ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102T291 · 2013-10-02 00:00:00 — Lastsäkring av icke farligt gods tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lastsäkring av icke farligt gods. är ett land med stora avstånd. transporteras åtskilliga miljoner ton gods runt på landets vägar av tunga lastbilar. Ekipagen kan väga tiotals ton och färdas på såväl motorvägar som landsvägar. För att kunna erhålla bästa möjliga körprestanda och säkerhet ställer vi stora krav på att lasten som transporteras skall vara ordentligt säkrad på flaket. En plötslig förskjutning av lasten under färd kan vara förödande för såväl föraren som för medtrafikanter. Vid våra hamnar och gränsövergångar sköts kontrollen av lastsäkring av personal från främst . Inom landet har personal från polisen samma möjlighet till kontroll. Om polisen skulle upptäcka en lastbil där föraren inte har fullgjort sin skyldighet att säkra lasten kan polistjänstemannen utfärda en ordningsbot på plats. har nästan samma befogenhet. Om föraren av en lastbil inte har säkrat sin last ordentligt kan en ordningsbot utfärdas endast om föraren kör med s.k. farligt gods. Skulle lasten bestå av icke farligt gods kan personal inte utfärda någon ordningsbot utan måste tillkalla polisen för att de i sin tur skall utfärda ordningsbot. Detta förfarande är både resurskrävande och omständligt. Vi bör därför se över möjligheten att ge personal tillstånd att hantera utfärdandet av ordningsbot rörande bristande lastsäkring av icke farligt gods.
mot · H102T292 · 2013-10-02 00:00:00 — Rustning av vägar och järnvägar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upprätthålla standarden på våra mindre vägar och järnvägar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga elektrifiering av hela järnvägsnätet. är ett stort land till ytan och på många håll glesbefolkat. Det ställer krav på goda kommunikationer samt underhållet av dessa. Sedan alliansregeringen tillträdde 2006 har det gjorts stora satsningar på underhåll av både järnväg och vägnät. har fått gehör på sitt länge framförda krav om ökat stöd till de enskilda vägarna. Satsningarna bidrar till en förbättrad, likvärdig väg- och järnvägsstandard i hela landet. För planperioden –2025 tillskjuter regeringen tre miljarder för en upprustning av standarden i befintligt järnvägssystem samt en höjd ambition för vägunderhållet. Elektrifierad järnväg äger många fördelar gentemot dieseldriven. Framför allt bör framhållas frånvaron av utsläpp i bebyggda områden. av järnvägsnätet saknar elektrifiering. Att se över möjligheten till elektrifiering av hela järnvägsnätet är angeläget av miljö- såväl som effektivitetsskäl. Både enskilda vägar och mindre trafikerade järnvägsstråk är i stort behov av upprustning. Det är oerhört angeläget att de inte tappar i standard. För järnvägen gäller också att det finns behov av att kunna föra över både gods- och persontrafik från väg till järnväg av klimatskäl. De nuvarande prioriteringarna bör därför ytterligare prövas för att säkra en upprätthållen standard.
mot · H102T298 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska få i uppdrag att tillsammans med näringslivet och övriga berörda myndigheter undersöka behovet av att anpassa infrastrukturen till turistresmål som är starkt säsongsbundna. Ett fungerande transportsystem är en grundbult för att bedriva företagsverksamhet på landsbygden. En näringsverksamhet som är beroende av detta är turistsektorn. Den omsätter och sysselsätter i storleksordningen 150 000 människor i hela landet. Det är en bransch som har av stark tillväxt och som kommer att spela allt större roll för vårt näringsliv. Ett problem som ofta framförs från turistnäringen är att antalet besökare varierar väldigt mycket över året och att det därför är problem att klara trycket på befintlig infrastruktur, eftersom den sällan är tillräckligt flexibel för att klara de stora variationerna. Det gäller såväl kollektiva transportmedel – tåg och flyg – som kvalitet och standard på vägnätet. Åre kommun i är ett exempel på en kommun där det är problematiskt när infrastrukturen anpassas för medelbelastning över året. Detta eftersom en stor andel av besökarna kommer under exempelvis sportlovs- och påsklovsveckorna. Klarar inte destinationerna i Åre kommun av att erbjuda sina besökare smidiga och säkra transporter riskerar resmålet förlora i konkurrenskraft gentemot exempelvis alpländerna. För att svensk turistindustri även i fortsättningen ska kunna vara konkurrenskraftig krävs en god tillgänglighet till våra turistiska resmål. Fördelning av anslag måste anpassas till de faktiska förhållandena. Nuvarande fördelning av anslag slår väldigt fel. Det är en orimlig situation när resurser fördelas till stor del utifrån länens befolkning. Ett tydligt exempel är fördelningen av regionala anslag till kontra . I nuvarande plan erhåller 487 miljoner och 477 miljoner. erhåller något högre på grund av något större befolkning. har länsvägar och har . Den totala vägbelastningen i är medan har . Vi anser därför att regeringen bör ge i uppdrag att tillsammans med näringsliv och övriga berörda myndigheter undersöka behovet av att anpassa infrastrukturen till turistresmål som är väldigt säsongsbundna eller knutna till ett visst evenemang. Detta bör ges regeringen tillkänna. Per Åsling (C)
mot · H102T300 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge i samverkan med och näringslivet i uppdrag att rusta upp och därmed skapa förutsättningar för nya och växande företag med fler jobb och tillväxt i inland och bidra till den globala klimatomställningen. byggdes och sträcker sig mellan och . Anledningen till att den byggdes var att möjliggöra transporter av råvaror genom inland. har ett strategiskt läge, inte minst med hänseende till all den skogsråvara som finns belägen längs med järnvägen. Den ökande nationella och internationella efterfrågan på klimatneutral och förnybar energi i form av biobränslen har ökat strategiska läge ytterligare. Förutom jobb och tillväxt kan järnvägen bli en viktig bricka i klimatomställningen och att nå målet att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Det är av stor vikt och ett nationellt intresse att det skapas förutsättningar för att bli den pulsåder genom inlandet som den har potential att bli för såväl persontrafik som godstransport. På grund av en försämrad funktion bedrivs det på endast en begränsad trafik. Detta sedan det finns ett stort uppdämt underhållsbehov. Om inget görs riskerar järnvägens lönsamhet försämras. Styrelsen för , som på uppdrag från staten förvaltar , har i arbetsplanen lyft fram ett investeringsbehov i första steg på och för perioden –2025 äskat 3 miljarder från . I regeringens åtgärdsplanering för transportsystemet framgår att löpande, i dialog med regioner och operatörer, ska se över möjligheterna att vidta ytterligare åtgärder på lågtrafikerade järnvägar. Vi anser att regeringen bör ge i uppdrag att tillsammans med näringslivet rusta upp och därmed skapa förutsättningar för nya och växande företag med jobb och tillväxt i inland samt bidra till den globala klimatomställningen. Detta bör ges regeringen tillkänna. Per Åsling (C)
mot · H102T301 · 2013-10-02 00:00:00 — Trafikinformation på olika språk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trafikinformation på olika språk. När man färdas på svenska vägar och har sin bilradio på kan man få snabb information om trafikolyckor och andra trafikstörningar tack vare trafikinformationen, som kan gå in och bryta ordinarie sändningar. Detta är en viktig, trafiksäkerhetshöjande verksamhet. Denna trafikinformation ges emellertid enbart på svenska. Om man är turist eller yrkesförare från något annat land och inte talar svenska kan man inte tillgodogöra sig informationen. färdas tusentals utländska turister, lastbilschaufförer och andra icke svenskspråkiga personer på svenska vägar. Det skulle vara av stort värde ur trafiksäkerhetssynpunkt om även de på ett enkelt sätt kunde få tillgång till information om trafikstörningar, och därigenom kunde anpassa till exempel körsätt eller val av färdväg efter rådande förutsättningar. Hur tillhandahållande av trafikinformation via radio på andra språk än svenska praktiskt skulle kunna organiseras och vilket eller vilka språk som information borde lämnas på behöver belysas ytterligare. Finn (M)
mot · H102T302 · 2013-10-01 00:00:00 — Stabila förutsättningar för pendling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stabila förutsättningar för pendling. Ett stabilt, punktligt och förutsägbart transportsystem är viktigt för den som är beroende av kollektiva transporter för att ta sig till jobbet eller hinna hem för att hämta på förskolan. Att kunna lita på att tidtabeller är hållbara mellan åren har också stor betydelse för möjligheten att förstora arbetsmarknadsregioner och att minska trycket på storstädernas bostadsmarknader. Ur dessa perspektiv har de senare årens tågtrafik varit undermålig. Ständiga förseningar och hot om förändringar av tidtabeller är två sådana exempel. Processen om ny tågplan var för exempelvis del en utdragen och plågsam process som fått människor osäkra på om de kan bo kvar på sina orter när tågtrafiken inte kan garanteras på . Den nuvarande planeringsprocessen för tågtrafik och tidtabeller fungerar dåligt för att regeringen låter några få företags intressen att konkurrera på lönsamma linjer gå före behoven hos pendlare, arbetsgivare och de orter som är beroende av tågtrafik för sin utveckling. Systemet måste därför ses över och ändras så att tyngdpunkten förskjuts från konkurrens till robusthet, punktlighet och hållbarhet för resenärerna. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H102T306 · 2013-10-01 00:00:00 — Bättre tillsyn av cabotagetransporter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre tillsyn av cabotagetransporter. En cabotagetransport innebär att ett transportföretag utför inrikes transporter för annans räkning i en medlemsstat i EU eller EES där företaget inte är etablerat. Transportföretag från alla EU- och EES-länder har rätt att utföra cabotagetransporter i och vice versa. Ett transportföretag som kommer med last i internationell trafik har rätt att utföra upp till tre cabotagetransporter efter sista lossningen av det internationella godset. Vid kontakter med branschen framkommer det att man upplever att tillsynen av detta upplevs vara bristfällig från svenska myndigheter sida, något som också påtalats i trafikutskotts rapport /12:RFR8. Därför bör systemet för tillsyn av cabotagetransporter förbättras.
mot · H102T308 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen se över förutsättningarna för en utbyggnad av . E22 går genom , och kommuner. Sträckningen genom fram till har byggts om till trefältsväg. Genomfarten i är till stor del endast , hastighetsbegränsad , har fem trafiksignaler och en öppningsbar bro över . Under långa perioder speciellt råder allmänt kaos och långa köer. konstaterade i en utredning att trafiksystemet inte skulle klara den ökade trafikmängden. Detta har numera bevisats i praktiken. E22 fram till i är mycket smal och trafikfarlig. Anslutningen till E4:an går genom med en stor mängd trafiksignaler och andra trafikhinder. Organisationen Företagarna i , , och har tagit fram en rapport med bland annat en analys av effekterna av med 110-standard. Av denna analys framgår att en utbyggd E22 leder till en regionförstoring och därmed högre effekt i ekonomin. De trafiksäkerhetsvinster som följer har även stor samhällsekonomisk betydelse. Arbetskraftspendlingen underlättas och därmed skapas allt större arbetsmarknadsregioner, vilka blir alltmer ekonomiskt effektiva och tillväxtskapande. Mot denna bakgrund är det angeläget att en utbyggnad av med förbifarterna i och kan genomföras under nuvarande planeringsperiod.
mot · H102T309 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reflexvästar. inträffar det att bilar stannar efter våra vägar. På många platser är det direkt olämpligt att stanna, men vid punktering eller fel på bilen måste man stanna och åtgärda felet. Människor vid vägkanten riskerar att bli påkörda och ibland förorsaka fler och större olyckor. Faran är stor i mörker, men också vid regn, dimma och i andra situationer när sikten är dålig. Ett bra sätt att synas i trafiken är att bära en reflexväst. Sådana västar har blivit populära bland cyklister, joggare och gångtrafikanter som insett att en reflexväst är en billig livförsäkring. befinner sig på en breddgrad där det råder mörker under en stor del av dygnet , och med våra långa mörka årstider är det extra viktigt att man syns bra. Med en reflexväst syns man på om det kommer en bil, vilket ger en passerande bilförare god tid att sakta in. Utan reflexer syns man först på ett avstånd av 25–för en bilförare som närmar sig. fanns krav på att en reflexsele skulle medföras vid färd med buss eller lastbil. Detta krav har därefter tagits bort. Det finns dock flera transportföretag som har krav på att reflexvästar ska användas vid eventuellt fordonsarbete på väg. Bussbolag och trafikhuvudmän uppmanar sina resenärer på landsbygden att använda reflexväst. Vissa ger också sina trogna kunder reflexväst just för att människor som står vid vägkanten ska synas bra. I vissa EU-länder finns det krav på att det ska finnas reflexvästar också i privatbilar. Här i finns detta krav endast för lastbilar och arbetsfordon, trots att reflexvästar är ett enkelt och billigt sätt att öka trafiksäkerheten. Dåvarande ställde sig i en utredning positivt till krav på reflexvästar, men framhöll att denna fråga inte bör avgöras nationellt utan bör utredas och närmare regleras internationellt. påtalar att reflexväst sannolikt är en bra utrustning och har tidigare uttalat att det borde vara möjligt med en frivillig överenskommelse för att få en reflexväst i varje bil. En ändring av lagen skulle medföra betydligt ökad säkerhet för den som tvingas stanna och kliva ur sitt fordon och för de medtrafikanter som passerar det havererade fordonet. Likaväl som det finns krav på att det ska finnas en varningstriangel i bilen borde det finnas krav på reflexvästar. Det finns ingen anledning att vänta på internationella överenskommelser, utan att det är angeläget att redan nu besluta att reflexvästar ska ingå som säkerhetsutrustning i alla bilar.
mot · H102T311 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bygga höghastighetsjärnväg i . Alla som på ett eller annat sätt använder den svenska järnvägen kan se att den lider av en mängd problem. Underhållet har inte fungerat tillfredsställande, vilket har lett till förseningar och brist på förtroende för tågresandet hos många svenskar. Den tillgängliga kapaciteten räcker inte till för alla de tåg som tågoperatörerna vill köra. Och blandningen av olika typer av tåg med olika hastigheter på samma banor leder till att kapaciteten minskar på spåren. krävs det omedelbara åtgärder för att inte järnvägen ska tappa ytterligare förtroendekapital. För att om möjligt öka antalet resenärer och mängden gods på järnväg, krävs omedelbara åtgärder för att öka underhållet och upprustningen av det befintliga järnvägsnätet. Självklart ger det också de snabbaste effekterna av satsade pengar. Men det finns ytterligare ett spår (!) när det handlar om den framtida järnvägen i . Debatten om höghastighetståg i har pågått . Det är dags att gå från ord till handling! I Europakorridorens remissvar till Förslag till nationell plan för transportsystemet 2014–2025 kan man läsa: De nya banorna från via till (Götalandsbanan) respektive (Europabanan) skall naturligtvis byggas med modernast möjliga teknik och standard. Det innebär att de bör medge hastigheter på 300–/h. Det är den standard som man använder sig av runt om i världen och skall våra banor vara klara om cirka 15–bör ingen annan standard komma i fråga. Med separerade banor för de snabba persontransporterna och godstransporterna ökar kapaciteten kraftigt på det svenska järnvägsnätet. Det ger möjlighet till betydligt fler persontransporter och betydligt mera gods på järnväg. Detta i sin tur medför bättre miljö på grund av minskade utsläpp och förbättrad trafiksäkerhet. Vidare skriver man om finansieringen: För att klara detta bör ett projektbolag bildas, i enlighet med den så kallade industrigruppens (m. förslag , förslagsvis ägt helt eller delvis av staten. Bolagets uppgift blir att bygga, äga och driva banorna tills de är betalda och sedan överlåta banorna på staten. Goda erfarenheter av denna typ av finansiering finns redan som till exempel Öresundsbrokonsortiet. Med ett sådant upplägg kommer inte utbyggnaden att konkurrera med det stora behovet av upprustningar av det befintliga järnvägsnätet. Vi delar uppfattningen som förs fram av Europakorridoren. Vi menar också att regeringen bör ge i uppdrag att genomföra de utredningar som krävs för en utbyggnad av hela det svenska höghastighetsnätet; ––samt ––. Regeringen bör också fatta ett principbeslut om finansieringen av hur utbyggnaden ska kunna ske så att den inte konkurrerar med de i allra högsta grad nödvändiga upprustningarna av det befintliga järnvägsnätet.
mot · H102T312 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillsyn och kontroll av cabotagetransporter inom . Den begränsade rätten att utföra cabotagetransport inom EU och EES-området har mycket brister i uppföljning och kontroll i . Rätten till cabotagetransport är reglerad så företag från EU- och EES-länder kan, när de anländer till med internationell last, genomföra tre transporter inom landet från det att de lossat den internationella lasten i . Undersökningar gjorda av visar på att cabotagetransporter är mycket omfattande och att betydligt fler transporter görs än vad regelverket tillåter. Inhemska transporter med utländska fordon visar att över 2 500 utländska lastbilar och långtradare kontinuerligt trafikerar landet och många i strid med EU-reglerna. Att detta kan fortgå uppges av åkeribranschen bero på den undermåliga kontrollen och uppföljningen av cabotagereglerna i . Det är av stor vikt att ett regelverk följs upp och kontrolleras av alla länder som omfattas av regelverket. Åkerinäringen i är hårt pressad av den snedvridna konkurrens som uppstår av olaglig omfattande cabotagetransport som sker inom vårt lands gränser. Svensk åkerinäring har en hög miljömedvetenhet och är betydande för många arbetstillfällen i vårt land. Särskilt gäller det landsbygd där åkeriföretag av hävd är väl etablerade. Det är av största vikt att bristen på tillsyn och kontroll tas på allvar och att en förbättring nås .
mot · H102T315 · 2013-10-01 00:00:00 — Reflexvästar som säkerhetsutrustning i alla bilar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reflexvästar ska ingå som säkerhetsutrustning i alla bilar. Den ökande biltrafiken i dagens samhälle ställer allt större krav på trafiksäkerheten. En bilist kan vid ett motorstopp lätt bli fotgängare. I är det lag på att ha en varningstriangel för att uppmärksamma andra trafikanter på att man har problem och att man har tvingats stanna. Ett komplement, som även skulle öka den personliga säkerheten vid motorhaveri, skulle vara att genomföra en lagändring så att det även alltid ska finnas minst en reflexväst i bilen. Med en reflexväst i bilens standardutrustning skulle bilföraren synas tydligare, och med det skulle människoliv räddas då andra bilförare varnas . har en bilist i län omkommit efter att blivit påkörd när han fått motorstopp med sin bil. Det är en olycka som hade kunnat undvikas om han burit reflexväst. Flera europeiska länder som och har infört lag på att det i bilen ska medföras en reflexväst som måste bäras om man tvingas stanna på vägen för att exempelvis byta däck, vid motorhaveri eller när bensinen är slut och man är tvungen att gå mot närmaste bensinstation. I med våra långa mörka årstider är det extra viktigt att man syns bra. Med en reflex syns man på om man möter en bil. Har man en reflexväst på sig när man står vid vägkanten har den passerande bilföraren god tid på sig att sakta in. Om man saknar reflexer syns man inte för bilföraren förrän bilen är på ett avstånd av 20–. fanns krav på att en reflexsele skulle medföras vid färd med buss eller lastbil. Detta krav har därefter tagits bort. Det finns dock flera transportföretag som har krav på att reflexvästar ska användas vid eventuellt fordonsarbete på väg. Bussbolag och trafikhuvudmän uppmanar sina resenärer på landsbygden att använda reflexväst. Vissa ger också sina trogna kunder reflexväst just för att människor som står vid vägkanten ska synas bra. Dåvarande ställde sig i en utredning positivt till krav på reflexvästar, men framhöll att denna fråga inte bör avgöras nationellt utan bör utredas och närmare regleras internationellt. påtalar att reflexväst sannolikt är en bra utrustning och har tidigare uttalat att det borde vara möjligt med en frivillig överenskommelse att få en reflexväst i varje bil. En ändring av lagen skulle medföra betydligt ökad säkerhet för den som tvingas stanna sitt fordon och för de medtrafikanter som passerar det havererade fordonet. Allt fler cyklister, joggare och andra oskyddade trafikanter använder reflexvästar . Förare av motorcyklar använder också i mycket hög utsträckning reflexväst för att bli upptäckta . Det innebär att många inser dess betydelse som en billig livförsäkring. Därför finns det inte någon anledning att vänta på internationella överenskommelser utan det är angeläget att, liksom och tidigare, nationellt besluta att reflexvästar ska ingå som säkerhetsutrustning i alla bilar.
mot · H102T316 · 2013-10-02 00:00:00 — Dokumentation och kontroll av cabotagetransporter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av bättre dokumentation och kontrollmöjligheter när det gäller cabotagetransporter i . De av Europeiska unionen beslutade reglerna om cabotage ger rätt för åkerier och lastbilar, som gör transporter till från andra länder inom EU, att utföra vissa transporter inom och från . Syftet med reglerna är att ge lastbilar i internationell trafik möjlighet till returfrakter, vilket normalt sett borde vara både effektivt och miljömässigt bra. Missbruk i tillämpningen av dessa regler och en nästan obefintlig kontroll av dessa transporter pekas ofta ut som orsak till oseriös konkurrens och dumpning av fraktpriserna i . Den låga prissättningen av frakter har lett till att svenska åkerier och svenska chaufförer har svårt att konkurrera med utländska åkerier och utländska chaufförer. Den information jag fått från företrädare för , för och för polisen visar på brister i regelefterlevnad, i kontrollresurser och i dokumentationskrav för cabotagetransporter. Det uppges att utländska lastbilar utför långt fler transporter inom och under väsentligt än vad cabotagereglerna medger. För speditörer och fraktköpare är det inte sällan uppenbart att de fraktpriser som betalas inte kan ge täckning för åkeriernas kostnader, om frakterna ska utföras på ett seriöst och lagligt sätt med avseende på löner, körtidsregler, skatter, avgifter m.m. Ett beställaransvar finns för att vad som beställs ska gå att utföra på ett lagligt sätt. Erfarenheten är dock att något ansvar i praktiken aldrig utkrävs av åklagare och domstolar. Det beror i regel på brister i dokumentationen av transporterna. Cabotagereglernas efterlevnad uppges inte kunna kontrolleras, eftersom det i saknas krav på dokumentation i bilarna av vilka frakter som utförs. Jag har erfarit att det i införts krav på sådan dokumentation för de cabotagetransporter som utförs inom . Motsvarande krav på dokumentation anser jag behövs för cabotagetransporter i .