mot · H102Ub567 · 2013-09-03 00:00:00 — Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildningspolitiska mål för , gymnasiekompetens och den högre utbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att resurser ska fördelas till skolan och elever efter deras behov. Tabell 1 Anslagsförslag 2014 för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Avvikelse från regeringen (S) Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Fortbildning av lärare och förskolepersonal Statligt stöd till vuxenutbildning Särskilda utgifter inom universitet och högskolor För att klara jobben och tillväxten i en allt hårdare global konkurrens krävs att behåller sin position som kunskapsnation. Utbildning är nyckeln till framtidens jobb och konkurrenskraft, men också till människors frihet att forma sina egna liv. Ska svenska företag klara av att ständigt utvecklas måste deras anställda också kunna göra det. En av viktigaste konkurrensfördelar har varit en god tillgång på kvalificerad arbetskraft. Därför föreslår vi betydande investeringar i skolan, förskolan och i människors möjligheter till vidareutbildning. Den svenska skolans resultat har försämrats kraftigt . Andelen elever som klarar med behörighet till gymnasiet sjunker och vi presterar sämre i internationella studier av läsförståelse, matematik och naturvetenskap. har andra länder stärkt sina resultat och den svenska grundutbildningen har därmed ytterligare tappat i jämförelse med andra länder. Den svenska skolan har historiskt präglats av en hög grad av likvärdighet. Skillnaderna i resultat har ökat men har vi sett en dubblering av andelen riktigt svagpresterande skolor (mätt som skolor där fler än av eleverna saknar behörighet till gymnasiet), som vi ser något fler högpresterande skolor (mätt som andelen skolor där av eleverna saknar behörighet till gymnasiet). som resultaten i skolan försämras sänks ambitionerna för den högre utbildningen. Antalet studieplatser för gruppen 19–24-åringar är det lägsta trots att det är fler än någonsin som vill studera på högskolan. Vi kan inte möta framtiden med fallande kunskapsnivåer. Ambitionerna måste vara högre, både när det gäller spets och bredd. Forskningen visar hur de skolsystem som presterar goda kunskapsresultat också lyckas ge alla elever en god utbildning. gör analysen att den ökande skolsegregationen är en av huvudförklaringarna till de sjunkande kunskapsresultaten och OECD1 belyser vikten av jämlikhet i utbildning för en hög måluppfyllelse. Regeringens finanspolitiska råd har tidigare konstaterat att regeringen gör knappast heller tillräckligt (om ens något) för att motverka den ökade segregationen. Skolpolitiken behöver utvecklas för att motverka den tilltagande segregationen i svensk skola där barn delas upp på olika skolor utifrån sin bakgrund och där elevens sociala och eventuella utländska bakgrund har en mycket stor inverkan på skolresultaten. Alla skolor ska vara bra skolor, och alla barn och ungdomar ska få en god och likvärdig utbildning. Det innebär för oss att alla elever ska ha samma möjlighet att lyckas i skolan oavsett från vilken familj de kommer eller var de bor. Vi behöver högre målsättningar för vårt utbildningssystem och vi socialdemokrater har satt upp tre utbildningspolitiska mål. Vårt självklara mål är att alla elever ska nå målen i . På vägen dit vill vi halvera andelen elever i som inte är behöriga att påbörja ett av gymnasieskolans nationella program, från . Vårt mål är att alla ska ha en fullständig gymnasieexamen. På vägen dit vill vi minska andelen unga mellan som inte har en gymnasieexamen eller studerar för att få det, från . Mål för högre utbildning Vårt mål är att hälften av 30–34-åringarna ska ha genomgått en minst tvåårig högre utbildning (högskola och yrkeshögskola) . Det innebär en ökning från . Att en så stor andel av eleverna i och gymnasieskolan inte når målen är ett av våra stora samhällsproblem. Staten och kommunerna behöver gemensamt ta fram en strategi för att de nationella målen ska uppnås. För att nå målen behöver vi investera i utbildning. Vi vill därför genomföra en rad reformer och genom tidiga insatser höja kunskapsnivån och öka likvärdigheten i den svenska skolan liksom höja kunskapsnivån i befolkningen. Höj kunskapsresultaten i skolan genom tidiga insatser Forskningen visar att det är effektivt att göra tidiga investeringar i barns lärande. Barn som gått i en högkvalitativ förskola klarar sig bättre i skolan och senare i livet. Särskilt gynnas barn som kommer från hem utan studietradition. Alla barn har rätt till en bra start på sitt lärande, och med tidiga insatser i förskola och i skolan kan det förverkligas.2 Vi Socialdemokrater presenterar därför ett antal förslag med fokus att stärka utbildningskvaliteten för de allra yngsta. Mindre klasser i lägre åldrar Varje elev ska ges verkliga förutsättningar att nå sin fulla potential i skolan. Då måste stora klasser bli mindre. Mindre klasser möjliggör en högre kvalitet på undervisningen. Det ger mer tid för lärarna med varje enskild elev och möjliggör att varje elev ges stöd i sin utveckling. Det krävs för att höja resultaten i skolan. Vi investerar 2014 för att minska klasstorlekarna i årskurserna 1–3 och förskoleklass så att lärarna får tid att ge varje elev stöd i sin utveckling. Anställ 1 000 nya specialpedagoger och speciallärare Elever ska tidigt få särskilt stöd i skolan. Elever ska inte behöva vänta på att få stöd. Så snart behov och svårigheter upptäcks ska stöd sättas in. Var åttonde elev är inte behörig till ett nationellt program på gymnasiet men sätts insatser in tidigt kommer fler elever nå målen i . För att elever ska få särskilt stöd och tillräcklig stimulans i skolan behöver fler specialpedagoger och speciallärare anställas i skolan. Vi vill att 1 000 nya specialpedagoger och speciallärare anställs i med fokus i skolan. Vi investerar 2014 för att anställa 1 000 nya specialpedagoger och speciallärare för att säkerställa att alla får en bra start på sin skolgång. Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Svensk arbetsmarknad kräver gymnasieutbildning Arbetslösa unga utan fullgjord gymnasieutbildning har en mycket svag situation på arbetsmarknaden. För att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten krävs att unga ges den kompetens som krävs för att klara sig på arbetsmarknaden. Regeringen har steg för steg sänkt utbildningsambitionerna. Man har tagit bort yrkesprogrammens studieförberedelser och förbereder en introduktion av ettåriga gymnasieutbildningar trots att detta varken efterfrågas av eleverna eller arbetsgivarna. Det är ett faktum att svensk arbetsmarknad kräver gymnasieutbildning. Ambitionerna och kraven måste därför höjas – inte sänkas. Vi föreslår därför att gymnasieskolan görs obligatorisk . Det är ett ambitiöst, men realistiskt, steg. Denna reform behöver mötas med stora insatser för att alla unga ska ha möjlighet att nå en gymnasieexamen. går de allra flesta, , vidare från till gymnasiet men många hoppar av under det första eller andra studieåret. som kraven på de unga höjs måste stödet till eleverna stärkas. Detta kommer att kräva resurser. Men kostnaden för att låta unga hamna utanför arbetslivet är betydligt högre. För att i detalj överblicka de investeringsbehov som en obligatorisk gymnasieskola kräver vill vi avsätta resurser till en utredning med uppdraget att ta fram en plan för genomförandet. Vi investerar 2014 för att ta fram en plan för att utöka skolplikten till . Bättre övergång från studier till arbetsliv De bästa åtgärderna är de som ser till att den unge inte inleder sin tid efter erhållen gymnasiekompetens med arbetslöshet över huvud taget. Vi ska inte bara förkorta tiden i arbetslöshet – vår samlade politik bygger också på att minska inflödet av unga arbetslösa. Så når vi snabbare målen för vår ungdomsgaranti. För att fler unga ska gå från gymnasiestudier till arbete eller till vidare studier behöver attraktiviteten hos de program som ger goda möjligheter till jobb stärkas. Det gör vi bland annat genom att trygga möjligheten för unga att studera vidare senare i livet oavsett vilken gymnasieutbildning man väljer. Gymnasiestuderande behöver också få en korrekt bild av vad som krävs för att få ett jobb – och behålla ett jobb – eller vad som krävs för att kunna studera vidare. Enligt skollagen ska alla elever ha tillgång till personal med kompetens så att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Utvecklingen visar dock att det finns stora skillnader i landet kring tillgången till yrkes- och studievägledning. Bättre vägledning gör att ungdomar får bättre kunskap om vad som krävs av dem på arbetsmarknaden, ger bättre grund för beslut om den fortsatta inriktningen på gymnasiestudierna och den stävjar avhopp. Vi avsätter 2014 för att förstärka skolornas studie- och yrkesvägledning. Mer än 12 000 elever lämnar utan behörighet för att komma in på något av gymnasieskolans nationella program. Detta är ett misslyckande för samhället och ett svek mot dessa ungdomar. Vi har en skyldighet att se till att varje elev får reella möjligheter till fullständiga betyg. På samma sätt har eleverna själva en skyldighet att ta vara på de möjligheter som ges. Vi föreslår förlängd skolplikt för de elever som inte når målen i . Vår ambition är att alla niondeklassare ska nå målen i . Inget annat duger. Sommarlovet är långt. Vi vill använda dessa veckor klokt. De elever som lämnar eller riskerar att lämna utan fullständiga betyg ska ägna en del av sommarlovet åt att lära sig det de inte lärt sig . De ska få mer undervisningstid med professionella lärare. Erfarenheten visar att sommarskola är framgångsrik. Bland de elever som genomgick betygsprövning i anslutning till sommarskolan resulterade sex prövningar av tio i att eleven fick ett betyg. Emellertid var det alltför få elever som deltog. Den utökade undervisningstiden ska enligt vårt förslag gälla elever i årskurserna 6–9. Dessa elever ska ges utökad undervisningstid . Skolplikten förlängs alltså för dessa elever. Vi investerar utöver regeringen i att förlänga skolplikten för barn som inte når målen. Likvärdighet kräver att resurser fördelas efter elevernas behov Resurser ska fördelas till skolorna utifrån elevernas behov. Det kan te sig som en självklarhet men är det inte. De flesta kommuner fördelar pengar till skolorna huvudsakligen utifrån hur många elever de har, utan att ta hänsyn till behoven i elevgruppen. har kartlagt hur resurserna till fördelas. Enligt utifrån förutsättningar och behov finns det bara i ungefär var fjärde kommun en generell tilläggsresurs som skolor får utifrån sin socioekonomiska struktur. I rapporten Kommunernas resursfördelning till grundskolor visar att kommuner med stor skolsegregation fördelar allt mer resurser till sina skolor utifrån elevernas sociala bakgrund. Det är bra att utvecklingen går åt rätt håll. differentieras inte resurserna tillräckligt mycket med tanke på de stora skillnader som finns i förskolors och skolors förutsättningar för sin verksamhet. menar att det här systemet bidrar till att öka ojämlikheten i den svenska skolan. Det kan inte få fortsätta. Skollagen måste därför ändras. Stärk skolorna med tuffast förutsättningar Vi föreslår att ges i uppdrag att fördela resurser till de 50 grundskolor där uppemot hälften av eleverna inte når behörighet till gymnasiet. För att öka medvetenheten om hur de medel vi vill skjuta till används vill vi introducera en modell hämtad från där skolor med extra stöd måste redovisa hur de använder sina extra medel. Redovisningen baseras på en lista med möjliga åtgärder samt den effekt på skolresultaten som forskningen hävdar att respektive åtgärd förväntas ha. Detta har i lett till att skolor som får extra medel har en högre medvetenhet, inte bara om hur de använder de extra medel de får utan också om hela deras resursanvändning. Denna modell för redovisning av resursanvändningen ska också utformas på ett sätt som gör att den kan användas av kommuner som fördelar resurser utifrån elevernas förutsättningar. som vi stärker skolorna ekonomiskt är syftet att stärka deras kompetens om olika insatsers effekt och öka medvetenheten om hur tillgängliga resurser bör användas för att på bästa sätt stärka skolresultaten. Vi investerar för att höja resultaten i de 50 skolor där uppemot hälften av eleverna inte når behörighet till gymnasiet. uppdras att utforma ett redovisningssystem för resurserna som på ett enkelt sätt knyter ihop resursanvändning med tillgänglig forskning om olika insatsers effekt. Läxhjälp för alla elever – avskaffa läx-RUT Regeringen har beslutat att läxhjälp och privatundervisning för grundskole- och gymnasieelever ska skattesubventioneras genom RUT-avdraget. är ett tydligt exempel på hur regeringens politik ökar skillnaderna i skolan och klyftorna i samhället. Alla elever ska ha samma chans att klara skolan. Inte bara elever vars föräldrar har råd att betala ska ha möjlighet till läxhjälp – alla elever ska ha det. Vi vill därför slopa de statliga subventionerna till privatundervisning och läxhjälp av såväl grundskole- som gymnasieelever och istället bygga ut läxhjälp för alla. Skolan bör organisera läxhjälp på ett sätt som skolan ser fungerar bäst, i skolan, på fritidshem eller i samverkan med ideella föreningar. ges i uppdrag att fördela stimulansbidrag för att alla elever i ska erbjudas läxhjälp. Vi investerar 2014 för läxhjälp i . Stärk kontakten med arbetslivet valde regeringen att förändra yrkesprogrammen så att de inte längre ger högskolebehörighet. föreslogs ett ettårsgymnasium. Resultatet av regeringens förändringar är att andelen elever som väljer yrkesprogram minskat . visar SCB:s prognos att det inom flera branscher finns efterfrågan på gymnasieutbildad arbetskraft inom till exempel industrin, vård och omsorg samt handel och administration. Unga människor väljer bort utbildningar som leder till jobb, till följd av regeringens förändringar. Vi Socialdemokrater kräver att alla program i gymnasieskolan ska vara högskoleförberedande. Arbetsmarknadens parter har också framfört att förändring måste ske. Det är inte tonåringar med ettårig gymnasieutbildning som saknas på arbetsmarknaden. Vägen framåt är att höja kvaliteten i yrkesprogrammen och att öka elevernas motivation genom att utveckla alla gymnasiets yrkesprogram till yrkescollege. Yrkescollege innebär en gymnasieutbildning med en nära koppling till relevant bransch. Modellen bygger på ett nära samarbete mellan skolans huvudman, regionens näringsliv och arbetsgivare i offentlig sektor. Yrkescollege innebär att arbetsgivarna aktivt deltar i utbildningens utformning, kvalitetssäkring och beslut om antalet utbildningsplatser. Arbetsgivarnas behov av rätt utbildad arbetskraft tillgodoses som eleverna får tillgång till relevanta praktikplatser och efter avslutad utbildning är attraktiva på arbetsmarknaden. Inom teknik och omvårdnad har yrkescollege redan etablerats runtom i landet. Vi vill nu skjuta till utvecklingsmedel för att sprida modellen till fler gymnasieprogram och branscher. Vi investerar 2014 i utvecklingsstöd för att introducera yrkescollege inom nya branscher. Det enskilt viktigaste för elevernas resultat är att de möter skickliga och engagerade lärare som har bra förutsättningar att bedriva en god undervisning. Ökande kunskapsresultat i den svenska skolan kräver att många ambitiösa och duktiga studenter väljer att utbilda sig till lärare, samt att vi klarar att behålla duktiga lärare i yrket. Då ska det också löna sig att utbilda sig till och arbeta som lärare. För att stärka läraryrket krävs förbättringar på flera områden. Vi vill se en professionalisering av läraryrket med lärare som har rätt till en systematisk kompetensutveckling, har gott om tid att bedriva och utveckla undervisningen, bra villkor genom karriärutveckling samt goda former för samarbete och utbyte med sina kollegor. Lärare ska ha tid att vara lärare, och därför behöver mängden administration minska. Politiken ska skapa förutsättningarna för lärarna att göra ett bra jobb men inte bestämma hur det ska utföras. Skolans verksamhet och skolpolitiken ska utgå från forskning och beprövad erfarenhet. Skolledare ska vara välutbildade och ha tid att vara pedagogiska ledare. ska ha en lärarutbildning av högsta kvalitet. För att vända utvecklingen i läraryrket prioriterar vi över 1 miljard till insatser med detta syfte. Om vi ska nå våra målsättningar krävs en långsiktig färdplan för läraryrket som tas fram i nära samarbete med involverade parter, dels för att insatserna ska ges rätt inbördes prioritering och dels för att dessa diskussioner måste omfatta frågor om lärarnas lön och villkor, vilket primärt är en fråga för fack och arbetsgivare. Vi har därför tagit initiativ till en nationell samling för läraryrket för att bidra till en positiv utveckling för läraryrket. Vi stöttar regeringens förslag om fler karriärtjänster som ett bra första steg men mer behövs för att vända utvecklingen för yrket. Vi avsätter 2014 till färdplan för läraryrket att prioritera i dialog med berörda parter i en nationell samling för läraryrket. Minska på administrationen – låt lärare vara lärare Allt mer av lärarnas arbetstid upptas av administration. Fler nationella prov, obligatorisk närvarorapportering, skriftliga omdömen för alla elever från årskurs 1, individuella utvecklingsplaner och skriftliga åtgärdsprogram är alla exempel på insatser som var för sig är fullt rimliga men som sammantaget innebär en så omfattande arbetsbörda att det kraftigt minskar den tid lärarna kan lägga ner på att planera och bedriva undervisning. Vi måste minska lärarnas administration genom att ta bort delar av de dokumentationskrav som införts och ge lärarna större möjlighet att utforma sin uppföljning på det sätt som bäst passar deras arbetssituation och de utmaningar eleverna står inför. Vi vill se att skollagen ändras så att de individuella utvecklingsplanerna slopas helt. Skollagen ska ställa krav på formativ bedömning men hur detta utförs och dokumenteras ska vara upp till skolans huvudman att besluta om resurserna. De skriftliga omdömena ska inte längre vara obligatoriska i årkurserna 6–9. En lärare som undervisar flera klasser och ämnen lägger ofta en arbetsvecka per läsår på att producera även de mest rudimentära omdömen en gång per termin utan att det bidrar nämnvärt till elevernas utveckling. Skollagen bör också förändras vad gäller krav på åtgärdsprogram vid särskilt stöd. Regeringen vill ta bort krav på åtgärdsprogram helt och hållet och istället låta det vara upp till föräldrarna att kräva det. Vi ser att det kommer att ytterligare spä på ojämlikheten i skolan men ser behovet av att minska den arbetsbelastning åtgärdsprogrammen medför. Vi föreslår istället att kravet på åtgärdsprogram tas bort för särskilt stöd av mindre omfattning men att kravet på åtgärdsprogram finns kvar vid större behov av särskilt stöd. Vi vill slopa lagkravet på individuella utvecklingsplaner och skriftliga omdömen för årskurserna 6–9 samt reducera kravet på skriftliga åtgärdsprogram för att minska lärares administrativa börda. Stärk det pedagogiska ledarskapet Ett bra ledarskap är viktigt för att utveckla och förbättra skolans resultat. Skolor som saknar bra ledare saknar också ofta ett klimat med höga förväntningar och strävan efter att utvecklas. Rektorer är således nyckelpersoner för att vända den negativa utvecklingen i svensk skola. Rektorerna ska kunna hantera en mängd frågor av olika slag. som de ska vara pedagogiska ledare och personalansvariga ska de ansvara för skolans ekonomi och resultat. Rektorerna måste ges tillräckliga förutsättningar för att kunna fullgöra sitt uppdrag, och först och främst det centrala uppdraget som pedagogiska ledare. Vi vill stödja rektorer så att de kan utvecklas i sin roll som pedagogiska ledare. Vi vill utveckla rektorsrollen för att sätta det pedagogiska uppdraget främst, och vi investerar 2014 i detta. Statligt stöd till vuxenutbildning vuxenutbildning, inklusive gymnasial yrkesinriktad vuxenutbildning (yrkesvux) Vuxenutbildningen utgör en viktig väg för människor att utbilda sig vidare och få en ny chans på arbetsmarknaden. Vuxenutbildningen måste vara dimensionerad så att den möter människors utbildningsbehov i både praktiska och teoretiska ämnen. Fler platser behövs i yrkesvux, komvux om vi inom ramen för utbildningskontrakt ska ha möjlighet att säkra en gymnasieutbildning för alla de arbetslösa unga som saknar gymnasiekompetens. Vi investerar 2014 i yrkesvux och komvux. Yrkeshögskoleutbildningar är av stor vikt för att arbetsgivare ska hitta rätt utbildad personal och är ett snabbt sätt för den enskilda att få ett kvalificerat arbete. Antalet ansökningar om att få starta yrkeshögskoleutbildning är långt fler än de som beviljas. beviljades endast 25–av ansökningarna om att bedriva yrkeshögskoleutbildning med statligt stöd och det var i genomsnitt 4,2 sökande per studieplats. Det visar på behovet av att utöka möjligheterna att studera inom ramen för . Som en del av våra insatser för att avskaffa fas 3 och bekämpa ungdomsarbetslösheten investerar vi i nya platser i . Vi investerar 2014 i . Högskolelyft för att investera i kunskap och jobb Efterfrågan på högutbildade på arbetsmarknaden ökar och det växer fram fler och fler kvalificerade jobb som kräver kvalificerad utbildning. Rekryteringsgapet på arbetsmarknaden ökar och uppger att vart femte rekryteringsförsök misslyckas och att antalet vakanser ökar. Ungdomsarbetslösheten är rekordhög. Regeringen väljer att kraftigt dra ned antalet högskoleplatser. Det riskerar framtida konkurrenskraft. För att förbättra matchningen på arbetsmarknaden, stärka den enskildes möjligheter till arbete och bryta passiviteten som riskerar att permanent slå ut människor som drabbas av tillfällig arbetslöshet från arbetsmarknaden vill vi investera i fler utbildningsplatser i högskolan. Söktrycket till högskolor och universitet är rekordhögt. Det följer av att arbetslösheten är hög och antalet unga är stort som efterfrågan på högskoleutbildade ökar på arbetsmarknaden. Vi föreslår en kvalitetssatsning på högskolan som i ett första steg riktar sig till lärarprogrammet. Utbilda 1 000 nya förskollärare Alla barn ska få en bra start i förskolan. En förskola med hög kvalitet där barnen lär sig mycket och känner sig trygga kräver kompetent personal och små barngrupper. Vi är därför mycket oroade över att andelen riktigt stora barngrupper, över 20 barn, ökar och har ökat . För att kunna minska barngrupperna framöver behöver vi fler förskollärare. Vi Socialdemokrater vill därför utbilda 1 000 fler förskollärare . Det är brist på förskollärare i . Enligt prognos kommer det saknas nära 20 000 förskollärare om inte tillgången ökar. Vi investerar 2014 i nya högskoleplatser. Svenska ungdomar tar på sig att avsluta sina högskolestudier i jämförelse med studenter i andra länder. Studenter ska kunna välja att läsa de vanligaste utbildningsprogrammen . Vi vill se ett studieupplägg där en treårig utbildning kan läsas på knappt som en femårig utbildning kan läsas . Sommarkurser ska vara frivilligt för studenten. Den student som vill jobba , eller vill använda tiden till något annat, ska kunna göra det. Men den som vill avlägga sin examen snabbare och använda sin utbildning i arbetslivet ska kunna göra det. Det finns tydliga samhällsekonomiska vinster i att använda somrarna för studier eftersom det möjliggör en snabbare genomströmning och ett tidigare inträde på arbetsmarknaden. Ett lika effektivt sätt att öka antalet arbetade timmar i ekonomin som att höja pensionsåldern är att korta utbildningstiden för unga. Vi investerar 2014 för att stimulera införande av en sommartermin i högskolan.