mot · H102Ub569 · 2013-09-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en modern kunskapsskola för alla – främsta konkurrensfördel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en långsiktig skolpolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett utbildningspolitiskt mål för . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolledarnas centrala roll som pedagogiska ledare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en skola som ger alla elever likvärdiga möjligheter att lyckas i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att resurser ska fördelas till skolor och elever efter behov. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatorisk förskoleklass. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mindre klasser i lågstadiet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tidiga insatser i lågstadiet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka skolor med tuffast förutsättningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sommarskola. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort läx-RUT och ge alla elever som behöver läxhjälp i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kunskap och uppföljning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stimulera kreativitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utmaningar för duktiga elever. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om läsförmåga och läslust. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om matematik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell it-strategi för skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Skapande skola.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studie- och yrkesvägledning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att modernisera regelverket för fristående skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lex JB. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regler och villkor för riksinternaten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunernas inflytande vid etablering av fristående skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skattemedel avsedda för skolan ska gå till skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det måste bli lättare att välja skola utifrån fakta. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbud mot avgifter i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om modern elevhälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studiero. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbete mot mobbning och kränkande behandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en lag motsvarande lex för . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en jämställd skola. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lärande . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om självstyrande skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elevinflytande. 1 Yrkandena 8 och 9 hänvisade till FiU. 2 Yrkande 19 hänvisat till KrU. En modern kunskapsskola för alla – främsta konkurrensfördel I ett modernt samhälle är utbildning nyckeln till både individens frigörelse och en förutsättning för utveckling av landet. ska vara en nation som satsar på kunskap och kompetens. Däri skall grunden för vår konkurrenskraft ligga. Vägen framåt är inte låga löner och sämre arbetsmiljö. Ska vi möta utmaningen som ett modernt land som investerar för framtiden måste vi prioritera investeringar i . Vi vill skapa en modern kunskapsskola med kvalitet och kreativitet i centrum. Alla skolor ska vara bra skolor och det kräver ett skolsystem där den enskilde elevens utveckling står i centrum. Det kräver också att resurser fördelas till skolor och elever efter behov. Den svenska skolan har levererat allt sämre resultat, och tappar svenska elever i internationella kunskapsmätningar. Vi vill därför se en bred kvalitetssatsning på . För att nå framgång med skolan prioriterar vi en stor investering i skolan för att vända utvecklingen och höja kompetens. Vi prioriterar tre områden: höja kunskapsresultaten genom mindre klasser och tidiga insatser, ge alla elever möjligheter att lyckas genom ökad likvärdighet, och investeringar i lärarna genom en lärarmiljard. Vi behöver en långsiktig skolpolitik. Ett barn som går i skolan kan få uppleva fyra olika regeringar med helt olika skolpolitik bara under sin skoltid. Det är inte rimligt. Lärare och elever måste få arbetsro och veta vad som gäller. Socialdemokraterna är beredda att ta ett långsiktigt ansvar för den svenska skolan, också i form av blocköverskridande överenskommelser. Kunskapsresultaten har sjunkit och var åttonde elev når inte målen i så att de har behörighet till alla gymnasieskolans nationella program. Att en så stor andel av eleverna i och gymnasieskolan inte når målen är ett av våra stora samhällsproblem. Vi är övertygade om att detta är en utveckling som går att vända men att det kräver en tydlig och konkret målsättning. Vårt utbildningspolitiska mål vad gäller är att alla elever ska nå målen i och som ett mål på vägen, vill vi , halvera andelen elever i som inte är behöriga att börja på något av gymnasiets nationella program, från . ska komma väl ut i internationella jämförelser och vårt mål är att vi ska vara bland de tio främsta länderna i matematik, naturvetenskap och läsförmåga och vara bland de fem främsta länderna när nu börjar mäta kreativitet. Staten och kommunerna behöver gemensamt ta fram en strategi för att de nationella målen ska kunna uppnås. De kommuner som är nära eller redan uppnår de nationella målen ska sporras att lyckas än bättre. De kommuner som har långt kvar innan de når de nationella målen ska ges särskilt stöd för att göra det. Stärk det pedagogiska ledarskapet Ett bra ledarskap är viktigt för att utveckla och förbättra skolans resultat. Skolor som saknar bra ledare saknar också ofta ett klimat med höga förväntningar och strävan efter att utvecklas. Rektorer är således nyckelpersoner för att vända den negativa utvecklingen i svensk skola. Rektorerna ska kunna hantera en mängd frågor av olika slag. som de ska vara pedagogiska ledare och personalansvariga ska de ansvara för skolans ekonomi och resultat. Rektorerna måste ges tillräckliga förutsättningar för att kunna fullgöra sitt uppdrag, och först och främst det centrala uppdraget som pedagogiska ledare. Vi vill stödja rektorer så att de kan utvecklas i sin roll som pedagogiska ledare. En skola som ger alla elever likvärdiga möjligheter att lyckas i skolan Svensk skola har inte bara tappat vad gäller resultat. Vi har även tappat vår tidigare tätposition vad gäller en likvärdig skola. I spelar elevens socioekonomiska bakgrund numera lika stor roll för vilka resultat de når i läsförmåga som i och . Det är inte länder som vi är vana att jämföra oss med i dessa sammanhang. Den ökande skolsegregationen är en av huvudförklaringarna till de sjunkande kunskapsresultaten. Detta är djupt allvarligt och ett stort misslyckande för skolpolitiken vars mål måste vara att hjälpa varje elev att nå sin fulla potential. var det i genomsnitt av eleverna som var behöriga till något gymnasieprogram. Skillnaderna mellan olika elevgruppers resultat i är mycket stora, särskilt om man ser till föräldrarnas utbildningsbakgrund och om eleverna har utländsk bakgrund. Andelen behöriga var högst bland elever med minst en högskoleutbildad förälder. Föräldrars utbildningsbakgrund slår igenom oavsett var eleven och elevens föräldrar är födda. Av de elever vars föräldrar endast har förgymnasial utbildning var det drygt hälften som hade behörighet till gymnasieskolan. Huruvida eleven är född i eller inte spelar en viss roll, men den största skillnaden finns i gruppen som invandrat efter skolstart. Av de elever som invandrat efter skolstart var andelen som är behöriga till gymnasieskolan jämfört i gruppen nyinvandrade elever, det vill säga elever som kommit till . Nyinvandrade elever med minst en högskoleutbildad förälder klarar sig bättre än de med föräldrar med gymnasial- och förgymnasial utbildning. Mer än hälften, , i den gruppen blir behöriga till gymnasiet. Mellan flickor och pojkar finns det en viss skillnad i andelen behöriga till gymnasieskolan. Det skiljer mellan mellan andelen flickor och pojkar behöriga till de olika yrkes- och högskoleprogrammen. Störst skillnad i andel behöriga är det till naturvetar- och teknikprogrammen där av flickorna når behörighet och av pojkarna. För pojkarna sker en liten ökning av andelen behöriga till yrkesprogrammen från 86,2 till 86,3. Det är också pojkarnas betyg som ökar mest. ökade pojkarna sitt genomsnittliga meritvärde med 2,6 poäng till 202,1 poäng medan flickornas meritvärde ökade marginellt med 0,2 poäng till 224,0 poäng. Det är den största förbättringen för pojkarna sedan det mål- och kunskapsrelaterade systemet infördes . Flickorna har fortfarande i snitt drygt 20 meritvärdespoäng mer än pojkarna. bör föra en politik för såväl höga kunskapsresultat som en likvärdig skola där varje elev når målen och utvecklar sin fulla potential. Det finns ingen motsättning mellan höga kunskapsresultat och en likvärdig skola. , och är goda exempel på det. De lyckas med både och, det kan vi också göra – men det kräver en annan skolpolitik. För att höja resultaten i skolan för alla elever behöver skolan ha höga positiva förväntningar på alla elever, och ett mer inkluderande förhållningssätt. Elever ska i större utsträckning undervisas i sammanhållna elevgrupper och inte sorteras ut. Undervisningen i skolan ska individanpassas men bruket av eget arbete behöver minska. Mer av eget arbete i skolan har lett till såväl lägre generella kunskapsresultat som större skillnader. Eleven och dess föräldrar har fått ta ett för stort ansvar då skolan backat undan, och denna utveckling behöver vändas. har kartlagt hur resurserna till fördelas. Enligt utifrån förutsättningar och behov finns det bara i ungefär var fjärde kommun en generell tilläggsresurs som skolor får utifrån sin socioekonomiska struktur. I rapporten Kommunernas resursfördelning till grundskolor visar att kommuner med stor skolsegregation fördelar allt mer resurser till sina skolor utifrån elevernas sociala bakgrund. Det är bra att utvecklingen går åt rätt håll. menar att uppföljningen av hur resurser används behöver bli bättre och är inte fördelningen tillräcklig för att möta de olika behov som finns. Vi är inte nöjda förrän resurser fördelas till skolor efter elevernas förutsättningar och behov. Det kan te sig som en självklarhet men är inte det. De flesta kommuner fördelar pengar till skolorna huvudsakligen utifrån hur många elever de har utan att ta hänsyn till behoven i elevgruppen. Resurser differentieras inte tillräckligt mycket med tanke på de stora skillnader som finns i skolors förutsättningar för sin verksamhet. menar att det här systemet bidrar till att öka ojämlikheten i den svenska skolan. Det kan inte få fortsätta. Resurserna måste fördelas efter skolors och elevers behov och det bör framgå av skollagen. För att öka resultaten och särskilt stödja de elever som inte har ett starkt stöd i skolarbetet hemifrån är mer resurser till skolan avgörande. Varje barn har rätt till det stöd han eller hon behöver för att nå kunskapsmålen. Det finns inget viktigare för en elevs resultat i skolan än att eleven möter en riktigt bra lärare. De skolor som har de tuffaste förutsättningarna för att alla elever ska nå målen kräver störst investeringar. Vi vill därför göra en särskild satsning för att attrahera de bästa lärarna och rektorerna till skolorna med de största utmaningarna. Vårt mål är en sammanhållen skola där elever med olika bakgrund lär av varandra och där alla elever ges samma chans att lyckas i skolan. Om det i klassen saknas elever som motiveras av sin familj att satsa hårt på studierna kommer det att påverka studieklimatet i klassen till det sämre. Därför behövs insatser för att skapa blandade skolor och elevgrupper. Vi anser att det ska föras in ett nytt övergripande mål för skolan. Liksom högskolelagen ställer krav på lärosätena att arbeta med breddad rekrytering anser vi att det ska föras in ett nytt övergripande mål för skolan i skollagen: Skolhuvudmannen ska arbeta för att sammansättning av elever i varje skola ska vara heterogen vad gäller kön, social och etnisk bakgrund. Vi vill också se mer av organiserat samarbete mellan skolor med olika elevsammansättning. Vid ansökan om att etablera en ny skola ska elevgruppens sammansättning vägas in och nyetableringar som leder till ökad segregation ska inte ges tillstånd av Skolinspektionen att starta. Om det finns fler sökande än platser vid en fristående skola får skolorna basera sitt urval på kötid, syskonförtur och en geografisk närhetsprincip. Då kötid sannolikt är ett kraftigt socialt segregerande urvalsinstrument bör det ses över om lottning till grundskolor med fler sökande elever än platser skulle vara ett bättre urvalsinstrument, syskonförtur och närhetsprincip ska däremot finnas kvar. Skolans insatser för elever som kommer till i skolåldern måste anpassas efter individens förutsättningar och förkunskaper. Undervisningen bör ske på ett språk som eleven behärskar så att ämneskunskaperna kan fortsätta utvecklas som eleven lär sig svenska. Språkförskolor och en samlad strategi för hur skolan ska möta nyanlända barn ska bidra till en jämlik skolstart. Skolan kan höja barns språkfärdigheter genom ett systematiskt arbete med språkutveckling. Kunskaper i svenska och modersmål är starkt korrelerade till skolframgång i stort, och därför är det viktigt att utveckla undervisningen i svenska som andraspråk och modersmålsundervisningen. Vi vill också utveckla nationella bedömningsverktyg för vilka elever som ska läsa svenska som andraspråk. Lärare i svenska som andraspråk ska ha lika höga krav på behörighet som lärare i svenska i respektive årskurs. Såsom har beslutat ska modersmålslärare inte vara undantagna från kravet på lärarlegitimation utan ska ha en lärarutbildning och ämneskompetens i modersmålet. Det höjer kvaliteten på utbildningen, och kan modersmålslärare därmed också undervisa andra elever i moderna språk. Att involvera föräldrarna i barnens skolgång är en viktig faktor för att förbättra elevers resultat, inte minst för elever vars föräldrar inte själva har lyckats i skolan eller har en mycket kort egen skolgång. Många föräldrar efterfrågar också kunskap om hur skolan fungerar och om hur de kan stödja sina barn i skolarbetet. Vi vill utveckla samverkan mellan skolan och elevernas hem. Framgångsrika metoder för hur skolan på bästa sätt kan involvera föräldrarna i barnens skolgång i syfte att höja elevernas kunskapsresultat bör samlas och spridas. Detta ska göras i form av föräldracirklar anordnade av studieförbunden riktade mot områden med låga studieresultat och hög andel elever från studieovana hem. Särskilt stort är behovet för föräldrar som exempelvis flyttat till i vuxen ålder och inte själva tagit del av det svenska skolsystemet. Alla barn har rätt till en riktigt bra start i livet. En allmän förskola av hög pedagogisk kvalitet är en hörnsten i en politik för framtiden. Förskoleklassen har blivit en uppskattad skolform som vi vill göra obligatorisk. Det innebär att skolstarten sker . Om barn inte stimuleras i deras liv då de kan lära som mest riskerar de att hamna efter under sin skolgång. Att gå i förskoleklass ger barn möjligheter att nå sin fulla potential i skolan. Mindre klasser och tidiga insatser Mindre klasser, från förskoleklass till årskurs 3 För att varje elev ska ges verkliga förutsättningar att nå sin fulla potential i skolan måste stora klasser bli mindre. Socialdemokraterna vill investera i mindre klasser så att lärarna får tid att ge varje elev en stabil grund att stå på i sitt fortsatta lärande. Vi vill minska antalet elever med cirka 5 elever i stora klasser. Såväl internationella som svenska studier visar att klasstorlek har betydelse för elevernas resultat. Studierna visar att effekterna varierar beroende på elevernas ålder och bakgrund. Mindre klasser har störst effekt för de yngsta eleverna. Därför väljer vi att minska klasstorleken i lågstadiet. 1 000 fler speciallärare och specialpedagoger Elever ska tidigt få särskilt stöd i skolan. Elever ska inte behöva vänta på att få stöd. Så snart behov och svårigheter upptäcks ska stöd sättas in. Var åttonde elev är inte behörig till ett nationellt program på gymnasiet men sätts insatser in tidigt kommer fler elever nå målen i . För att elever ska få särskilt stöd och tillräcklig stimulans i skolan behöver fler specialpedagoger och speciallärare anställas i skolan. Vi vill att 1 000 nya specialpedagoger och speciallärare anställs i med fokus i skolan. Såväl barn som riskerar att halka efter och behöver stöd för att nå målen i skolan och barn som vill springa före och behöver mer stimulans i skolan för att inte bli uttråkade och må dåligt ska få det stöd och den stimulans de behöver för att nå sin fulla potential. Elever som har svårt att läsa i lågstadiet har också ofta svårt att läsa i högstadiet. Elever behöver få stöd så snart som svårigheterna upptäcks. Forskningsläget kan inte vara tydligare. Det är tidiga insatser som har störst effekt. Alla barn ska få det stöd som de behöver, såväl barn som riskerar att halka efter och behöver stöd för att nå målen i skolan som barn som vill springa före och behöver mer stimulans i skolan. ska få ett nytt mål: alla elever ska kunna läsa och förstå enklare texter senast i årskurs 1. Eleverna ska få det stöd de behöver för att klara det. En god läsförmåga är nyckeln till en framgångsrik skolgång. Därför fokuserar vi särskilt på läsning. Stärk skolorna med tuffast förutsättningar Vi förslår att ges i uppdrag att fördela resurser till de 50 grundskolor där uppemot hälften av eleverna inte når behörighet till gymnasiet. För att öka medvetenheten om hur de medel vi vill skjuta till används vill vi introducera en modell hämtad från där skolor med extra stöd måste redovisa hur de använder sina extra medel. Redovisningen baseras på en lista med möjliga åtgärder samt den effekt på skolresultaten som forskningen hävdar att respektive åtgärd förväntas ha. Detta har i lett till att skolor som får extra medel har en högre medvetenhet, inte bara om hur de använder de extra medel de får utan också om hela deras resursanvändning. Denna modell för redovisning av resursanvändningen ska också utformas på ett sätt som gör att den kan användas av kommuner som fördelar resurser utifrån elevernas förutsättningar. som vi stärker skolorna ekonomiskt är syftet att stärka deras kompetens om olika insatsers effekt och öka medvetenheten om hur tillgängliga resurser bör användas för att på bästa sätt stärka skolresultaten. Rektor och skolans personal måste utveckla ett systematiskt kvalitetsarbete med analys och utvärdering av resultat utifrån kunskapsmålen. Skolorna måste också utvecklas som lärande organisation som ständigt tar till sig den senaste forskningen om lärande. Det grundläggande målet är att höja resultaten i skolan genom att utveckla undervisningskvaliteten och tryggheten i skolorna. Vi anser att ett viktigt inslag kommer att vara handledning av enskilda lärare, ämneslärare tillsammans och arbetslag för att utveckla undervisning och arbetssätt. Handledningen ska utföras av särskilt kvalificerade lärare. En annan viktig del är utveckling av det specialpedagogiska arbetet på skolan, utveckling av studiehandledning på elevernas modersmål och att ge alla elever på skolan möjlighet till läxläsning i skolans regi. De krav som ställs i skolan måste motsvara de krav som kommer att ställas på eleverna när de lämnar skolan och gör sitt inträde på arbetsmarknaden. Vi föreslår därför en utökning av skolplikten till att omfatta delar av sommarlovet för de elever som inte uppnår målen och gymnasiet för alla . Fler än 12 000 elever lämnar utan behörighet att komma in på något av gymnasieskolans nationella program. Detta är ett misslyckande för samhället och ett svek mot dessa ungdomar. Vi har en skyldighet att se till att varje elev får reella möjligheter till fullständiga betyg. På samma sätt har eleverna själva en skyldighet att ta vara på de möjligheter som ges. Sommarlovet är långt. Vi vill använda dessa veckor klokt. Idealet är att inga elever ska behöva gå i skolan . Men för de elever som lämnar eller riskerar att lämna utan fullständiga betyg ska en del av sommarlovet ägnas åt att lära sig det man inte lärt sig . De ska få mer undervisningstid med professionella lärare. Den utökade undervisningstiden ska enligt vårt förslag gälla elever i årskurserna 6–9. Dessa elever ska ges utökad undervisningstid . Skolplikten omfattar alltså, med vårt förslag, delar av sommarlovet. Hjälp med läxorna ska inte vara förunnat bara några barn, utan alla barn i ska erbjudas läxhjälp. Regeringen har beslutat att läxhjälp och privatundervisning för grundskole- och gymnasieelever ska skattesubventioneras genom RUT-avdraget. är ett tydligt exempel på hur regeringens politik ökar skillnaderna i skolan och klyftorna i samhället. Alla elever ska ha samma chans att klara skolan. Inte bara elever vars föräldrar har råd att betala ska ha möjlighet till läxhjälp – alla elever ska ha det. Vi vill därför slopa de statliga subventionerna till privatundervisning och läxhjälp av såväl grund- som gymnasieelever och istället bygga ut läxhjälp för alla. Skolan bör organisera läxhjälp på ett sätt som skolan ser fungerar bäst. Vi vill ge i uppdrag att fördela stimulansbidrag för att alla elever i ska erbjudas läxhjälp. Drygt åtta av tio elever på lågstadiet går på fritids och eleverna i de yngre åldrarna bör företrädesvis ges läxhjälp inom ramen för fritidshemmet. Skolorna kan också gärna samarbeta med ideella föreningar för att erbjuda alla elever läxhjälp. Skolans centrala uppgift är att ge alla elever gedigna kunskaper och lust att ständigt vilja lära mer. Insatser i förskolan och under de tidiga åren är centrala. Förskoleklasser förbereder barnen för genom att föra samman förskolans pedagogik i mötet med skolans undervisning. Målen för skolan måste bli färre och tydligare. Varje enskild elevs kunskapsutveckling ska systematiskt följas upp och utvärderas varje termin från första årskurs så att brister upptäcks och resurser och insatser kan sättas in. Varje barn och ungdom ska nå skolans kunskapsmål och ska få utvecklas så långt som möjligt utifrån sina förutsättningar. Undervisningen måste bättre se till varje enskild elevs behov och förutsättningar. För elever som lär sig grunderna måste fokus ligga på att fortsatt locka till nytt lärande. För elever i behov av särskilt stöd för att uppnå målen ska det finnas mer stöd att tillgå. En del behöver extraundervisning, men det kan också handla om fler lärare och mindre undervisningsgrupper i vissa ämnen eller . Att vara nyskapande, kunna omvandla idéer till handling och ha en vilja att tänka nytt och annorlunda är viktigt för utvecklingen av samhället men också för elevens möjlighet att lyckas väl på sin framtida arbetsmarknad. Elevernas framtida arbetsmarknad kräver att skolan stimulerar elevernas kompetens och vilja till kreativitet.