mot · H102N222 · 2013-09-30 00:00:00 — 4.3Andra skatteproblem inom vindkraftsområdet6 4.7Snabbare utbyggnad av elnätet8 7En ljusnande framtid – satsa på solenergin10 7.2Danmark större än Sverige11 8.1Alternativ till programmet för energieffektivisering (PFE)14 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en höjning av elcertifikatssystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till havsbaserad vindkraft. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör stimulera teknikutvecklingen inom havsbaserad vindkraft genom att ge myndigheter i uppdrag att utanför elcertifikatssystemet upphandla el från havsbaserade vindkraftverk till fast pris. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vindkraftskooperativen ska uttagsbeskattas med utgångspunkt från den verkliga kostnaden för att producera elen och inte från dess marknadspris.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning på skatteområdet för den förnybara energin.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nettodebitering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunalt veto.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bygdepeng. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska avkastningskravet på . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att få till stånd en snabbare tillståndsprocess för stamnätskoncessioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra nätanslutningsreglerna så att tröskeleffekten tas bort. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagen om energiplanering bör omfatta även geoenergi.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell plan för hur vi bäst kan skydda och nyttja grundvattnet i sand- och grusavlagringar på ett hållbart sätt.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inrättandet av ett planeringsmål för solenergi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nytt program för energieffektivisering i företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med nya och högre mål för energiforskningsområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med en ny inriktning av energiforskningsområdet. 1 Yrkandena 4 och 5 hänvisade till SkU. 2 Yrkandena 7 och 13 hänvisade till MJU. 3 Yrkande 12 hänvisat till CU. har världens energianvändning mer än fördubblats och det är kol, olja och gas som dominerar energianvändningen. I både och resten av världen kommer behovet av energi att öka. Energifrågan är en ödesfråga för svensk ekonomi. Av hela industrisektorns investeringar stod energisektorn för 2012, enligt SCB. Den ökande energiförbrukningen hänger ihop med befolkningsutvecklingen i världen. beräknas befolkningen uppgå till någonstans mellan 9 och 10 miljarder människor. Människor som kommer att kräva sin beskärda del av jordens tillgångar och välstånd. Frågan är då vilka energislag vi ska satsa på. I en opinionsundersökning gjord av 2012 på uppdrag av har man frågat 1 000 svenskar just detta. Svaret blev att vill satsa på förnybar energi eller energieffektivisering. vill satsa på ny kärnkraft. Satsningar på energieffektivisering och förnybar energi kan dessutom ge många nya jobb. kan mer än 60 000 nya arbetstillfällen skapas enligt beräkningar som presenterat i rapporten jobb. vill att investeringar i det svenska energisystemet ska bidra till att underlätta miljö- och klimatomställningen i . Mot den bakgrunden är en fortsatt satsning på förnybar elproduktion nödvändig för att nå målet: ett ekologiskt hållbart samhälle. Dessutom finns det ett engagemang. Många människor och företag tar ett stort ansvar i sin vardag. Men den borgerliga regeringens saktfärdighet gör att utvecklingen går för långsamt. Det leder till en fortsatt hög miljö- och klimatpåverkan – men också till missade chanser till ekonomisk utveckling och nya jobb. menar att ska vara ett land som tar ansvar för kommande generationer. Vi har kunskaperna inom en rad områden, vi har tekniken, och vi vet att det är dyrare att inte göra något än att göra något. Räkningen ska betalas och frågan är av vem. Klimatförändringen är ett faktum som drabbar alla. förslag innebär en bred satsning inom en rad områden för att möta klimatutmaningen och en utveckling av svensk industri- och tjänsteproduktion. Genom våra förslag inom energieffektivisering och utveckling av förnybara energikällor tar vi ansvar för framtiden. Svensk export av miljöteknik skapar jobb i och bidrar till att de globala klimatutmaningarna minskar. Men miljöteknikföretagens brist på kapital är ett hinder för utveckling av nya varor och tjänster. visar på stora brister framförallt i de tidiga skedena av en produkts eller ett företags utveckling, när de första kunderna ska sökas och modifieringar göras. När marknaden inte fungerar måste staten träda in och ta sitt ansvar. avsätter därför till en miljöteknikfond, sammanlagt –2020. Inriktningen ska vara hållbar industriell utveckling med inriktning mot minskad resursanvändning och energiförbrukning. Fokus ska ligga på kommersialisering av forskningsresultat. Vi utvecklar detta förslag vidare i motion 2013/14:N224 Aktiv näringspolitik för ett starkare innovationsklimat. Vindkraften blir alltmer konkurrenskraftig. kommer kostnaden för att producera el med vindkraft att ha sjunkit till samma nivå som kostnaden för att producera el från en mix av kol- och kärnkraft. Det visar en rapport från det välrenommerade tyska forskningsinstitutet . Vindkraft är den energikälla som ökar mest i världen och utvecklingen i visar på samma trend, från 2009 till el från vindkraftverken . Bara installerades enligt 367 nya vindkraftverk i . Prognoserna till 2014 är att trenden håller i sig. Svensk Vindenergi gör bedömningen att med nuvarande takt kommer vi att nå målet , vilket innebär att vi bör höja ambitionsnivån i elcertifikatssystemet för att kunna ta tillvara den potential som en fortsatt utbyggnad av vindkraft skulle innebära. Konsultföretaget visar att vindkraftsproduktionen kan öka till 2020. Prognosen baseras på 27 olika företags planer. Mot den bakgrunden föreslår vi att elcertifikatssystemet höjs till för att främja utbyggnaden av förnybara energikällor till 2020. Målet är förnybart till med en kontrollstation 2030. bör stänga två kärnkraftsreaktorer redan nästa mandatperiod, med målsättningen att kärnkraften ska vara helt avvecklad . En höjning av elcertifikatssystemet är den enskilt viktigaste förändringen för att kunna fortsätta utbyggnaden. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Trots att det finns en stor potential för havsbaserad vindkraft i har byggandet ännu inte tagit fart. Havsbaserad vindkraft ger dessutom fler jobb i , p.g.a. att mycket arbete måste utföras på plats. Fyra femtedelar av kostnaden för ett landbaserat vindkraftverk ligger i tillverkningen. För havsbaserad vindkraft är motsvarande andel en dryg tredjedel. Resten är kostnader för fundament, service, underhåll, hamnar, båtar m.m. vill främja forskning och utveckling av vindkraft till havs. Vi avsätter inom statsbudgetens utgiftsområde 24 medel till en miljöteknikfond, något som bland annat kan användas till stöd för havsbaserad vindkraft. Stöd till forskning och utveckling är dock inte tillräckligt för att få fart på utbyggnaden. Vad som krävs är att efterfrågan ökar. Regeringen bör stimulera teknikutvecklingen inom havsbaserad vindkraft genom att ge myndigheter i uppdrag att utanför elcertifikatssystemet upphandla el från havsbaserade vindkraftverk till fast pris. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utvecklingen för vindkraftskooperativen har hejdats av införandet av en uttagsskatt på mellanskillnaden mellan elpriset på börsen och det pris andelsägarna betalar på elleveranser från kooperativen. Den nuvarande modellen för uttagsbeskattning av vindkraftskooperativ är inte bara ologisk och orättvis, utan också skadlig för vindkraftsutbyggnaden. Vindkraftskooperativen ska uttagsbeskattas med utgångspunkt från den verkliga kostnaden för att producera elen och inte från dess marknadspris. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.3Andra skatteproblem inom vindkraftsområdet har genom en egen tolkning av ellagen kraftigt reducerat energiskattebefrielsen för kommuner och företag som äger och producerar vind-kraftsel för egen förbrukning. har också genom ett ställningstagande angående momsregler gjort det väsentligt mer komplicerat och dyrare att sälja vindkraftverk till kommuner och företag. Det är uppenbart att svenska myndigheter har överraskats av styrkan och hastigheten i utbyggnaden av den förnybara energin. är det vindkraften som ägnar sig åt, men vi kan vara övertygade om att snart är det solelen som kommer att hamna i sökarljuset från myndigheter som och . anser att gjort en felaktig tolkning av ellagen. Vi anser därför att lagen bör ses över för att utbyggnaden av vindkraften inte ska försvåras ekonomiskt. Regeringen bör tillsätta en utredning som tar upp alla de skattefrågor som kommer upp i samband med utbyggnaden av den förnybara energin. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. har inte något system med nettodebitering. Frågan har utretts och den senaste utredningen av mikroproducerad el m.m. överlämnades till regeringen . Regeringen föreslår i sin budgetproposition att villaägare som producerar egen förnybar el ska få göra skatteavdrag för produktion upp till 20 000 kWh förutsatt att köper lika mycket el som de matar ut. Detta förslag har flera brister som gör att det inte kan ersätta nettodebitering. Dels omfattar det bara privatpersoner som äger en egen produktionsanläggning, dels får inte de som producerar egen el fullt betalt för den. Därför kvarstår behovet av ett system för nettodebitering. Avsaknaden av ett system för nettodebitering gör att småskaliga producenter inte får ordentligt betalt för det överskott de levererar. Detta är framför allt ett hinder för utbyggnaden av småskalig solenergi. Med nettodebitering kan producenter av förnybar energi tanka ut sitt överskott på elnätet och kvitta det mot sin elräkning. Systemet är tänkt att nå små producenter. Därför behövs en begränsning för hur många kWh som får tankas ut . Vi ser framför oss ett system liknande det som införts i en mängd länder, t.ex. . vill också att andelsägd solkraft och vindkraft ska kunna inkluderas i systemet för nettodebitering. Genom att inkludera dessa möjliggör vi för alla hushåll att delta, oavsett om man bor i villa eller lägenhet. Nettodebitering med halvårsvis avräkning bör införas för andelsägda och småskaliga anläggningar av förnybar energi. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Kommunerna har vetorätt mot vindkraft. En kommun som är negativt inställd till vindkraft kan helt enkelt låta bli att ta upp ärendet och därmed blir det de facto ett förbud mot vindkraft helt utan motivering. Vetorätten står också i skarp kontrast till att kommunerna inte har samma veto mot utvinning av fossil och klimatpåverkande energi, som t.ex. olja och gas. Formerna för kommunernas inflytande på vindkraftssidan måste förändras och kravet på tillstyrkande bör tas bort. Naturligtvis ska kommunernas åsikt väga tungt men i ett läge där på energiområdet ska gå från fossil- och kärnkraftsenergi till förnybart och lägre energianvändning är ett kommunalt veto orimligt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. På vattenkraftssidan finns en bygdepeng som utgår till vattenkraftskommuner och som använts till upprustning av lokaler m.m. På vindkraftssidan har en bygdepeng uppstått som ett krav från olika kommuner men utan lagreglering. föreslår att bygdepengen för vindkraft lagregleras för att inte de bäst förhandlande kommunerna ska få de högsta ersättningarna. Detta skulle göra det svårare för oseriösa aktörer att verka och öppnar inte för diskussion om otillbörlig påverkan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.7Snabbare utbyggnad av elnätet Utbyggnaden av stamnätet för el i är kraftigt eftersatt och stora delar av det existerande nätet behöver förnyas. beräknar behovet av investeringar och reinvesteringar till 55––2025. Som en jämförelse kan nämnas att investeringarna –uppgick till . I takt med att nya vindkraftverk ansluts till nätet förvärras dagens problem med flaskhalsar i överföringen av elen till konsumenterna genom elnäten. Särskilt bekymmersamt blir det för den vindkraftsel som kommer att stå klar för produktion i norra . För att hela ska kunna ta del av den gröna el som produceras i norra måste nätkapaciteten byggas ut. Då kan elen överföras till där elförbrukningen är större. I ett läge när står inför stora investeringsbehov är det inte rimligt att de ska ge hundratals miljoner i utdelning till staten. Regeringen bör därför minska avkastningskravet på . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Tillståndsgivningen av stamnätskoncessioner måste också snabbas upp. tar tillståndsprocessen för stamnätet orimligt . Flaskhalsarna och den långsamma tillståndsgivningen är två av de problem lyfter fram i sin rapport på elmarknaden – insatser för en fungerande elöverföring. Bland de orsaker till problemen som identifierar finns regeringens passivitet i styrningen av , regeringens bristande återkoppling till om orsakerna till Svenska kraftnäts ouppfyllda investeringsplaner samt avsaknaden av gemensamma riktlinjer för länsstyrelserna för deras insatser i tillståndsprocessen för stamnät. Regeringen bör ge ansvariga myndigheter i uppdrag att utreda möjligheterna till en snabbare tillståndsprocess för stamnätskoncessioner. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Ett annat problem är kostnaden för att ansluta nya kraftverk till elnätet. vill se ett borttagande av den s.k. tröskeleffekten. Den innebär att den förste som vill ansluta sig till ett nät utan ledig kapacitet tvingas ta hela kostnaden för nätutbyggnaden inklusive tillkommande kapacitet som producenten inte själv kan utnyttja. De producenter som därefter ansluter sig till nätet kan ta denna lediga kapacitet i anspråk utan kostnad. Vi föreslår att nätanslutningsreglerna ändras så att tröskeleffekten tas bort. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Enligt Energimyndighetens rapport av tillståndsprocesser för anläggningar som producerar förnybar el och för kraftnät tar det att få tillstånd enligt för att etablera en anläggning som producerar förnybar el. Om beslutet överklagas tar det innan ärendet är avgjort. En fjärdedel av ärendena överklagas. Ledtiderna har ökat –2010. bedömer att det inte bör ta mer än i snitt från ansökan till beslut. Tillståndsgivningen måste snabbas upp. Regeringen har anslagit mer medel till tillståndsmyndigheterna för personalförstärkning för att detta ska uppnås. Om detta inte skulle vara tillfyllest är vi beredda att återkomma i frågan. En metangasreducering är nog så viktig klimatmässigt. Gödsel är en stor producent av metangas. Biogas kan utvinnas ur gödsel som metangasen minskas. Först och främst är det bönder som producerar biogas från gödsel på sina gårdar. Tveksamheten har varit stor vad gäller att investera i en biogasproduktionsanläggning trots investeringsstöd. föreslog i sin biogasstrategi att regeringen skulle införa ett metanreduceringsstöd på /kWh. Enligt bedömningen skulle det fördubbla biogasproduktionen. Regeringen föreslår i sin budgetproposition att ett sådant stöd, med namnet Från gödsel till biogas, införs i för att stimulera produktion av biogas genom rötning av stallgödsel. Det är en bra satsning som vill göra nationell. Enligt Energimyndighetens bedömning utgående från från 2008:8 Utformningen av stöd till biogas inom landsbygdsprogrammet bör det avsättas –2016 i nästa landsbygdsprogram. Regeringens stöd är på ungefär 25 miljoner . Med vår komplettering skulle stödet nå den nivå som beräknat. Stödet till biogasproduktion bör göras nationellt och tillföras ytterligare . Vi avsätter medel för detta inom ramen för utgiftsområde 23. är världsledande när det gäller att utveckla och utnyttja geoenergi. finns här hundratusentals små och stora anläggningar för att ta till vara solenergi som lagrats i marken. Och installeras drygt 30 000 nya anläggningar. Rätt utnyttjad kan geoenergi förse oss med en stor del av den energi vi behöver för att värma och kyla våra fastigheter. Det finns också stora möjligheter att använda tekniken för att lagra energi från andra förnybara energislag som sol- och vindkraft. Dessa s.k. akvifersystem använder grundvattnet i sand- och grusavlagringar för att lagra värme. kan byggandet av akvifersystem hamna i konflikt med andra samhällsintressen, som behovet av dricksvatten. För att väga dessa olika intressen mot varandra, och för att förhindra att sand- och grusavlagringar förstörs genom exploatering i andra syften, krävs planering på såväl och regional som nationell nivå. Lagen om energiplanering bör därför omfatta även geoenergi. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det behövs även en nationell plan för hur vi bäst kan skydda och nyttja grundvattnet i sand- och grusavlagringar på ett hållbart sätt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7En ljusnande framtid – satsa på solenergin Energi från solen finns i oändliga mängder. Ändå används bara en mikroskopisk del för att producera energi. Även om en stor del av den solenergi som når jorden inte går att ta till vara finns det ändå en enorm potential att utnyttja solen som kraftkälla mycket effektivare än . Många länder har upptäckt detta. I står investeringar i solenergi än och stampar, trots stort intresse bland företag, offentlig sektor och privatpersoner. vill kraftigt öka produktionen av ren el från solen. I takt med fallande priser på solceller har utbyggnaden av solenergianläggningar börjat ta fart i världen. 2012 passerade den installerade effekten i solpaneler i världen , GW, enligt rapporten for Photovaltaics 2013–2017 från den . Det motsvarar energibehovet hos 30 miljoner europeiska hushåll. Solceller var 2012 det energislag som växte snabbast i . installerades 31 GW solceller i världen, varav den största delen i . är världens i särklass största producent av solenergi, med en tredjedel av världsproduktionen. var den totala installerade kapaciteten i 32,4 GW fördelat på 1,3 miljoner anläggningar. står solelsproduktionen för av totala elproduktion enligt Fraunhofers rapport zur Photovoltaik in . Den snabba tyska utbyggnaden av solenergi är direkt kopplad till politiska beslut. stora energiomställning Die Energiewende innebär att kärnkraften helt och hållet ska vara avvecklad och att av energiproduktionen ska vara förnybar . Det är alltså den förnybara energin som ska växa. Åtta kärnkraftsreaktorer har redan stängts i . Enligt tyska har stängningen av kärnkraftsreaktorerna inte lett till några ökade utsläpp av koldioxid. Det är främst solenergi och vindkraft som har byggts ut när reaktorerna har stoppats som man satsat kraftigt på energieffektivisering. En annan bärande del i den tyska energiomställningen är lagen om förnybar energi, EEG (Erneuerbare Energien Gesetz), som garanterar producenterna av förnybar energi ett fast pris för den el de producerar och ger den förnybara energin företräde i elnätet framför t.ex. kol och kärnkraft. Med EEG är det lätt för tyska hushåll att ta ett banklån för exempelvis utbyggnad av solceller på taket. Kanske håller det tyska systemet på att rita om de traditionella ägarförhållandena på energimarknaden. Hushållen har blivit stora producenter av förnybar energi, i synnerhet solenergi. producerar drygt en och en halv miljon tyska hushåll sin egen el med hjälp av solceller. Enligt radioprogrammet står de tyska hushållen för av den totala produktionen av förnybar energi i . De fyra stora energibolagen – där är ett – står för . Den resterande delen ägs av främst banker och lantbrukare (, Klotet ). Hushållen håller på att gå från att vara passiva konsumenter till producenter av ren energi. Även i växer solelen fort. Trots mycket större yta per invånare har endast 2 W installerad solelskapacitet per invånare jämfört med 70 W. Skälet till den snabba danska utbyggnaden är att man 2010 uppgraderade det tidigare systemet med nettodebitering samt sjunkande priser på solceller. Med det danska systemet – som är inriktat på småskalig produktion av förnybar el – kan producenterna tanka ut sitt överskott på elnätet och kvitta det mot sin elräkning. har också antagit en energistrategi med målsättningen att vara helt oberoende av fossila energikällor. Tyvärr ligger långt efter och . har 19 MW solceller installerat, motsvarande av den totala elproduktionen i . installerades 8 MW, vilket var en fördubbling jämfört med året innan. I relativa termer är detta en intressant och kraftig ökning, men i absoluta tal spelar solelen en i praktiken obetydlig roll för totala energimix. Det första öronmärkta solcellsstödet infördes och löpte ut . –2016 har regeringen avsatt för stöd till solceller. Stödnivån har sänkts och är nu maximalt av investeringskostnaden, och stödet kan sökas av både privatpersoner och företag/offentlig sektor. Solcellsbidraget har varit mycket populärt. Enligt Energimyndigheten finns det i samtliga län mer ansökningar än det finns pengar till. Detta skapar stor osäkerhet för alla privatpersoner, företag och enheter inom offentlig sektor som inte vet om de kommer att få bidrag eller inte. Osäkerheten blir förstås en hämsko för hela solelsmarknaden. Det kan vara värt att påminna om att de borgerliga partierna lovade utvecklat stöd till solel och solvärme i valrörelsen . I det s.k. Jobbmanifestet skrev man Ytterligare insatser görs för att stimulera utvecklingen av solceller och solvärme. (Jobbmanifestet, s. 37). Solvärmebidraget på har redan avskaffats. Solcellsbidraget får finnas kvar, men på lägre nivå. Solenergin kan också dra nytta av elcertifikatssystemet. Men eftersom det är billigare att installera el från andra förnybara energikällor blir solenergin förlorare i elcertifikatssystemet. I finns inte heller något klart planeringsmål för solceller. Om det inte finns något uppsatt mål försvåras ambitionshöjningar. I finns bara en tillverkare av solcellspaneler i kristallint kisel kvar. fanns det fem. som ABB spelar, och kan spela, en ännu viktigare roll som producenter av ledare, växelriktare och andra solcellskomponenter. De företagen är hårt pressade av sjunkande marknadspriser och konkurrens från främst . Men utvecklingen är inte oväntad. Produktionspriset för solceller har rasat, och finns en överkapacitet i solcellsproduktion. Det är naturligt att vänta sig en konsolidering av marknaden där en del företag slås ut och andra finns kvar eller slås ihop. Men det finns också en växande marknad för installatörer och serviceföretag för uppsättning av solceller. Om solenergimarknaden verkligen tar fart i väntas denna marknad växa kraftigt. Installation och service är en inte lika konkurrensutsatt verksamhet på den internationella marknaden som klassisk hopsättning av solceller. Flera energibolag erbjuder sina kunder att köpa den el som producerats. Det är bra, men är inget riktigt nettodebiteringssystem eftersom elen köps till ett pris långt under marknadspriset. Stora energibolag som Fortum och erbjuder också färdiga paket med solceller som kan sättas upp på fastigheter mot betalning (för detta kan man få bidrag från ). ser stora möjligheter till en kraftfull utbyggnad av solelen i . Vi tror att den största potentialen finns i att bygga på redan befintliga byggnader, exempelvis tak till offentliga byggnader, industrilokaler, lager och förstås privatbostäder.