mot · H102Kr2 · 2013-09-25 00:00:00 — Ett renodlat språkuppdrag riskerar att exkludera personer med bristande språkkunskaper i sitt minoritetsspråk. Det finns motstridiga formuleringar. Å ena sidan säger regeringen att samtliga programföretags utbud vad gäller minoritetsspråk ska öka, sägs att det är företagens samlade utbud som ska öka. Här efterlyser vi klargöranden och preciseringar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. När det gäller utvärderingen av hur bolagen sköter programverksamheten bör hänsyn tas inta bara till hur mycket och vilka ökningar som sker, utan också i vad mån programmen, oavsett plattform, når sin publik. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi instämmer i regeringens förslag om ett fördjupat, utvecklat och vidgat kulturutbud. Vi vill också särskilt betona betydelsen av verksamhet i Berwaldhallen och den kulturpolitiska betydelsen av och . Hur innehållet når publiken Vi anser det viktigt att det klargörs att bör ha fortsatt frihet att förfoga över hela frekvensutrymmet i Mux 1, för att ge maximal handlingsfrihet vid utvecklingen av kanalutbudet och andra tjänster, exempelvis tjänster för människor med funktionsnedsättning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vidaresändningsplikten ska utredas – utöka vidaresändningsplikten! När det gäller vidaresändningsplikten är en översyn nödvändig och måste ske enligt . Regeringen avser att tillsätta en utredning som har till syfte att analysera hur allmänhetens intressen av tillgång till allsidig upplysning kan tillgodose – men även se över förutsättningarna att avskaffa vidaresändningsplikten. Regeringen menar att trots att Myndigheten för radio och tv så sent som gjorde bedömningen att vidaresändningsplikten skulle kvarstå är det nu dags igen att se över frågan. Bland annat hänvisar man till beslut att fritt tillängliggöra sina kanaler på internet via SVT Play. Vår uppfattning är dock att tv via webben, som förutsätter att man betalar för ett internetabonnemang, inte ersätter tv-sändningar i broadcast. Vår uppfattning är tvärtom att man ska utöka vidaresändningsplikten till att gälla alla de programtjänster som sänds av svenska tillståndshavare, vars verksamhet finansieras genom den svenska tv-avgiften, i praktiken avser vi hela utbud av programtjänster. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi instämmer i regeringens förslag avseende digitalradio, vilket innebär en marknadsdriven övergång från FM-sändningar till digitalradio – en investering för långsiktigt lägre distributionskostnader. Inte minst för den kommersiella radion och för dess publik innebär en digitalradioövergång stora fördelar då man kommer att kunna lyssna på alla kommersiella radiokanaler över hela landet och inte fragmentiserat som . Vi vet att många reser stora frågetecken inför införandet av digitalradio då en stor del av radiolyssnandet sker på webben, man upplever redan att radion är digital. Man ska dock komma ihåg att internet inte är gratis, för att lyssna på radio via webben krävs ett abonnemang. Dessa abonnemang kontrolleras av enskilda privata aktörer, till skillnad från en offentlig broadcast-distribution. 5,87 miljoner svenskar lyssnar på radio . Den genomsnittliga lyssnartiden är /dag. Om dagens FM- och DAB-sändningar släcktes ned helt och hållet och alla dessa lyssnare skulle hänvisas till att enbart kunna lyssna på radio via internet/streamat, skulle det krävas en överkapacitet i bredbandsnäten på 190 000 terabyte . Det är mer data än vad den sammanlagda mobila dataöverföringen i /4G-näten för samtliga fyra svenska mobiloperatörer var under 2012.1 Vid en övergång till digitalradio finns det möjlighet till ett utökat kanalutbud. Till exempel blir det då möjligt att separera de lokala P4-kanalerna från sportradion, samt P2 från program på minoritetsspråk. Teknikskiftet bör genomföras på ett sådant sätt att kostnaderna begränsas för konsumenten. Den branschsamordnare som regeringen tillsatt ska tillsammans med Myndigheten för radio och tv, de kommersiella programföretagen samt utarbeta en plan. Först när en sådan plan finns avser regeringen att återkomma i frågan om digitalisering av ljudradion. Vi vill i detta sammanhang påpeka att regeringen utsåg en branschsamordnare innan motionstiden ens löpt ut, och långt innan propositionen behandlats i . Detta kan tyckas som en petighet men det vore önskvärt med något mer konstitutionell klarhet i regeringens hantering av frågor som rör public service, som utgör en del av vår demokratis fundament. Vår uppfattning är att regeringen bör ha en dialog över blockgränserna avseende frågan om digitalradio. Vi tror också det är viktigt att vara lyhörd för frågan om när teknikskiftets olika steg och slutligen nersläckningen av FM-nätet ska ske, så att det av konsumenterna uppfattas som något positivt och kundnyttigt och inte något påtvingat. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning Vi instämmer i förslagen om kvoter för teckentolkning respektive syntolkning av svenska tv-program. Det finns begränsningar avseende distribution av dessa tjänster i broadcast. Vi tycker därför det är angeläget att bolagen noga följer den utveckling av tillgänglighetstjänster som växer fram i och övriga världen. Detta sätter återigen fingret på frågan om att i utvärderingen av hur public service-uppdraget utförts kunna tillgodogöra sig verksamhet på webben. Även i detta avseende efterlyser vi klargöranden och preciseringar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Digitalisering och Öppet arkiv Regeringen menar att har ett ansvar att tillgängliggöra vårt arkiv för allmänheten som en gång har finansierat produktionerna via radio och tv-avgiften. Det är i sammanhanget viktigt att klargöra två saker. För det första har inte allmänheten finansierat ett återbruk av produktionerna, rättigheterna till detta vilar hos rättighetshavarna. Det är alltså inte så att publik, via radio- och tv-avgiften, kan sägas ha fri tillgång till alla program som någonsin producerats av och för . För det andra innebär regeringens förslag i andra delar att inte kan tillgodoräkna sig arkivet som en del av utförandet av kulturuppdraget, vilket vi tycker vore rimligt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Om ambitionsnivån för Öppet arkiv ska kunna hållas krävs en löpande finansiering. Kostnaderna för att kontinuerligt digitalisera och tillgängliggöra arkiv är betydande, vilket kan leda till en minskad nyproduktion i kanaler. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen föreslår ingen förändring av radio- och tv-avgiften, med hänvisning till i princip samma kriterier som vi socialdemokrater hänvisat till (oberoende, teknikneutralitet, långsiktighet, betalningsvilja och legitimitet). En ny utredning föreslås tillsättas inför kommande tillståndsperiod. I debatten har vissa av allianspartierna tolkat detta som att en avgiftsutredning skulle kunna tillsättas alternativt 2014. Vår uppfattning är att programföretagen nu behöver arbetsro och frågan om tv-avgiften bör vila tills en utredning kommer till stånd i normal tid inför nästa sändningstillstånd, som alltså löper ut . När denna utredning blir aktuell anser vi att den bör vara blocköverskridande och parlamentariskt sammansatt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen föreslår ingen avgiftshöjning 2014 vilket kommer att kräva att avgiften höjs med 2015 för att det inte ska bli ett underskott på rundradiokontot. Vi föreslår att regeringen följer utvecklingen och återkommer med förslag , om underskott kan befaras uppstå. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen föreslår en höjning . Programföretagen får ökade krav inom kultur, minoritetsspråk och tillgänglighetstjänster samt en fortsatt utbyggnad av Öppet arkiv. Vi ställer oss frågor om vilka konsekvenser detta får för bolagens programutbud. Vi efterlyser konkreta konsekvensbeskrivningar. Vid kontrollstationen bör det vara en central fråga vilka konsekvenserna har blivit. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi tycker det är olyckligt att man inte heller har kunnat finna en modell för att öka konkurrensneutraliteten mellan intern och extern produktion. I utredningen fanns ett förslag om momskompensationsmodell för att uppnå konkurrensneutralitet, detta förslag återfinns inte i propositionen. kan alltså inte dra av momsen på externa produktioner, vilket gör att externt producerade program missgynnas i förhållande till internt producerade. Det är viktigt att finna vägar för att öka konkurrensneutraliteten, och därmed öka möjligheter att samverka med branschen. Vi föreslår att regeringen utarbetar förslag för ökad konkurrensneutralitet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi tror att det är viktigt att programföretagen samarbetar i en rad frågor, särskilt vill vi betona ett utvecklat samarbete mellan och Utbildningsradion. Detta är viktigt för att skapa kostnadseffektivitet men också för att bidra till kunskapsöverföring mellan bolagen. Vi tror också det är viktigt att hitta fördjupade samverkansformer som gör att publiken nås av det samlande programutbudet med inriktning på kunskap och folkbildning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi delar regeringens uppfattning om vikten av mångfald i programproduktionen och en bra balans mellan externt producerade program och den egna produktionen. Vi vill betona betydelsen av en fortsatt dialog med de externa produktionsbolagen. Ingen ytterligare reglering av rättigheter bör införas i fråga om utläggningar på externa producenter. Redovisning, granskning och kommersiellt oberoende Redovisning av intäkter – oberoende av kommersiella aktörer Regeringen ställer krav på tydligare redovisning av externa intäkter som inte är anslagsmedel, något vi instämmer i. Det ställs även särskilda krav på att beskriva sponsringsintäkter samt att beskriva hur programföretagen arbetar med indirekt sponsring. Dessa krav är rimliga. Vi motsätter oss dock en alltför klåfingrig detaljreglering av programföretagens redovisning. Regeringen säger sig vilja ställa särskilda krav för redovisning av andra kommersiella samarbeten. Det är svårt att förstå vad som härmed avses, utöver . Fortsatta otydliga krav riskerar att skapa förvirring och obefogade misstankar om olämpliga finansieringsformer. Vår uppfattning är att det är tillräckligt med en gängse redovisning av intäkter, och avslår förslag som leder till onödig detaljredovisning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. roll och föreslagna nya uppdrag och tv har till uppgift att granska om programföretagen uppfyller uppdraget i allmänhetens tjänst. Regeringen föreslår ett förtydligande: att i efterhand utifrån redovisningar från programföretagen ska bedöma om de uppfyllt sina uppdrag enligt villkor i sändningstillstånd och andra beslut av regeringen som meddelats med stöd av radio- och tv-lagen samt anslagsvillkor. Därmed menar regeringen att det tydliggörs att uppdraget även omfattar villkor som avser resursförbrukning, kostnadseffektivitet och produktivitet. Vår uppfattning är att det redan i dagens anslagsvillkor finns krav på redovisning av effektivitet som har till uppgift att bedöma. Vår bedömning är att så länge som bedömningen av effektivitet sker på ungefär samma sätt som utbudsbedömningarna är systemet acceptabelt. Regeringen anser att bör tilldelas ökade resurser för uppdraget. Det ger oss argument för att tolka uppdraget som att det innebär en betydligt mer ingående prövning av bolagens totala verksamhet, och därmed en överprövning av publicistiska beslut. Vi avslår att ges detta utökade uppdrag, och därmed avslår vi även den föreslagna medelsökningen för detta uppdrag (), ett förslag som återfinns i budgetpropositionen, utgiftsområde 17. Vi föreslår dock att behåller medlen att disponeras för vårt förslag att ge i uppdrag att följa utvecklingen på mediemarknaden (se under rubriken till Myndigheten för radio och tv om public services marknadspåverkan). Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. i (S) Per (S) Från rapport utförd av konsultfirman , på uppdrag av .