mot · H102Kr339 · 2013-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund, fritid, idrott, civilsamhälle, folkrörelser, folkbildning Den socialdemokratiska budgeten på kulturområdet präglas av att vi vill skapa fler jobb, öka tillgängligheten till kultur, samt öka insatser för folkbildning och utbildning. Det gör vi genom en stark budget och vi satsar mer än regeringen inom utgiftsområdet. Insatser som leder till jobb och näringslivsutveckling: En 33-procentig ökning av scenkonstallianserna, och 95 nya anställningar. Kulturarvslyftet läggs ner och att man istället satsar på det som beprövat fungerar – 222 Accessjobb inom kulturområdet. Extratjänster, bland annat inom ideell sektor inom utgiftsområde 14. En satsning på besöksnäringen + inom utgiftsområde 24. Vi vill öka tillgängligheten till kultur och idrott och satsar på barn och unga. Alla barn och unga har rätt till kultur och idrott. till Handslag med föreningslivet (varav + till och till Svenskt Friluftsliv). till ett stimulansbidrag till musik- och kulturskolor. Fri entré på statliga museer + . Vi investerar i folkbildning och utbildning: 1 000 nya (utöver de 1 000 som regeringen föreslår) helårsutbildningsplatser inom folkhögskolan inom ramen för Utbildningskontraktet (+ ). Internationalisering och mångfald. Besöksnäringen och kulturella och kreativa näringar. En utvärdering av Skapande skola. Återinföra estetiska ämnen som gymnasiegemensamma ämnen. Betydelsen av kultur och hälsa. Vikten av ett jämställt kulturliv. Direktiv till ombyggnaden av Operan. En översyn av musik- och . Insatser för läsfrämjande. En nationell biblioteksstrategi. Skolbibliotekslagen ska efterlevas. Vi ska värna och enprocentsregeln inom konstområdet. Ansvaret för det industriella kulturarvet. Utreda kulturmiljöer till minne av kända svenskar. Digitalisering av filmarvet. Förslag inom det ungdomspolitiska området. Politik för det civila samhället. Avskaffa skattereduktion för gåvor till vissa ideella organisationer. Översyn av ideella föreningars verksamhet jämfört med privat näringsverksamhet. Årliga överläggningar om folkbildningsanslaget. Inrätta en evenemangslista – alla ska fritt kunna se stora idrottsevenemang på tv. Motverka höga avgifter inom idrotten. Om Svenskt Friluftslivs hemvist. Förslag om att kunna kombinera elitidrott med utbildning. Om lika villkor för flickor och pojkar inom idrotten. Om sexuella övergrepp på barn i idrottsmiljöer. En bra kulturpolitik skapar ett kreativt Sverige8 Kunskap och arbete bygger Sverige10 Alla ska ha tillgång till kultur och en god fritid10 Utan kulturskapare ingen kultur10 Anslag 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete11 Fri entré på statliga museer12 Anslag 8:1 Centrala museer12 Utökad satsning på folkhögskolorna12 Anslag 14:2 Bidrag till folkbildningen12 Access – Bevara, vårda, tillgängliggöra! (nytt anslag)13 Alla barn och unga och har rätt till kultur och idrott14 Stimulansbidrag till musik- och kulturskolan15 Utveckla musik- och kulturskolan15 Kulturella och kreativa näringar och besöksnäring (inom utgiftsområde 24)17 Regional kulturverksamhet – kultursamverkansmodellen20 Hbt-frågor inom kultur och idrott22 Teater, dans, musik22 Renovering och ombyggnad av Kungliga Operan22 Ideella kultur- och musikarrangörer23 Litteratur, läsande och språk23 Hälften av alla barn saknar skolbibliotek – trots lagstiftning26 En strategi för att stärka kulturskaparnas villkor28 industriella kulturarv – vem tar ansvar?29 Kulturmiljöer till minne av kända svenskar30 Digitalisering av biografer och digitalisering av filmarvet30 Investera i våra ungdomar31 Radio och tv i allmänhetens tjänst33 roll och utökade uppdrag33 Finska språkets geografiska avgränsning i presstödsförordningen33 Politik för det civila samhället34 Ett starkt och levande civilsamhälle34 Folkrörelsepolitik, en politik för det civila samhället34 Finansiellt stöd till civilsamhällets organisationer36 Skattereduktion för gåvor till vissa ideella organisationer37 Ideell föreningsverksamhet – privat näringsverksamhet37 om medlemmar som kunder40 syn på uthyrning av mark40 Alla ska fritt kunna se stora idrottsevenemang – inrätta en evenemangslista44 Idrotten en del av välfärden45 Elitidrottares möjlighet att kombinera idrott och studier46 Lika villkor för pojkar och flickor inom idrotten47 Sexuella övergrepp på barn i idrottsmiljöer47 Brottslighet i samband med idrottsarrangemang – stoppa huliganerna!47 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt uppställningen under avsnittet Motivering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställdhet inom scenkonstallianserna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för fri entré på regionala museer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Arbetsförmedlingen bör samarbeta med folkhögskolor avseende rekrytering av studerande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lägga ned Kulturarvslyftet och införa ett nytt Accessprojekt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställdhet inom . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om extratjänster.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om alla barns och ungas rätt till kultur och idrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av musik- och kulturskolorna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell strategi, m.fl. frågor för musik- och kulturskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om internationalisering och mångfald. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kulturella och kreativa näringar samt besöksnäringen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kulturhuvudstad 2014. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra estetiska ämnen som gymnasiegemensamma ämnen i gymnasiet.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bl.a. en fördjupad utvärdering av Skapande skola. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regional kulturverksamhet – kultursamverkansmodellen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kultur och hälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett jämställt kulturliv och könsuppdelad statistik samt jämställdhet mellan könen i all statlig bidragsgivning på kulturområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hbt-frågor inom kultur och idrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om renovering och ombyggnad av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ideella kultur- och musikarrangörer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för läsfrämjande, bl.a. de erhållit för läsfrämjande insatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell biblioteksstrategi och en nationell biblioteksplan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en strategi som ska tillse att inga skolhuvudmän bryter mot lagen avseende skolbibliotek.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om och folkminnen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riktlinjer avseende för institutioner med statliga bidrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att se över hur efterlevs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om enprocentsregeln. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att långsiktigt stärka kulturskaparnas villkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om scenkonstpensionerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ansvaret för det industriella kulturarvet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kulturmiljöer till minne av kända svenskar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om digitalisering av biografer och digitalisering av filmarvet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ungdomspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i bidragsgivning prioritera organisationer och projekt som arbetar mot intolerans. avslår att ges ett utökat uppdrag och därmed inte heller medel för detta uppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om finska språkets geografiska avgränsning i presstödsförordningen.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett starkt och levande civilsamhälle. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en politik för det civila samhället. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om finansiellt stöd till det civila samhället. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skattereduktion för gåvor till vissa ideella organisationer.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av frågor som rör ideell föreningsverksamhet i jämförelse med privat näringsverksamhet.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om årliga överläggningar om folkbildningsanslaget. avslår regeringens förslag om att öronmärka medel ur folkbildningsanslaget för läsfrämjande insatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av en evenemangslista.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna idrotten som en del av vår gemensamma välfärd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avgifter inom idrottsrörelsen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Svenskt Friluftslivs departementshemvist.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stödja en utveckling så att elitidrottare kan kombinera idrott och studier.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta ett samlat nationellt program för idrottsmäns möjligheter till yrkeskarriär.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge lika möjligheter till flickor och pojkar att utöva idrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sexuella övergrepp på barn i idrottsmiljöer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om brott i samband med idrottsevenemang.6 1 Yrkande 7 hänvisat till AU. 2 Yrkande 12 hänvisat till NU. 3 Yrkandena 14, 24, 49 och 50 hänvisade till UbU. 4 Yrkandena 37, 45 och 48 hänvisade till KU. 5 Yrkandena 41 och 42 hänvisade till SkU. 6 Yrkande 53 hänvisat till JuU. Anslag (tkr) 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Ökat stöd till scenkonstallianserna, 8:1 Centrala museer Fri entré på statliga museer, 13:1 Stöd till idrotten Alla barn och unga har rätt till kultur och idrott Handslag med föreningslivet, 13:4 Stöd till friluftsorganisationer Alla barn och unga har rätt till kultur och idrott Handslag med föreningslivet, 14:1 Folkbildning 1 000 nya utbildningsplatser (helår, Nytt anslag: Jobbskapande projekt inom kulturområdet Access, anställningar inom kulturområdet, Nytt anslag: Alla barn och unga har rätt till kultur och idrott Stimulansbidrag till musik- och , En bra kulturpolitik skapar ett kreativt Vi vill ha ett kreativt med ett kulturliv som underhåller, ifrågasätter och ställer saker på sin spets. Kultur känner inga gränser. Kultur i alla dess former hjälper oss att vidga perspektiven, få nya tankar och nya idéer. Kultur i alla dess former måste alltid ges utrymme att utvecklas – annars dör den. Vi påverkas alla av kulturen och massmedierna i det samhälle vi lever i. Men vi kan också själva påverka dem. Därför är ett levande kulturliv och en mångfald av röster i den offentliga debatten livsviktigt för ett modernt och dynamiskt demokratiskt samhälle. Den socialdemokratiska kulturpolitiken tar sin utgångspunkt i vår absoluta tilltro till att alla människor ska ha rätt till att ta del av kultur och utöva kultur. Genom en prioritering av barn och unga och en satsning på integration, folkbildning och jämställdhet kan kulturen spridas till fler. Aldrig förr har kultur och media spelat en större roll i människors liv . Att läsa en bok, höra en ny låt, lyssna på ett radioprogram eller se sina barn spela ett instrument eller uppträda i en teaterpjäs kan stimulera till glädje och njutning, men också provocera och engagera. Vi socialdemokrater ser kulturen som en viktig del av välfärden. Konsten och kulturen är starka krafter som kan bidra till att skapa ett rikare samhälle att leva i. Vi vill därför släppa loss kraften i kulturen och stärka och utveckla den kreativitet, sprängkraft och möjlighet som finns i konst och kultur. Det är viktigt eftersom kultur och även media har ett värde i sig – som fria och oberoende aktörer, men också för att många av framtidens jobb finns inom kulturen och de kreativa näringarna. En grundläggande förutsättning för detta är att vi ser den kulturella infrastrukturen som ett gemensamt ansvar. Folkbildningen med dess bildningssträvanden, och sitt fokus på det livslånga lärandet, ska utvecklas. I en socialdemokratisk kulturpolitik är amatörkulturen och det professionella kulturlivet varandras förutsättningar. Vi vill uppmuntra engagemang. Kultur och media är viktiga därför att de kan kanalisera protester mot orättvisor, utgöra en arena för samtal och debatt, eller granska och ifrågasätta makthavare och rådande strukturer. Kultur och media är viktiga därför att de skapar möjligheter för oss att formulera drömmar, ge uttryck för känslor och skapa identitet. Kultur och media kan hjälpa oss att upptäcka nya idéer och perspektiv, ge inspiration, vägledning och inte minst värderingar. Om jobben är det som skapar ekonomisk självständighet och tillväxt, och välfärd är det som gör att vi alla kan färdas väl genom livets upp- och nedgångar, så är kultur det vi fyller livet med, som ger det innebörd, och som hjälper oss att förstå både oss själva, andra och det samhälle vi lever i. Den som påstår att det är oviktigt ser inte möjligheter och behov i ett modernt och progressivt samhälle. Att skapa förutsättningar för kultur att blomstra är att skapa förutsättningar för ett levande demokratiskt samhälle. Att ge utrymme för konstnärer och amatörer att uttrycka sig konstnärligt är berikande för ett kreativt samhälle. behöver mer, inte mindre, kreativitet för att lösa alla de komplicerade samhällsproblem vi står inför. Under den borgerliga regeringen har kulturen hamnat i skymundan. Regeringens kulturpolitik har präglats av passivitet, låg prioritet och få nya idéer eller visioner. Kulturskaparnas villkor har försämrats kraftigt. Den fria entrén på museerna har avskaffats. Vi vill inte ha en kultur- och mediepolitik som präglas av bristande intresse, resurser och visioner. Det skapar ett tråkigare och mindre utvecklande samhälle med mindre kreativitet, färre röster i det offentliga samtalet och minskad tillgänglighet för alla som vill njuta och inspireras av kultur och media. En borgerlig kultur- och mediepolitik innebär mer makt åt kommersiella intressen. Det begränsar och reducerar kulturen och media till enbart det som är ekonomiskt lönsamt. Med en borgerlig kultur- och mediepolitik får vi tyvärr mera enfald istället för mångfald. Statens utgifter för kultur uppgick till , vilket är en ökning med . Den större delen av ökningen, , ägde rum fram . Den borgerliga regeringen har i debatten påstått att kulturbudgeten har ökat men det är nu klarlagt att nästan hela ökningen skedde under det socialdemokratiska regeringsinnehavet.1 Kunskap och arbete bygger Vi socialdemokrater vill satsa på jobb och utbildning. För att stå starka måste vi i konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor och inte med låga löner. Vi vill utöka antalet folkhögskoleplatser för de unga som är arbetslösa och utan gymnasiekompetens, utöver vad regeringen föreslår. Den fria och frivilliga folkbildningen är en verksamhet som ska värnas. Vi socialdemokrater vill driva en framåtsyftande folkbildningspolitik som tar avstamp i dagens mångfaldssamhälle. Kultur och kreativitet är viktigt för utveckling av ett kreativt näringsliv och kultur visar ofta goda resultat avseende att skapa tillväxt. Vi satsar på besöksnäringen och tror att kulturlivet när det gäller destinationsutvecklingen kan spela en viktig roll. Alla ska ha tillgång till kultur och en god fritid Tillgången till kultur ska inte göras beroende av enskildas betalningsförmåga. En viktig tillgänglighetsfråga är fri entré på våra statliga museer. Vi vill skapa ett samhälle där alla får plats och har tillgång till våra samhälleliga kulturinstitutioner. Där alla barn och unga får möjlighet att delta i musik- och verksamhet, spela instrument, dansa, delta i en teatergrupp, rita och måla, utan att begränsade ekonomiska resurser avgör. Därför inför vi ett stimulansbidrag för musik- och kulturskolor som håller nere avgifterna. Vi vill återinföra fri entré på de statliga museerna och ge alla tillgång till vårt gemensamma kulturarv. Alla barn och unga ska ha möjlighet att delta i idrotts- och fritidsverksamhet oavsett familjens ekonomi. Att delta i det organiserade föreningslivet är viktigt för unga människors demokratiska fostran. Höga avgifter inom föreningslivet, inte minst inom idrotten, stänger ute barn och unga. Detta är en utveckling vi vill bryta. Därför föreslår vi en satsning på alla barns och ungdomars rätt till kultur och idrott – dels ett Handslag med föreningslivet, dels ett stimulansbidrag för musik- och . Båda i syfte att hålla nere avgifterna för barn och ungdomar. Utan kulturskapare ingen kultur Utan kulturskapare ingen kultur – utan konstnärer ingen konst. Därför är det av samhälleligt intresse att kulturskaparna kan leva på och utveckla sitt yrke. Politiken måste ta hänsyn till kulturskaparna villkor. En socialdemokratisk kulturpolitik vill göra det enklare för dem att leva på sitt arbete. Men kulturen behöver samhälleligt stöd och vi satsar på en utökning av scenkonstallianserna och ett återinförande av Access. Anslag 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Arbetsmarknaden för professionella skådespelare, dansare, musiker och sångare kännetecknas av förhållandevis få tillsvidareanställningar. För att bland annat öka den sociala och ekonomiska tryggheten för frilansande scenkonstnärer, avlasta arbetslöshetskassan samt utveckla arbetsförmedling och öka frilansande scenkonstnärers möjlighet till kompetensutveckling införde den socialdemokratiska regeringen scenkonstallianser. finns tre scenkonstallianser – dans, musik och teater – där ett antal professionella skådespelare, dansare och musiker får anställning och ersättning då de saknar engagemang. Vid utgången av 2012 hade scenkonstallianserna 296 musiker, sångare, skådespelare och dansare anställda till en kostnad för samtliga scenkonstallianser på 62 miljoner kronor.2 Vi vill låta fler kulturarbetare få möjlighet till anställning, och föreslår därför en 33-procentig ökning av anslaget. Anslaget som är på ökar med till . Antalet anställda skådespelare, musiker och dansare ökar med 95, från 296 till 391 . Antalet anställda kan variera något beroende på omfattningen av insatser och innehåll i verksamheterna. Ökning, antal anställda Antal anställda efter förslag Anslag efter förslag, mkr Det är viktigt att jämställdhetsaspekten finns med i scenkonstalliansernas verksamhet. Inget kön bör vara representerat med . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Fri entré på statliga museer Anslag 8:1 Centrala museer Reformen med fri entré på de statliga museerna möjliggjorde för många fler grupper att ta del av vårt gemensamma kulturarv. Inte minst lockade fri entré grupper som besökt ett museum, t.ex. barnfamiljer med låga inkomster, att besöka våra museer. Fri entré-reformen på statliga museer pågick 2005 samt 2006. Besöksutfallet vid de 19 statliga museerna med fri entré för barn och ungdom upp till (det vill säga de så kallade frientrémuseerna ) innebar att dessa museer tillsammans förlorade närmare 2 miljoner besök, vilket motsvarar en publiknedgång om jämfört med 2006.3 Fri entré på museer var också en viktig integrationsskapande åtgärd. Trots detta avskaffade den borgerliga regeringen den fria entrén direkt efter valet . Det är nu dags att återigen öppna museerna för fler. Vi vill också verka för att det blir fri entré även på de regionala museerna. Utökad satsning på folkhögskolorna Anslag 14:2 Bidrag till folkbildningen Arbetslösheten ligger på . Allt fler och allt yngre hamnar allt längre bort från arbetsmarknaden. har långtidsarbetslösheten bland unga ökat kraftigt, och är ungdomsarbetslösheten . Det placerar i samma klass som genomsnittet i , trots att vi inte alls har samma ekonomiska problem som många andra länder. Den svenska ungdomsarbetslösheten är väsentligt högre än i t ex eller . Nästan 100 000 personer i åldern 18–är inskrivna på Arbetsförmedlingen som arbetslösa. Av dessa har varit arbetslösa mer än 6 månader – en väldigt i en ung människas liv. Regeringen har gjort en extra satsning inom folkhögskolorna för arbetslösa ungdomar som saknar grundskola eller gymnasium i syfte att öka deras studiemotivation. Folkhögskolornas särskilda engagerande pedagogik har visat sig kunna uppnå väldigt goda resultat bland de unga som slagits ut från gymnasieskolan, ibland så tidigt som under högstadium. Folkhögskolorna ger unga människor möjlighet att ta en examen motsvarande gymnasieexamen, ger framtidstro och en väg tillbaka som leder till arbete och utbildning. Vi delar uppfattning att folkhögskolorna är en oerhört viktig resurs för att möta det ökande behovet av kompetensgivande utbildning. uppskattar att folkhögskolorna kan genomföra en riktad utbildningsverksamhet till av deltagarna i den studiemotiverande satsningen, vilket motsvarar 2 000 helårsplatser. Det är viktigt att ta till vara den kompetens som folkhögskolorna har när det gäller att genom uppsökande verksamhet och andra aktiviteter nå unga människor och kunna visa vilka möjligheter folkhögskolan har avseende utveckling och utbildning. Vi föreslår därför att rekryteringen av unga till folkhögskolan sker genom samarbete mellan Arbetsförmedlingen och folkhögskolorna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. har äskat 2000 platser. Regeringen har föreslagit 1000 platser men vi finner detta otillräckligt och föreslår därför ytterligare 1000 nya platser (helår) till en kostnad av (anslag 14:2). Access – Bevara, vårda, tillgängliggöra! (nytt anslag) Kulturarvslyftet är bara ett paradexempel på regeringens misslyckade jobbpolitik. Kulturarvslyftet är regeringens arbetsmarknadsprojekt för åren 2012–2014 inom kulturarvsområdet.4 Målgruppen är personer som har en särskilt svag förankring på arbetsmarknaden. Projektet var tänkt att skapa arbetstillfällen för 4 400 (1 200 för samt 2 000 platser ). Den totala kostnaden var varav är avsedda för anordnarna/arbetsgivarna för arbetsledning inom de anordnande institutionerna. har haft regeringens uppdrag att administrera projektet i nära samverkan med Arbetsförmedlingen. 314 personer har fått en anställning sedan projektet startades , vilket måste betraktas som ett rejält misslyckande.5