mot · H102Sf346 · 2013-09-25 00:00:00 — Sänkta sociala avgifter för friluftsorganisationer – för ett friskare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över socialavgiftslagen när det gäller friluftsorganisationer. Friluftsorganisationerna utgör en positiv samhällskraft. För unga kan de innebära en ingång till att lära känna naturen och var vi kommer ifrån. Barn och ungdomar lär sig att ta ansvar, om ledarskap och hamnar i en inkluderande, sund och frisk miljö. Med bättre förutsättningar skulle friluftsorganisationerna dock kunna locka och engagera fler, både unga och gamla. Miljontals svenskar njuter av skog och natur, individuellt eller i organiserad form. Att andas frisk luft och få motionera i skog och mark leder till välmående, förebygger ohälsa och medför därigenom lägre kostnader för samhället. Enligt paraplyorganisationen friluftsliv (2009) uppgår samhällskostnaderna kopplade till människors fysiska inaktivitet till och hälften av alla vuxna svenskar uppger att deras hälsotillstånd skulle påverkas negativt utan möjligheter till friluftsliv. Forskning visar även på friluftslivets betydelse för naturförståelse, social inkludering, samhörighet och regional utveckling i form av exempelvis jakt- och naturturism. Samhället har således mycket att vinna på ett livskraftigt friluftsliv med många utövare. Friluftssektorn bidrar också självfallet till tillväxt och jobb. Sektorn omsätter, enligt Svenskt friluftsliv, , varav 72 miljarder i , på bland annat utrustning, transporter och livsmedel. Den sysselsätter 75 000 årsarbetare och det så kallade förädlingsvärdet uppgår till . Enligt Svenskt friluftsliv är den totala betalningsviljan, utöver det vi redan spenderar, . Friluftslivet har således potential att ligga till grund för fler och växande företag. Vår kontakt med skog och mark verkar dock ha minskat . Professor vid () har forskat på svenskarnas friluftsvanor i tre stadsnära skogar utanför . Kardell slår i denna lokala studie fast att skogsbesöken har minskat med en tredjedel medan barnens skogsbesök har halverats (Kardell: Friluftsutnyttjande av tre stadsnära skogar 1988–2007, SLU 2008). Kardell får delvis medhåll i 6547 Friluftsliv i förändring (2013). Rapportförfattarna konstaterar att andelen som minst har strövat i skog och mark har legat tämligen kring av befolkningen men att det har blivit mindre vanligt att personer vistas i skog och mark. strövade 16–28-åringarna ungefär lika mycket i skog och mark som 77–91-åringarna. Åldersgrupperna däremellan visade större aktivitet. (6547 Friluftsliv i förändring. , , och , 2013). Att unga rör sig mindre i skog och mark är dock inte detsamma som att de utövar friluftsliv i mindre utsträckning. Men det pekar på en trend som också lyfter fram, nämligen att kopplingen till naturen är på väg att försvagas. (webupplaga 6/8 2009). Det medför att vi fjärmar oss från våra kulturella rötter och får svårare att relatera till vårt ursprung. Det innebär också att vi får svårare att förstå vad det innebär att leva i glesbygd och förvalta jorden och skogen. Detta är en olycklig trend som bör motarbetas. Med relativt enkla åtgärder skulle man kunna skapa bättre förutsättningar för friluftsorganisationerna och få fler att aktivera sig. Ett sätt är att införa samma regler kring sociala avgifter för friluftsorganisationer som idrottsorganisationerna har. Idrottsorganisationer har ett undantag i socialavgiftslagen och behöver inte betala sociala avgifter upp till ett halvt basbelopp () för sina utövare och domare med flera. Friluftslivets organisationer har inte detta undantag och tvingas därför betala socialavgifter om ersättningarna överstiger . Även friluftslivets ideella organisationer borde ha rätt till nedsatta sociala avgifter och få samma möjligheter att bedriva verksamheter som idrottsorganisationerna. Det är mycket sagt att hävda att en skatteförändring kan förändra vårt beteende, men det skulle underlätta friluftsorganisationernas verksamhet och därmed verka för att fler ger sig ut i skogen. Detta skulle i sin tur bidra till ett friskare samhälle. Socialavgiftslagen för friluftsorganisationer bör därför ses över.