ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102K213 · 2013-09-24 00:00:00 — Böter för ovarsamma myndigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett system med straffavgifter för ovarsamma myndigheter bör införas. Det händer att myndighetsutövare gör fel och medborgare utsätts för betydande besvärligheter som det inte är lätt att ta sig ur. Människor kan exempelvis oförskyllt hamna i register, varifrån man förhoppningsvis senare blir borttagen. Detta är emellertid förenat med avsevärda och tidsödande ansträngningar från den enskildes sida. kan felet få ödesdigra konsekvenser för den enskilde. På grund av missgrepp från myndighetens sida hinner ibland upplysningsföretag tillskansa sig i grunden felaktiga uppgifter. Detta kan i sig orsaka stor skada och lidande för den enskilde. Dessutom är korrigerande åtgärder enormt tidsödande för den drabbade med telefonsamtal, mejlkontakter, skrivelser och besök. Förutom de rent ekonomiska skador man t.ex. som egen företagare kan drabbas av, kan detta misstag ifrån myndigheternas sida också orsaka stort rent personligt lidande. I många verksamheter, eller i samhället i övrigt, är varje människa beroende av sitt namn och goda rykte. Om det sätts ifråga av en myndighet, är skadeverkan större än om en enskild person eller företag skulle agerat på liknande sätt. Myndigheter som statens företrädare har här en alldeles unik ställning, som inte kan jämföras med annan part. Medborgare har därför all rätt att förvänta sig ett ansvarsfullt och korrekt uppträdande ifrån myndigheternas sida. Inget system är felfritt, men oegentligheten måste rättas till. När ett klart misstag har begåtts måste man med alla medel se till att felet rättas och att den felaktigt utpekade får upprättelse. Ett ursäktande brev tillhör inte vanligheterna, men det skulle hjälpa många i efterspelet av ett felaktigt myndighetsutövande. Det finns tecken som tyder på att vissa myndigheter tar allt för lätt på uppgiften att korrigera sina egna misstag. Därför vore det värt att pröva frågan om en straffavgift med automatik skulle utgå om myndigheten inte korrigerar sitt eget misstag inom en viss angiven tidsrymd. En korrigering för att en medborgare felaktigt hamnat i t.ex. register skulle kunna inkludera utskick till upplysningsföretag och deras kunder om varför en medborgare felaktigt befunnit sig i register. En sådan automatisk korrigering, eller utdömt vite om så ej sker, skulle vara en tydlig signal till myndigheterna och säkerställa att felaktigt behandlade medborgare får en snabb och effektiv upprättelse. Detta måste ligga i såväl myndigheternas som medborgarnas intresse.
mot · H102K215 · 2013-09-24 00:00:00 — Ändrad placering av ledamöter i plenisalen tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om placering i plenisalen. Enligt tilläggsbestämmelse 2.3.1 till riksdagsordningen (RO) tar ledamöterna plats i plenisalen valkretsvis, med en gammal praxis om ordningen som säger att börjar och sist följer . Inom valkretsen fördelas ledamöterna i första hand efter antalet riksmöten de bevistat och i andra hand efter åldern. Under kammarsammanträdena råder numera fri sittning, men vid voteringarna är ledamöterna tvingade att placeras efter valkrets. har motioner skrivits om att ändra ledamöternas placering i plenisalen även vid voteringar. I svar på dessa tidigare motioner har man hävdat att det inte finns någon stark opinion bland ledamöterna att frångå den nuvarande ordningen med valkretsar. Dock har inte frågan varit föremål för någon större debatt varför man kan ifrågasätta det argumentet. I de flesta länder är ledamöterna placerade efter partitillhörighet. Detta underlättar kommunikationen inom partigruppen och även vid voteringar kan det vara av fördel. Skulle plötsliga ställningstaganden behöva göras underlättar det om partigruppen sitter samlad. Att placera ledamöter efter partitillhörighet skulle också kunna underlätta voteringsproceduren. Uppresningsförfarandet används för att partiets riktkarlar genom sitt beteende visar för partikamraterna hur partiet ställer sig i omröstningen och hur således partigruppen som helhet förväntas rösta. Detta förfarande skulle med fördel kunna slopas om ledamöterna placerades utifrån partitillhörighet. har en parlamentariskt sammansatt kommitté, under ledning av talmannen, gjort en översyn av riksdagsordningen. Förslaget från kommittén redovisades . I förslaget har man kommit fram till att talmannen kan frångå uppresningsförfarandet. Men att frångå uppresningsförfarandet med bibehållen placering i kammaren skulle försvåra voteringsproceduren avsevärt. Därför bör ledamöterna istället placeras utifrån partitillhörighet. Att förändra ledamöternas placering har obetydlig kostnadspåverkan. Därför bör förändringen påskyndas.
mot · H102K216 · 2013-09-19 00:00:00 — Återinförande av det kungliga ordensväsendet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra det kungliga ordensväsendet. kunde den svenska statschefen, konungen, utdela ordnar för att belöna svenskar och utlänningar för viktiga insatser för . I ett tidstypiskt beslut fråntog politikerna konungen möjligheten att förära svenskar dessa ordnar och kan de endast delas ut till utlänningar och statslösa. Detta är orimligt då det finns många svenska hjältar som gjort stora insatser för i modern tid och som förtjänar det som var konungens högsta hedersbetyg. Ordensväsendet är en del av svensk tradition som är viktig att bevara. Vi sverigedemokrater tycker att det är att man återinför denna stolta tradition och ger svenskar samma möjligheter som utlänningar att få ta del av denna hedersbetygelse och kulturarv.
mot · H102K217 · 2013-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa monarkin i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas som ska se över hur statsskick ska se ut efter monarkins avskaffande. har än en statschef som ärver sitt ämbete. Det strider mot demokratiska principer och inte bör accepteras i en modern stat. Monarki är inte förenligt med demokrati och bör därför avskaffas och ersättas med ett statsskick där också eventuell statschef utses utifrån demokratiska principer. Det är dags för att avskaffa monarkin.
mot · H102K218 · 2013-09-25 00:00:00 — Inrättande av en författningsdomstol tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör inrättas en författningsdomstol med uppgift att granska att verkar inom grundlagens ramar och för dess målsättningar. I är det i stor utsträckning politiker som tolkar grundlagen. Vi har ingen författningsdomstol som kan pröva huruvida politiska beslut är förenliga med grundlagens syfte eller ej. anser, precis som i sitt remissvar till betänkande En reformerad grundlag (SOU 2008:125), att det utgör en brist att saknar en egentlig författningsdomstol. Vi har i en annan tradition än i många andra länder. Den svenska traditionen innebär både fördelar och nackdelar. anser ändå att fördelarna med en författningsdomstol överväger och ger ett större skydd för medborgerliga fri- och rättigheter. En författningsdomstol ger också grundlagen en större tyngd och skapar en sund tröghet när det gäller grundlagsändringar. menar att behovet av en författningsdomstol har ökat eftersom komplexiteten i lagstiftningen har ökat, men också eftersom kvaliteten av lagstiftningen har försämrats: Allt oftare presenteras betänkanden med ingripande lagförslag i en departementspromemoria till skillnad mot de tidigare offentliga utredningar med sakkunniga och experter, vilka utgjorde en stabil bas att utgå ifrån. Flera exempel på undermålig lagstiftning har kunnat iakttas. Lagen om försvarsunderrättelseverksamhet, lagen om signalspaning och implementeringen av tredje penningtvättsdirektivet är bara några exempel på undermålig lagstiftning, som lagrådsgranskning till trots lett till undermålig lagstiftning.1 En författningsdomstol skulle också stärka enskilda individers möjlighet att hävda sina fri- och rättigheter och domstolen skulle kunna upphäva politiska beslut som strider mot grundlagen. En författningsdomstol kan också ha ett viktigt uppdrag för att tydliggöra gränsen mellan EU:s och den svenska kompetens. Vi vill särskilt framhålla hur den tyska författningsdomstolen härigenom haft stor betydelse för att hävda den tyska författningen och självständigheten gentemot EU och dess institutioner. Dessutom kan en författningsdomstol försvara viktiga principer som tryck- och yttrandefriheten, offentlighetsprincipen, meddelarskydd och så vidare. föreslår därför att en författningsdomstol inrättas med uppgift att granska att verkar inom grundlagens ramar och för dess målsättningar. advokatsamfunds remissvar till betänkande En reformerad grundlag (SOU2008:125).
mot · H102K221 · 2013-09-26 00:00:00 — som verktyg mot lokal korruption tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska kunna ges möjlighet att agera även på och regional nivå när kommunerna själva begär det. Den kommunala revisionen spelar en stor och viktig roll för att granska, utvärdera och följa upp den kommunala verksamheten. Tyvärr finns det dock inte alltid tillräckliga resurser på lokal nivå för att utföra revisionens uppgifter. Särskilt kan detta gälla då man utreder omfattande korruptions- eller mutskandaler i en kommun där flera bolag och förvaltningar kan vara inblandade. Det är enligt min uppfattning också ett bra sätt att säkerställa att en utredning inte störs av personliga relationer lokalt. Ett sätt att kunna ge den kommunala revisionen bättre muskler vore om det blev möjligt för kommuner och regioner att ta hjälp av den expertis som redan finns inom . Denna myndighet besitter en mycket hög kompetens på revisionsområdet i och skulle kunna vara behjälplig för många kommuner och regioner. En sådan hjälp skulle naturligtvis vara kostnadsneutral genom att den part som använder sig av tjänster skulle betala för vad det kostar enligt gällande taxa så som redan görs med den statliga bolagsrevisionen. Förslaget är därmed kostnadsneutralt, men skulle ge kommuner och regioner ett effektivt verktyg att utreda sin egen verksamhet då sådan hjälp skulle vara av godo. En ändring av direktiven till skulle möjliggöra denna ordning. Det kan hävdas, som gjorde vid behandlingen av min motion vid tidigare tillfälle (2011/12:KU15), att frågan om att staten reviderar även kommuner och landsting har utretts och avfärdats. Det har jag ingen synpunkt på, men det är inte det som förslaget i denna motion handlar om utan att man som kommun eller landsting ska kunna be om hjälp om man så vill av den expertis som finns hos .
mot · H102K222 · 2013-09-26 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om en förslagsbox för allmänheten. Demokrati är inte en gång för alla vunnen, brukar det hävdas. Jag håller med. Demokratin måste erövras av varje generation. Ur ett globalt perspektiv anses ligga i framkant när det gäller representativ demokrati och vi har ett system som bygger på att personer kandiderar genom politiska partier. har en lagstiftning som ger medborgarna rätt att framföra sin uppfattning offentligt. Därutöver har vi under också skapat olika verktyg för att stärka medborgarnas möjligheter att påverka det representativa politiska systemet och samhällsutvecklingen. Många kommuner har öppnat upp för medborgarförslag som hanteras av kommunfullmäktige. Webbaserad synpunktshantering, dialogforum av olika slag och lokala folkomröstningar genomförs i en allt högre omfattning. Dessa verktyg vitaliserar och håller demokratin levande. Medborgerligt engagemang är livsviktigt för demokratin. Oengagerade och tysta medborgare leder på motsvarande sätt till att demokratin försvagas. Det gäller kring lokala frågor men förstås i lika hög grad kring frågor av nationell och internationell betydelse. Med dagens system har svenska folket ingen möjlighet att få medborgarförslag prövade på riksnivån. Det som erbjuds den enskilde medborgaren för att kunna påverka den nationella nivån är att på egen hand skapa relationer till riksdagsledamöter och/eller partier. Detta är ett hinder för många människor och de flesta har ingen som helst levande relation till vare sig riksdagsledamöter eller partier. Dessutom kan det för många kännas obekvämt att kontakta ett visst parti. Denna problematik kan mötas med införande av en förslagsbox för allmänheten. Förslag ska kunna skickas postledes och genom e-post. Boxen ska också kunna nås via webb. Därefter ska förslagen göras tillgängliga för alla riksdagsledamöter som själva kan avgöra om de vill driva frågan vidare inom ramen för system. Mot bakgrund av vad som ovan anförs föreslås att tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om en förslagsbox för allmänheten.
mot · H102K223 · 2013-09-18 00:00:00 — Generella tidsramar för myndighetsutövning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om generella tidsramar för myndighetsutövning. Kontakter med myndigheter är någonting som alla människor kontinuerligt måste ha i sitt vardagliga liv på olika vis. Det kan ofta handla om relativt enkla ting som att förnya sitt pass, ansöka om bygglov eller att registrera en ny affärsverksamhet. Handläggningstiden för enskilda ärenden kan emellertid variera mycket beroende både på geografisk hemvist och vilken myndighet som är ansvarig. Länsstyrelserna har exempelvis fått kritik för långa och utdragna handläggningstider när det gäller överklagandeärenden av kommuners beslut. Enligt undersökning fanns det en diskrepans inom handläggningstiden mellan olika länsstyrelser ifrån . Handläggningstiden för ärenden hos () har dragit ut upp , vilket föranlett kritik ifrån (). Inom andra myndigheter finns exempel på människor som fått vänta på besked i sitt ärende, trots en stipulerad handläggningstid . Mot bakgrund av detta är det därför rimligt att det finns generella tidsramar för myndighetsutövning och handläggningstider. Det är viktigt för människor att kunna veta när de ska få besked i sitt specifika ärende. Skulle dessa tidsramar fallera är det rimligt att det även finns ett sanktionssystem mot den ansvariga myndigheten. Regeringen bör därför överväga generella tidsramar för myndighetsutövning och handläggningstider samt sanktionssystem mot ansvariga myndigheter i dessa sammanhang.
mot · H102K224 · 2013-09-18 00:00:00 — Se över klagorätt för ej skrivna i en kommun tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över klagorätt för ej skrivna i en kommun. En grundläggande rättighet i ett fritt demokratiskt samhälle är möjligheten för medborgare att kunna påverka det som händer i närområdet där man bor och arbetar. Det kan handla om kommunala planer på att uppföra ett nytt bostadshus, en parkeringsplats eller en lekplats som medborgare har möjlighet att ifrågasätta och överklaga till kommunen. Vid överklagande av kommunalbeslut är alla kommunmedlemmar klagoberättigade enligt 10 kap. 1 § kommunallagen. Som kommunmedlem räknas den medborgare som är folkbokförd inom kommunen, äger fast egendom inom kommunen eller betalar kommunalskatt i kommunen enligt 1 kap. 4 § kommunallagen. Man kan alltså vara medlem i flera kommuner om man exempelvis är mantalsskriven i en kommun och äger en fritidsfastighet i en annan kommun. Detta ger dock upphov till att medborgare som inte är mantalsskrivna i en kommun utan enbart deltidsboende (om man har ett fritidshus i kommunen till exempel) har lika stor möjlighet att påverka kommunala beslut som de medborgare som är fast bosatta och betalar kommunalskatt. Här borde finnas en distinktion inom lagstiftningen som begränsar möjligheten för medborgare som inte är fast bosatta inom kommunen att överklaga kommunala beslut. Det bör väga tyngre att som medborgare vara fast bosatt i den kommun som planerna avser. Regeringen bör mot bakgrund av detta se över klagorätten för ej skrivna i en kommun.
mot · H102K225 · 2013-09-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förtroendevalda revisorer. är revisorerna inom kommun och landsting förtroendevalda som väljs genom fullmäktige efter att ha blivit nominerade av sina respektive partier. Sammanlagt finns det över 2 000 förtroendevalda revisorer över hela landet, inte bara inom politiska församlingar utan också i exempelvis kommunala aktiebolag och kommunalförbund. är det inte längre möjligt för förtroendevalda revisorer att kombinera sitt revisionsuppdrag med att vara ledamot eller ersättare i fullmäktige eller i någon nämnd. Det är ett gott första steg mot en mer oberoende revision. presenterade också Statskontoret sin granskningsrapport mer oberoende kommunalrevision där man pekade på brister inom den kommunala revisionsverksamheten. Som alternativ till dagens modell föreslog rapporten bland annat införandet av en extern yrkesrevision samt att varje fullmäktigeförsamling bör utse en särskild revisionsberedning. Det finns olika former av reservationer gentemot en fortsatt förtroendevaldsbaserad revision. Politiker ska i grunden inte granska sig själva, det skadar förtroendet hos allmänheten och leder till ifrågasättande av revisionens oberoende och trovärdighet. En utredning av visar också att många förtroendevalda revisorer som utsetts till att granska kommunens verksamhet blivit utsedda av sina egna partikamrater. Förtroendevalda revisorer är lekmän och inte auktoriserade revisorer. Därmed uppstår risk för både jäv och misstag. Det är fortsatt viktigt att all verksamhet granskas och att skattebetalarnas pengar behandlas med försiktighet. Men då krävs det att granskningen sker av externa och auktoriserade revisorer utan anknytning till fullmäktige eller kommunstyrelse. Den förtroendevaldsbaserade revisionen bör därmed ses över till förmån för en proffsbaserad revisionsverksamhet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102K226 · 2013-09-18 00:00:00 — Användning av bonuspoäng för riksdagsledamöter tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om användning av bonuspoäng för riksdagsledamöter. För en riksdagsledamot är resande en naturlig del av uppdraget. Ledamoten reser regelbundet mellan sin bosättningsort och arbetsplatsen på . Vidare tillhör deltagande i konferenser, mässor och sammankomster runt om i landet en del i vardagsarbetet. Upplägget av arbete är också att det skall finnas tid för ledamoten att göra besök i hemvalkretsen hos olika företag, organisationer och föreningar. Genom resorna i tjänsten samlar man som riksdagsledamot också på sig en hel del bonuspoäng, inte minst via flyget. Reglerna för hur bonuspoängen ska nyttjas är reglerat i lag om ekonomiska villkor för ledamöter. Enligt föreskrifterna för riksdagsledamöters tjänsteresor och bonuspoäng gäller bland annat följande: Bonuspoäng, fribiljetter och liknande trohetsförmåner från flygbolag, taxibolag, hotell eller liknande, som en ledamot erhåller med anledning av en tjänsteresa, får inte användas annat än vid tjänsteresa. Kontanta ersättningar eller motsvarande värdebevis ska omgående redovisas och inlämnas till riksdagsförvaltningen. (RFS 2010:1) En ledamot bör använda bonuspoäng för tjänsteresa i riksdagsuppdraget. (RFS 2010:1) Bonuspoäng får i stället för att bekosta en tjänsteresa användas för uppgradering till högre klass. Om en riksdagsledamot gör en tjänsteresa med bonuspoäng och ett reseföretags bonusregler medger det, får ledamoten med sina övriga bonuspoäng bekosta även en medresande ledamots tjänsteresa eller en tjänsteresa för någon som är anställd vid riksdagsförvaltningen eller vid ett partikansli i . (RFS 2010:1) har vissa researrangörer ett system där resenärer kan skänka sina intjänade bonuspoäng till olika välgörande ändamål som t.ex. stiftelsen som hjälper svårt sjuka barn att förverkliga en önskedröm. Bonuspoängen som skänks används till flygbiljetter för barnen som därmed ges möjlighet att kunna resa. Några barn har exempelvis genom detta system fått möjligheten att besöka och gå på musikal i sina liv. Andra barn har via bonuspoängssystemet kunnat vara med på vårens och som båda arrangerades i . Användningen av de bonuspoäng som riksdagsledamöter får via sina tjänsteresor borde kunna användas till att stödja olika former av välgörenhetsarbete. En översyn av det nuvarande regelverket är därför önskvärt.
mot · H102K227 · 2013-09-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en reformering av . I jämförelse med många andra jämförbara länder har i förhållande till landets folkmängd en stor andel folkvalda parlamentariker. riksdag har 349 ledamöter, vilket innebär att varje riksdagsledamot i snitt representerar cirka 27 000 medborgare. Både och består exempelvis endast av 150 parlamentariker och av 183. Samtliga dessa länder har liknande förutsättningar som men ändå betydligt färre parlamentariker. En minskning av antalet svenska parlamentariker skulle därför innebära att varje enskild ledamot får ett större ansvar och mer handlingsutrymme att påverka som arbete blir effektivare och byråkrati samt kostnader kan minska. En undersökning av ledamotsanslaget för parlamentariker ifrån 2012 visar att dagens system med 349 riksdagsledamöter kostar eller per parlamentariker. Ett argument som ofta använts emot en minskning av antalet parlamentariker är att representationen ifrån mindre partier skulle minska i många valkretsar. Men detta är en realitet. valkrets representeras exempelvis enbart av en socialdemokrat och en moderat. Inte ens dagens system med 349 parlamentariker lyckas därmed leva upp till målet om representation för alla partier i samtliga valkretsar. hade även skilda valdagar för val till riksdag, kommun och landsting. Såväl som har kvar denna praxis, vilket skapar ett större engagemang för lokala och regionala frågor, som annars riskerar att försvinna i den nationella valrörelsen. Demokratin vitaliseras genom skilda valdagar. bör kopplingen mellan medborgarna och parlamentarikerna förstärkas. De flesta medborgare vet med stor sannolikhet inte på rak arm vem som representerar dem i . Det finns därmed en distans mellan medborgare och politiker som skulle kunna överbryggas via ett väsentligt starkare inslag av personval i det svenska valsystemet. Personval infördes första gången i samband med riksdagsval och som tillsattes under regeringen 2004 hade bland annat i uppgift att undersöka personvalsinslaget i det svenska valsystemet. I ett första steg sänktes personvalsspärren ifrån i samband med riksdagsval. Nästa steg i stärkandet av personvalet bör rimligen vara att spärren helt avskaffas och att medborgarna på egen hand får välja sina representanter i utifrån de listor som partierna ställer upp med. En reformering av utformning genom färre men kraftfullare parlamentariker, återinförandet av skilda valdagar samt ett stärkt personval skulle sammanlagt bidra till minskade kostnader, tydligare ansvarsutkrävande och en livskraftigare demokratisk process i . Boriana (M)