöver utredas där såväl risker som möjligheter sammanvägs. Detta vill vi ge regeringen tillkänna. Gör det intressant att jobba i vården En bra arbetsmiljö är grundläggande. Att ha tid och möjlighet att utföra sitt arbete på ett bra sätt är det som förstås har störst betydelse. Tid för handledning och reflektion är också något som det måste finnas utrymme för, men det finns också mycket annat att peka på. är administrationen en tung del. Vi anser att den behöver granskas och systemen förbättras. Det är absurt om varje landsting ska ha sina egna kostsamma system, det skapar allt annat än effektivitetsvinster. Regeringen bör ge i uppdrag att se över den administration som belastar personalen i vården. I detta uppdrag bör ingå att se över de bristande it-system som finns i vården. Vi anser även att bör få i uppdrag att inleda ett särskilt utvecklingsarbete för bättre arbetsmiljö i vården. Det vill vi ge regeringen tillkänna. driver rätten till heltid och möjlighet till deltid. Vi vill också komma tillrätta med missbruket av visstidsanställningar och anser att arbetsgivaren inte ska vänta in i det längsta enligt vad lagen anger innan man anställer. Vi vill också ha en mer flexibel pensionsålder och begränsa delade turer, ett orimligt system som används ibland för schemaläggning av arbetstiden. Personal i den kvinnodominerade vård- och omsorgsbranschen ska ges en rimlig chans att slippa slita ut sig på jobbet. Vi har därför avsatt en pott på som kommuner kan ansöka från för att förkorta arbetstiden för sin personal inom äldreomsorgen. Det kan vidare vara intressant att utveckla möjligheten till kombinationstjänster mellan kommun och landsting. Stimulans till praktik utomlands och på andra platser är av godo. Ledarskapsfrågan är helt central för att personalgrupper ska känna sig väl till mods och att deras arbetsförmåga ska tas tillvara och vidareutvecklas. Det gäller att skapa ett kreativt klimat. Vi tror också att man med fördel kan ta hjälp av andra yrkeskategorier i vården. Det kan vara logistiker, för att få processer att fungera optimalt. Konstnärer kan ge oväntad inspiration. Designers när det gäller lokaler, form och färg är inte minst betydelsefullt, som några exempel. En brukaranpassad vård och patientsäkerhet Vi anser också att all vård utvecklas genom ett nära samarbete med brukar- och patientorganisationer. Ett sådant arbete bör formaliseras för att fungera och vi anser också att kontinuerlig brukarrevision är central för utveckling av kvalitet i verksamheten. Vi anser också att personer med egna erfarenheter av vissa sjukdomstillstånd eller funktionsnedsättningar med fördel bör anställas för att delta i utvecklingen av vården ur ett patient- och brukarperspektiv. Vikten av brukarrevision vill vi ge regeringen tillkänna. anser också att riskanalyser i vården är ett eftersatt område. Genom att göra systematiska riskanalyser där också brukare, patienter och deras organisationer är involverade kan mycket förändras och förbättras i vården. Det gäller både bemötandefrågor och att i så hög grad det bara är möjligt ha vårdflöden där risker för felbehandling, missar eller vårdskador minimeras. Kunskap, erfarenhet och reflektioner från vårdens samtliga yrkeskategorier och fackorganisationer ska tas på högsta allvar. I vissa fall krävs mer resurser, åtminstone initialt för att göra noggranna analyser, men när vården utformas så att den fungerar på bästa möjliga sätt är det också möjligt att resurser kan frigöras. Inte minst eftersom varje felbehandling eller skada är kostsam, både ur ett individperspektiv och ur ett samhällsperspektiv. Nationella planeringsstödet 2013–tillgångoch efterfrågan på vissa personalgrupper inom hälso- och sjukvård samt tandvård. undersökning av primärvårdens läkarbemanning, rapport . Avtal om ersättning för klinisk utbildning och forskning till landstingen. Ett nytt avtal väntas träda i kraft senast . Svensk klar definition saknas av begreppet, men det bygger på det internationellt använda begreppet Rural medicine med akademisk förankring, enligt Glesbygdsmedicinskt centrum, . Nationella planeringsstödet 2013, .