ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Ub506 · 2013-10-01 00:00:00 — Filosofi som tidigt skolämne för hälsans skull tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för att stärka ungas hälsokraft. söker i runda tal 1 300 personer att avsluta sina liv. Nya studier visar tydligt att den psykiska hälsan hos ungdomar inte förbättrats under de senaste 20–30 åren. Däremot finns det motstridiga uppgifter om huruvida den har försämrats. Jämförelser med andra länder ger också olika resultat beroende på om man får informationen från föräldrarna eller ungdomarna. Praktiskt taget alla de epidemiologiska studierna har gjorts inom folkhälsovetenskapen, där man definierar psykisk ohälsa utifrån självrapporterade beteendeproblem, inte utifrån psykiatriska diagnoser. Den nationella kartläggningen, där man tagit hänsyn även till funktionsnedsättning, gav avsevärt lägre frekvenser psykiska problem än de tidigare folkhälsorapporterna. Andelen tonåringar som sökt hjälp inom barn- och ungdomspsykiatrin för ångest/depression har däremot ökat. De två studierna om självskadande beteenden hos tonåringar i och i , som publicerades , är alarmerande. Vad får av vanliga elever att skära sig, bränna sig etc.? Det är ett desperat beteende som man tidigare beskrivit bara hos svårt psykiskt sjuka på de gamla mentalsjukhusen, hos psykopatiska ungdomsvårdsskoleelever och hos fångar. En studie som presenterades kan sammanfattas på följande sätt: Psykisk ohälsa har inte minskat . Det råder olika uppfattningar om huruvida den har ökat under samma tidsrymd. Det förefaller som om framför allt tonårsflickor upplever mer nedstämdhet och oro. Även pojkarnas symtom har ökat, men inte lika kraftigt. Sjukhusvård för depression tycks ha ökat – mer bland flickor än bland pojkar. Andelen tonåringar som sökt öppen barn- och ungdomspsykiatrisk vård för ångest/depression har ökat för båda könen. Självmordsfrekvensen har varit oförändrad i ungdomsgruppen till skillnad från i andra åldersgrupper, där den minskat. Det lär inte råda något tvivel om att när ungdomarna mår dåligt påverkar det många i deras omgivning och då inte minst deras vårdnadshavare som upplever sig mer eller mindre maktlösa. Personer vittnar om hur de sökt nå fram, bönat och bett men utan framgång. Självklart är varje situation unik, men behovet av goda samtal och djupare förståelse av meningen med livet kan innebära räddning för den drabbade. Filosofi kan vara ett redskap till att hitta lösningar som den enskilde brottas med. Genom att i någon form införa filosofi på schemat redan från första klass skulle barn och senare ungdomar få den ram, tid och möjlighet för djupare samtal som ofta saknas, samtal som inte kan hänvisas till skolhälsovården att hantera. Det skulle kunna främja hälsan hos unga och i vårt samhälle.
mot · H102Ub511 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undervisning i privatekonomi i gymnasieskolan. har tillgången på information kring såväl privatekonomiska förhållanden som samhällsekonomin i stort ökat markant. Både i dagspress, på televisionen och inte minst på internet så finns det godare möjlighet än någonsin att göra sig en uppfattning om vilka ekonomiska samband och regler som gäller i samhället. Även om detta självklart är mycket glädjande så finns det också mer mörka moln på himlen. Många svenskar, inte minst ungdomar, ökar sin skuldsättning genom dyra lån och krediter ofta till förhållandevis höga räntor och för att finansiera kortsiktig konsumtion. Inte minst de nya möjligheterna till lån via sms eller över internet har varit frestande för många ungdomar som kanske inte alltid satt sig in i de privatekonomiska konsekvenserna över att ta dessa. Den ökade valfriheten kring försäkringar, el- och telefonavtal, olika sparformer och så vidare ställer också höga krav på privatekonomisk kunskap för att den enskilde skall kunna göra välinformerade och rationella val. Ett förslag som länge har diskuterats har varit att inrätta privatekonomi som ett särskilt skolämne. Detta har ofta fallit på, den i grunden positiva, viljan att prioritera de befintliga kärnämnena i grundskola och gymnasium. Istället så har man i den läroplan för gymnasieskolan som börjat gälla tagit med skrivningar om privatekonomi framförallt inom ramen för de obligatoriska kurserna i samhällskunskap. Det är ännu för tidigt att utvärdera vad den nya läroplanen får för praktisk effekt i undervisningen och det finns fortfarande fler ämnen som exempelvis matematik och hemkunskap som man i högre grad kan dra nytta av för att öka kunskaperna i privatekonomi. Det kan också vara värt att ta upp dessa frågor redan i högre stadium då många ungdomar tar privatekonomiska beslut redan som tonåringar.
mot · H102Ub512 · 2013-10-03 00:00:00 — Dövtolk vid högre studier tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjlighet till dövtolk vid högre studier. I finns ungefär 10 000 teckenspråkiga döva personer och utöver dessa tillkommer det ytterligare 30 000 personer med så allvarlig hörselnedsättning att de behöver ha tolkhjälp. Många av dessa studerar eller vill studera vid landets universitet och högskolor. Trots detta så råder det en stor brist på tillgängliga dövtolkar som kan vara dem behjälpliga vid föreläsningar och seminarier. Trots att det ställs krav på likabehandling och icke-diskriminering på livets alla områden så verkar detta inte fungera lika bra inom högskolevärlden som borde ligga i framkant på detta område. Med anledning av detta bör regeringen överväga att se över vad som skulle kunna göras för att öka mängden tillgängliga dövtolkar vid landets universitet och högskolor.
mot · H102Ub513 · 2013-10-03 00:00:00 — Fribelopp vid högre studier tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över fribeloppet för att få studiemedel. höjs fribeloppet för studenter med . Regeringens förslag innebär att fribeloppet höjs till per kalenderår för en heltidsstudent. Detta är en mycket bra reform, men ändå bara ett steg på vägen mot ett totalt avskaffande av fribeloppet avseende lånedelen i studiemedlet. Det finns flera anledningar till att det är angeläget att arbeta för att helt avskaffa fribeloppet. Det skulle vara en del av arbetslinjen, när man gör det tydligt för landets studenter att det verkligen lönar sig att arbeta. En ordning där många studenter aktar sig för att arbeta en extra timme är direkt skadlig på viljan att arbeta och tjäna pengar. Framförallt när det gäller lånedelen i studiemedlet finns det egentligen inte någon anledning alls att denna skall minskas därför att den enskilde studenten tjänar pengar. Med dagens reformerade studiemedelssystem skall dessa lån betalas tillbaka under låntagarens yrkesverksamma liv och därför bör det vara upp till var och en att välja om man vill låna dessa pengar eller inte. Möjligheten att få arbeta under sin studietid är för de flesta studenter både nyttigt och meriterande när man senare skall börja sin reguljära yrkesbana. Därför så bör sådana extraarbeten uppmuntras och inte förhindras av onödiga regler och begränsningar. Därför bör regeringen se över reglerna för fribeloppet.
mot · H102Ub514 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om välsmakande skolmat. trädde den nya skollagen i kraft. Förutom att den har förstärkt kunskapsinnehållet i den svenska skolan så har den också höjt ribban för vilken kvalitet vi ska hålla på den svenska skolmaten. Redan tidigare så krävdes det att skolmaten i ska vara kostnadsfri och är det också ett krav på att den ska vara rätt näringsberäknad. För många elever är skollunchen dagens huvudmåltid och då är det särskilt viktigt att denna måltid är näringsmässigt komplett. Trots att skollagen är tydlig så är det endast hälften av alla skolor som gör en regelbunden näringsberäkning av skolmaten. Det är därför viktigt att lagen följs upp så att den efterlevs i praktiken. För att ytterligare öka arbetet för en bättre skolmat så bör regeringen överväga att se över möjligheten att förändra skollagen till en tydligare skrivning avseende att den mat som serveras i skolan inte bara skall vara kostnadsfri och rätt sammansatt utan också upplevas som välsmakande av eleverna. Detta borde egentligen vara en självklarhet men de siffror som visar på att allt fler elever struntar i att äta lunch i skolan tyder på att man på många håll inte bryr sig om vad eleverna tycker. Tyvärr gömmer sig vissa ansvariga i skolor och kommuner bakom klyschor om att barn aldrig har gillat skolmaten och att de bara vill äta pizza och hamburgare. Detta motsägs av exempel från flera skolor runt om i landet som visar på att det inte finns någon motsättning mellan god och nyttig mat utan att det går att kombinera om man utformar skolmaten i dialog med lärare och föräldrar. För de alltför många elever som inte får ordentligt lagade måltider hemma så är skolmaten extra viktig. För dessa barn kan en bra skolmat vara helt avgörande för att man ska orka hänga med hela skoldagen och inte halka efter kompisarna i klassrummet. Skolmaten är viktig och ska tillagas så att eleverna faktiskt får den mat som de vill äta.
mot · H102Ub516 · 2013-10-04 00:00:00 — Begäran om lov från skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta kommunala utbildningsförvaltningar bedöma enskilda lovangelägenheter. Den nya skollagen säger att det är rektorerna och inte skolförvaltningarna som skall avgöra vad en så kallad enskild angelägenhet för att få lov från skolan är för något. Situationen medger således att enskilda rektorer kan definiera enskilda angelägenheter olika och detta utan att kunna påverkas från allmänhetens syn på saken. Skolplikten är förstås en viktig del av skolgången för att inte minst garantera en uppföljning av varje elevs skolgång, men detta borde inte under normala omständigheter behöva gå ut över enskilda familjers behov av umgänge. Därav bör skollagen justeras. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102Ub519 · 2013-10-02 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2014 för utgiftsområde 15 Studiestöd Avvikelse från regeringen (SD) Statens utgifter för studiemedelsräntor Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Bidrag till vissa studiesociala ändamål Vi öronmärker resurser åt CSN jämte 5 000 nya platser på komvux samt 5 000 nya platser vid Myndigheten för .
mot · H102Ub520 · 2013-10-04 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2014 för utgiftsområde 15 Studiestöd Avvikelse från regeringen (MP) Statens utgifter för studiemedelsräntor Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Bidrag till vissa studiesociala ändamål Tillägg student med barn, /barn 1–, 3–5 år Studiemedel p.g.a. ökat antal platser, högskola, folkhögskola, komvux m.m. En förstärkning av studiestödet En av de viktigaste åtgärderna för att garantera en öppen och tillgänglig högre utbildning är att möjliggöra för alla, oavsett bakgrund, att studera. de gröna förbättrar förutsättningarna för studerande föräldrar genom att öka tillägget för studenter med barn, med per barn i åldern 1–, samt med för barn i åldern 3–. För det avsätter vi . är jämfört med många länder ett förmånligt land att studera i. Men svenska studenter är högt skuldsatta när de lämnar högskolan. Detta trots att studiemedlet inte möjliggör mer än ett knapert leverne. För att möjliggöra för fler att studera på heltid, och för att skapa en mer rimlig försörjning för studenter, vill höja studiemedlet med , genom en höjning av studiemedlets bidragsdel. Vi anslår för detta ändamål. Inom ramen för våra satsningar på fler utbildningsplatser inom högre utbildning, yrkeshögskola, folkhögskola och vuxenutbildning anslår vi i motsvarande omfattning finansiering för studiemedel. För specifikationer av antalet utbildningsplatser hänvisas till anslag under utgiftsområde 16 samt utgiftsområde 25.
mot · H102Ub522 · 2013-10-02 00:00:00 — Validering av utländska diplom och språktester tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en validering av nyanlända invandrares och flyktingars utländska diplom bör gå fortare i syfte att underlätta inträdet i arbetslivet. tillkännager för regeringen som sin mening att en validering av språktester för olika yrkeskategorier såsom läkare bör ske i stället för att vara begränsad till . Många nya svenskar och flyktingar har yrkesutbildning/yrken som inte kommer till sin rätt i . Yrkeskategorier såsom läkare och forskare finner arbete inom handel eller kör taxi i brist på validering av yrke/utbildning. Validering av diplom tar och tester i svenska som är anpassade efter det specifika kompetensområdet tar att anpassa. Integrationen i samhället och möjligheten att försörja sig med eget arbete och bidra till samhällsutvecklingen blir fördröjd och en stor del av dem får inte heller tidig yrkespraktik inom sitt kompetensområde. Människor väljer att bo i vårt land av olika anledningar och de som väl kommit hit och har fått uppehållstillstånd bör ges bättre förutsättningar att göra rätt för sig. Med en tidig validering i kombination med yrkespraktik kommer fler att få jobb och bidra till samhällsutvecklingen. Det är inte acceptabelt att exempelvis personer som har läkarexamen och vill validera sin utbildning endast kan göra det . Bättre förutsättningar att vara verksam inom sitt kompetensområde bör ges. Förslagsvis bör testet i läkarsvenska kunna ges för att påskynda inträdet i arbetslivet. Detta vill ge regeringen tillkänna.
mot · H102Ub523 · 2013-10-01 00:00:00 — Barnskötare som utbildat sig till förskollärare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att ge kompletterande utbildning och validering. Runt om i finns barnskötare som har utbildat sig till förskollärare genom olika typer av förkortade högskoleutbildningar eller uppdragsutbildningar tillhandahållna av sina arbetsgivare och därefter fått anställning som förskollärare i sin kommun. Det har varit ett sätt för kommuner att stimulera kompetensutveckling, höja andelen pedagogiskt utbildade inom förskolan och ta tillvara den yrkeskompetens som funnits i barnskötargruppen. En enkätundersökning som genomförde visade att det i var fjärde kommun finns förskollärare som inte har en examen. handlar det om barnskötare som har fått en kortare utbildning. beslut om lärarlegitimation för lärare och förskollärare innebär nu att de personer som via sin arbetsgivare vidareutbildat sig i tron att de har blivit förskollärare och därefter också anställts som sådana, nu inte får legitimation. För att få lärarlegitimation ska den sökande ha ett nationellt examensbevis från en lärar- eller förskollärarutbildning och arbete i yrket. Kunskaper kan valideras, värderas och eventuellt leda till kortare utbildningskrav. Konsekvensen för många är nu att den utbildning de redan har genomgått, i tron att de fått en specifik kompetens och yrkesbefattning, inte är tillräcklig utan måste kompletteras ytterligare för att möjliggöra en fast anställning i kommunen. Ett ytterligare problem är att arbetsgivarnas vilja att tillhandahålla och bekosta denna kompletterande utbildning varierar. kommer att behöva fler förskollärare. Många kommuner behöver, utifrån kraven i den nya skollagen, höja andelen pedagogiskt utbildad personal. Att i ett sådant läge inte ta tillvara en redan utbildad personalgrupp inom förskolan vore synnerligen dumt. Regeringen bör därför uppta samtal med och och se över möjligheterna att ge kompletterande utbildning och validering för denna grupp så att även de kan uppfylla kraven för examen och lärarlegitimation.
mot · H102Ub525 · 2013-10-02 00:00:00 — Slopande av 15-timmarsregeln inom förskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att slopa 15-timmarsgränsen inom förskolan. De flesta kommuner i landet har inför en 15-timmarsregel inom förskolan. Det innebär att barn som har fått ett syskon eller barn vars föräldrar är arbetslösa inte får vara på förskolan längre än . Denna 15-timmarsgräns bör slopas. Alla barn har ett behov av att leka och utvecklas, vilket främjas av möjligheten att fullt ut delta i den pedagogiska verksamheten på förskolan. Språkutvecklingen för barn med annat modersmål än svenska är ett exempel. Om barn med annat modersmål än svenska får leka med andra barn lär de sig snabbare att uttrycka sig på det svenska språket. Barn som har fått ett syskon eller vars föräldrar av något annat skäl inte förvärvsarbetar kan också behöva stimulans i form av att få vara på förskolan. Självklart ska de föräldrar som önskar en kortare vistelsetid för sina barn ha den möjligheten, men den grundläggande rättigheten att vistas än på förskolan ska finnas för alla barn oavsett föräldrars sysselsättning. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102Ub527 · 2013-10-03 00:00:00 — Förbud mot kränkande nollning i skolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda kränkande nollning i skolan. Historierna om taskig eller kränkande behandling som äldre elever utsatt nya elever för är många, särskilt när det drar ihop sig till skolstart. Nya elever kan vara oroliga för nollning. Därför är det viktigt att tänka på att många historier kan vara rykten och att man har rätt att inte behandlas illa när man börjar på en ny skola eller i en ny årskurs. Vi ska dock inte glömma att kränkande behandling, maskerad som lek, faktiskt förekommer vid skolstarten. på där jag jobbade med ungdomar fick jag höra från många ungdomar förskräckliga berättelser om nollningen, att det var en ren mobbning och tortyrliknande bestraffning. En risk med nollning är att den kan användas för att ursäkta brott. Det kan handla om alkoholbrott, olaga tvång, sexuellt ofredande, misshandel och mycket annat. En del av problemen hänger ihop med att man dricker för mycket och istället för att ha kul så tappar man kontrollen över situationen och kan utnyttjas eller göra sådant man ångrar. Dessutom berättar en del elever om hur till exempel homofobi, rasism och sexism döljs bakom det som kallas roligt eller tradition. Under nollningen kan det hända sådant som aldrig skulle vara okej på andra fester med vänner eller i andra sammanhang i vardagen, på skolan eller jobbet. Till exempel skulle nog inte lika många komma på att kläcka ur sig bögskämt eller säga åt folk att ta av sig kläderna en vanlig dag i skolan. Det finns elever och skolor som bestämt sig för att bryta gamla negativa mönster och arbeta för att nollning ska vara något där alla känner sig bekväma och välkomna. Vissa skolor har bestämt sig för att avskaffa nollningen. Det som kan hjälpa är om äldre elever tänker om och vill ge de yngre eleverna en bättre nollning än vad man själv fick uppleva – istället för att ge igen. Eller om de yngre eleverna håller ihop och säger nej. Som ny elev kan man tänka att det finns massor av andra nya elever som är i samma situation. De flesta nya elever vill ha roligt och träffa nya vänner, snarare än att vara med om något förnedrande och kränkande. Flera av de händelser som kan inträffa under en nollning är kriminaliserade (t.ex. misshandel, sexuellt ofredande eller langning) och skolan har ett ansvar för att se till att mobbning inte förekommer. Det finns ändå anledning att se över om inte skolans ansvar kan tydliggöras ytterligare med ett direkt förbud av fenomenet. Arhe Hamednaca (S)
mot · H102Ub529 · 2013-10-03 00:00:00 — Åtgärder för minskat behov av arbetskraftsinvandring tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att minska underskottet på läkare, civilingenjörer och andra bristyrken. I talas mycket om arbetskraftsbrist. Termerna är generella. I själva verket är det specifika yrkesgrupper som har brist på arbetskraft. Invandringen till har alls inte motsvarat detta behov . Arbetskraftsbristen i vissa yrkesgrupper behöver inte heller lösas genom framtida styrd arbetskraftsinvandring, utan kan lösas inom landet. I själva verket beror bristerna på vår oförmåga att förse arbetsmarknaden med rätt kompetens ur vår egen befolkning. I söker sig en för liten andel studerande till naturvetenskapliga utbildningar, data, it, civilingenjörsutbildningar med mera. finns en förhållandevis stor efterfrågan på utbildning inom konst, teater, filosofi, historia med mera – som visserligen ökar bildningsnivån bland svenska studenter, men som tyvärr inte motsvarar de krav som arbetsmarknaden ställer. Bristen på läkare beror huvudsakligen på att alltför få har fått möjligheten att utbilda sig. Många studenter väljer utbildningar som inte leder till jobb helt enkelt för att de inte vet vad de vill bli. bör därför genomföra upplysningskampanjer om vilka utbildningar som bedöms efterfrågas , samt vad det innebär att arbeta inom dessa yrken. Detta bör ske i samarbete med grund- och gymnasieskolor och kan även kompletteras med justering av studiestöden så att det blir förhållandevis mer attraktivt att välja de utbildningsprogram som efterfrågas. Anslagen till universitet och högskolor bör också justeras så att det blir mer attraktivt att satsa på utbildningar som det finns behov av.
mot · H102Ub536 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla kvaliteten på fritidshemmen. I har vi byggt upp en bra förskola och fritidshem men tyvärr har kvaliteten försämrats och barngrupperna har ökat . Fler barn tillbringar sin tid på fritids. Fritidshem med utbildade pedagoger fyller en viktig funktion för att komplettera skolan, ge barnen en meningsfull fritid samt stödja dem i deras utveckling. Barn har olika behov och olika förutsättningar och behöver därför mötas på olika sätt inom fritidshemsverksamheten. Barn och fritidspedagoger vittnar om fritidshemsverksamhet som inte räcker till. En del barn behöver lugn och ro, en del behöver mycket fysisk aktivitet, alla behöver ett gott mellanmål. Fritidshemmens verksamhet är viktig för barnen, med mer personal skulle fler arbetsuppgifter kunna fördelas mellan skola och fritidshem. Hjälp med läxläsningen är ett exempel på samarbetsmöjligheter mellan skola och fritids. Även barnens sommaraktiviteter på fritids behöver uppmärksammas. Det går i genomsnitt 40 elever per fritidshemsgrupp enligt . Det är en ökning med sju elever . Dessutom finns inte tillräckligt med personal till alla dessa barn. Personalen gör, med de resurser de har till förfogande, en fantastisk insats för barnen. Men de måste få en klar beskrivning av sin uppgift och tydliga mål att arbeta emot. har tidigare slagit larm om de stora barngrupperna i fritidshemmen. Ändå fortsätter barngrupperna att öka. För att få bukt med de allt större barngrupperna och för att utveckla fritidshemmens verksamhet behövs en kartläggning, det behövs mål och det behövs fortbildning. i (S) i (S)