mot · H102K368 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sekretessbestämmelser för möjligheten att få ut uppgifter om händelser för att kunna säkerställa polisiära insatser. I dagens komplicerade samhälle är flera myndigheter och andra aktörer ofta inblandade för att lösa uppkomna problem vid olyckor eller andra särskilda händelser. Alla myndigheter och andra aktörer har olika uppdrag, syften och därmed särskiljande lagstiftning och förordningar att följa som styr deras respektive verksamheter. kan dessa syften och lagstiftningar krocka med varandra. Trots detta måste man kunna hitta lämpliga former för samarbete där flera myndigheter eller andra organisationer kan vara inblandade. har på uppdrag av staten ansvar för nödnumret 112 inom . SOS Alarm ska även vara en resurs i samhällets krisberedskap. Verksamheten består bland annat av 112-tjänsten, utalarmering av räddningstjänst, dirigering av ambulans, krisberedskap och kommunikationssystemet . SOS Alarm är ingen myndighet utan ett så kallat privaträttsligt subjekt. Deras verksamhet styrs av bland annat lag (1981:1104) om verksamhet hos vissa regionala alarmeringscentraler och lag (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. SOS Alarm styrs inte av sekretessbestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen (OSL) (2009:400), vilket kommuner och landsting med flera myndigheter gör. I OSL finns sekretessbrytande bestämmelser (10:19–24) som möjliggör ett utlämnande av sekretessuppgifter mellan till exempel offentliga vården och polisen. Tyvärr har polismyndigheter i landet vid flera olika tillfällen inte kunnat få ut uppgifter kring händelser för att kunna säkerställa polisiära insatser. I något fall är det först efter dom i tingsrätten som uppgifter lämnats ut till polismyndighetens förundersökning. Det borde fungera att uppgifter kan lämnas ut från SOS Alarm till polismyndigheter i landet utifrån analogitolkning av de sekretessbrytande bestämmelserna. När behandlade motionen i betänkande 2011/12:KU9, hänvisade utskottet i sitt svar till följande: OSL gäller enligt 1 kap. 1 § myndigheters och vissa andra organs hantering av allmänna handlingar. SOS Alarm är inte en myndighet utan ett aktiebolag, som ägs till lika stora delar av staten och Kommuner och Landsting (SKL). OSL ska enligt 2 kap. 3 § gälla även för bl.a. aktiebolag där kommuner eller landsting utövar ett rättsligt bestämmande inflytande. Kommuner eller landsting som äger mer än hälften av aktierna i ett aktiebolag ska anses utöva ett rättsligt bestämmande inflytande över bolaget. Enligt en dom från Regeringsrätten (numera ) ska inte , som var en av föregångarna till SKL innan det slogs ihop med , likställas med landsting i detta sammanhang (RÅ 1997 not. SOS är därmed inte heller ett sådant enskilt organ som omfattas av OSL, varför lagens sekretessbestämmelser eller sekretessbrytande bestämmelser inte gäller i SOS Alarms verksamhet. När justitieutskottet behandlar motionen i justitieutskottets betänkande 2012/13:JuU2 hänvisar utskottet till att det från Försvarsdepartementet har inhämtats att SOS Alarm har bett om en översyn av sekretessreglerna. Avsikten är att denna fråga ska hanteras inom ramen för (Fö 2011:04) pågående översyn av samhällets alarmeringstjänst. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag (dir. 2011:106 och 2012:28). Inför att utredningen nu är färdig och har remitterats så lyfter vi på nytt frågan. Vi anser det olyckligt att polismyndigheter i landet vid flera olika tillfällen inte kunnat få ut uppgifter kring händelser för att kunna säkerställa polisiära insatser. Detta anser vi att regeringen bör se över så att uppgifter enligt ovan kan ges till polismyndighet. Per (S)