ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102C400 · 2013-09-25 00:00:00 — Öka tillgången till kollektivhus tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kollektivhus. Informationen om kollektivboende är bristfällig. Trots det finns ett stort intresse för denna boendeform, som bygger på gemensamt ansvarstagande och samarbete mellan grannarna. I en del kollektivhus ingår gemensamt deltagande i matlagning, städning och annan skötsel av huset. Denna form har rönt stort intresse då det främjar gemenskap och motverkar ensamhet. Dessa hus har tillkommit genom att intresserade personer kommit samman och tagit kontakter med bostadsbolag. Tillsammans med intresserat bolag har man sedan gemensamt kunnat komma fram till hur husen ska planeras för att möjliggöra den form av gemenskapsboende som man velat skapa. Några har även inriktat sig mot deltagare i högre åldrar, som ett led i att förbereda ett boende även efter pensioneringen. Andra har strävat mot ett mer miljövänligt boende. Kravet på deltagande skapar en god gemenskap och upplevs som utvecklande då man lär känna andra människor väl. De boende kan då också lättare hjälpa och stödja varandra, när behovet uppstår. I gemenskapen kan en hel del resurser delas, som tv, datorer, dagstidningar, bibliotek, vävstol, strykjärn med mera. Det gör boendet mer ekonomiskt. Även den samverkande matlagningen (inklusive matinköp) blir billigare. Intresset för kollektivhus beror på de många fördelar som kollektivhus har: Det skapar trygghet och säkerhet. Det uppskjuter behovet av äldreboende och hemtjänst. Detta är särskilt viktigt med tanke på det ökande antalet äldre. Det ger möjlighet för människor i olika åldrar att hjälpa varandra. Det ger gemenskap och minskar ensamheten i samhället. Det är en mötesplats för människor i olika åldrar. Genom arbetsgrupper och aktiviteter ger det möjlighet till många olika fritidssysselsättningar. Det är ekonomiskt att bo där eftersom man behöver mindre lägenhet tack vare de gemensamma utrymmena. Man behöver inte heller en egen tv, bibliotek eller symaskin o.s.v. Kollektivhus kan utformas på olika sätt, t.ex. genom att inrikta sig mot olika åldersgrupper. Kollektivhus kan bestå av antingen hyresrätter eller bostadsrätter. Det är bra att det finns olika varianter eftersom det finns olika preferenser hos dem som lockas av kollektivhusboende. Det är positivt om vi kan få ökad kunskapsspridning i samhället om kollektivhusmodellen och att kollektivhus som boendeform finns med som alternativ när nya bostadsområden byggs och planeras.
mot · H102C410 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om faderskapstest. I 3 kap. finns regler om faderskap. I 5 § fastställs att ett barn kan begära att faderskapet ska fastställas. Faderskapstest kan också begäras av barnets moder om barnet självt är omyndigt. Däremot tycks pappan vara helt bortglömd då han inte alls nämns i paragrafen. Detta får till följd att en man som tror sig vara far till ett barn inte kan kräva att en undersökning görs för att ta reda på om han är barnets biologiska pappa. I när vi försöker få allt fler pappor att ta sitt ansvar och där vi strävar efter jämställdhet så saknas alltså möjligheten för en man att på ett enkelt sätt begära faderskapstest för att få veta om han är far till ett barn. En man som tror sig vara far till ett barn har som enda lösning att vända sig till socialnämnden och begära att en rättsgenetisk utredning ska göras. skall i sådana fall verka för att en utredning kommer till stånd. Mamman har således rätt att hävda och få till stånd en utredning kring faderskap medan pappan måste gå en stor byråkratisk omväg, och allt detta sker i det vi kallar ett jämställt . Barn har rätt till båda sina föräldrar. Det är därför viktigt att fastställa vilka föräldrarna är. Barnperspektivet ska alltid gälla; det är politiska utgångspunkt. Fastställande av faderskap bör vara jämställt och även innefatta en man som tror sig vara far till ett barn. Frågan om ett jämställt samhälle är för viktig för att så stora skillnader ska få finnas.
mot · H102C411 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade möjligheter för prissättning efter utbud och efterfrågan på nyproducerade hyresrätter. regleras prissättningen på hyreslägenheter väldigt mycket av det offentliga. Det innebär att det inte är hyresgästens betalningsvilja som avgör priset på en hyresbostad utan det är reglerat utifrån boendestandard och boendeareal. Dagens hyresmarknad är därmed inte i balans och det får stora konsekvenser. I en rapport konstaterar att hyresbostäder i tilldelas via köer och omfattande ansökningsförfaranden och i vissa fall genom svartabörshandel. Att låta hyrorna stiga där det finns köer skulle enligt lösa dagens stora problem där hyrorna inte får anpassas efter tillgång och efterfrågan. Målsättningen bör vara att få bostadsmarknaden att mer styras av utbud och efterfrågan. De prisregleringar som finns medför en problematik och skyddar i praktiken bara en relativt välmående målgrupp med attraktiva hyreskontrakt i storstädernas centrum. För dessa innebär prisregleringarna en avsevärt lägre boendekostnad än om hyresvärden hade fått ta ut en hyra som i högre grad motsvarar hyresgästens betalningsvilja. Om de justeringarna gjordes är det troligt att priserna hade gått upp i , men de hade antagligen gått ned på andra ställen, något som gynnar de som inte har någon bostad alls. En bostadsmarknad med mindre prisregleringar är såklart inte en totalt oreglerad hyresmarknad. Det är viktigt att besittningsskyddet ligger kvar och att hyresgästerna har goda möjligheter att företräda sina intressen. Bostadsmarknaden ska vara trygg både för de som har en bostad och för de som vill skaffa sig en första bostad.
mot · H102C416 · 2013-09-24 00:00:00 — Sänkt krav på eget kapital i aktiebolag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sänkt krav på eget kapital i aktiebolag. Det krävs entreprenörer som satsar på sina idéer för att skapa fler jobb och en bättre välfärd i . Här är dock nyföretagandet betydligt lägre än i andra europeiska länder och det är därför angeläget att uppmuntra fler att starta företag. är kravet på lägsta tillåtna aktiekapital i privata aktiebolag sänkt från till 50 000 SEK. Hos ökade registreringen av antalet nya aktiebolag med året efter förändringen, jämfört med . Sänkningen av kravet på eget aktiekapital är ett resultat av den utredning som genomfördes under ledning av med uppdraget att finna förenklingsmöjligheter i ABL. Det alltjämt upprätthållna men sänkta kravet på eget bundet kapital i aktiebolaget motiveras till dels med att utgöra ett borgenärsskydd. Detta är ett argument som på goda grunder kan ifrågasättas. kan inte i något sammanhang anses som en summa tillräckligt hög för att fylla en borgenärsskyddande funktion. På en fri marknad med avtalsfrihet är det naturligtvis en självklarhet att en borgenär uppställer krav på de säkerheter som efter en marknadsmässig bedömning är nödvändiga. Någon annan ordning än denna är orimlig. Att bolagsformen som sådan skulle svara mot en viss nivå av kreditvärdighet är en rakt igenom felaktig utgångspunkt. Vi menar därför att det alltjämt upprätthållna kravet på bundet eget aktiekapital för att kunna starta ett aktiebolag medför större skada än gagn för svensk ekonomi. Vid en jämförelse med andra rättssystem kan konstateras att flertalet rättsordningar tillhandahåller bolagsformer med begränsat personligt betalningsansvar utan att uppställa krav på minimikapital. Det är av största vikt att sänka trösklarna för att starta och driva företag. Det är så vi säkrar jobben och framtidens välfärdsutmaningar. Regeringen bör därför överväga möjligheterna till en översyn av sänkt krav på eget kapital i aktiebolag.
mot · H102C426 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyndsamt se över lagstiftningen för att skydda skärgården, så att dess kulturmiljöer värnas. (PBL) och angränsande lagstiftning behöver ses över för att inte riskera att skärgårdens kulturmiljöer skövlas. är en storstadsnära glesbygd och den utsätts för ett stort exploateringstryck. Tyvärr har inte alla som äger en permanent bostad eller ett fritidshus förståelse för den speciella miljö som skärgården är – vare sig när det gäller natur eller bebyggd kulturmiljö. Det finns många exempel på att naturen får anpassa sig efter hus och ledningar istället för tvärtom. En stor del av lagstiftningen utgår från tekniken och tar föga hänsyn till naturen och kulturmiljön. Även om en fastighetsägare vill, är det också svårt att restaurera hus till sitt ursprungliga skick som är kulturhistoriskt intressanta med traditionellt hantverk utan att bryta mot lagstiftningen på någon punkt. När det gäller markarbeten framgår det av byggregler (BBR) 2:4 Markarbeten, att det handlar om förberedelser, vad man ska tänka på samt säkerhet. Där efterfrågas sprängplaner för den tekniska beredningen, men ingenting om kopplingen till och frågan om skövling av natur. Ingenting upplevs hindra skövling av naturen som inte skyddas av exempelvis en status som Natura 2000-område. Om vi går vidare till energinormerna och tittar på till exempel i , finns det ett förbud mot förvanskning i (PBL), men det är svårt (för att inte säga omöjligt) att klara vid tillämpning av byggregler (BBR) 9 Energihushållning. Om husen ska restaureras kommer det i praktiken vara nödvändigt att klä in dem helt och hållet. krävs isolering, medan de flesta husen enligt uppgift har . Likaså har fönstren lägre värmevärden, enligt uppgift mot nya. Här framstår det som tydligt att även personer som vill göra sitt bästa för att bevara kulturmiljöer i skärgården, möter betydande hinder. Det finns en rad andra nya bestämmelser som taggar i varandra, till exempel att det ska finnas en kontrollansvarig, att energiåtgången ska beräknas på förhand, att det ska vara byggsamråd och att skisserna ska vara professionella. Allt detta styr utvecklingen mot typhus och risken är stor att fastighetsägare som vill bevara kulturmiljöer får svårt att göra det. Därför är det viktigt att se över lagstiftningen för att komma åt de hinder och kollisioner som finns i lagstiftningen och dess tillämpning som försvårar möjligheten att värna skärgårdens kulturmiljöer. Skärgården måste skyddas – inte skövlas!
mot · H102C429 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bluffakturor. Bluffakturor är ett stort och ökande problem för företag . De får falska fakturor för tjänster som de inte har beställt eller fakturor som ser ut som erbjudanden. Bakom detta finns företag med oseriösa och vilseledande försäljningsmetoder eller erbjudanden som uppfattas vara gratis. var detta ett okänt problem, men har vuxit explosionsartat. Ett stort antal bluffakturor polisanmäls, men mörkertalet är stort, eftersom många företagare betalar fakturan för att slippa betalningsanmärkningar. Då seriösa inkassobolag inte vill samarbeta med blufföretag, har det uppstått ett antal oseriösa inkassobolag. ägs de av bedragarna själva. De överlåter fordran till sina egna så kallade factoringbolag, som kan fortsätta att kräva betalning med hänvisning till att de har köpt fordran utan att känna till bakgrunden till det. Företagare, som krävs på betalning för tjänster de inte fått eller velat ha, är rättslösa när ansvaret bollas mellan olika instanser. En del av inkassobolagen som ägnar åt sig åt bluffakturor har inkassotillstånd från Datainspektionen. Denna grova ekonomiska brottslighet omsätter miljardbelopp och drabbar tusentals företagare . Därför är det angeläget att stärka skyddet för dem. Frågan har diskuterats hos olika myndigheter och mellan kreditupplysningsföretag och företagarnas egna organisationer. Branschen har inrättat Varningslistan, vilket är bra. Men det krävs också åtgärder från samhällets sida för att komma åt problemet. Det krävs olika åtgärder för att komma åt bluffakturor. Det handlar till exempel om ändringar i lagar om avtalsrätt och möjlighet att införa en ångerrätt också för företagare. Det är angeläget att regeringen tar ett helhetsgrepp över problemet så att vi kan stoppa bluffakturorna. Det är också viktigt att regeringen agerar skyndsamt i denna ohållbara situation.
mot · H102C430 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstifta för att stoppa bluffakturor. har problemet med bluffakturor vuxit oerhört mycket och är ett stort problem för företag som råkar ut för detta. Företagen får fakturor som i första anblicken ser äkta ut men vid närmare granskning så upptäcker företagaren att det inte stämmer. Många företagare betalar för att slippa betalningsanmärkningar istället för att polisanmäla bluff-företaget som ofta samarbetar med oseriösa inkassobolag. Företagare som krävs på betalning för varor eller tjänster de inte beställt är rättslösa eftersom alla inblandade frånsäger sig ansvar. Det är angeläget att regeringen ser över gällande lagstiftning så att det blir ett stopp på bluffakturor.
mot · H102C432 · 2013-09-27 00:00:00 — Översyn av ordningen för gode män tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en översyn av regelverket för gode män. Funktionen god man är viktig både för den som själv är i behov av en sådan ställföreträdare och för samhället för att ansvarsfullt värna personers rättigheter när man själv är ur stånd att göra detta. Problemet är att det varken finns heltäckande statistik på hur många gode män det finns och hur deras uppdrag är fördelade, eller ett regelverk som tillräckligt tydligt styr upp lämpliga krav att ställa på denna funktions förutsättningar. För att avhjälpa det första problemet med avsaknad av statistik har regeringen förtjänstfullt tillsatt en utredning som för tillfället ser över hur sådan information kan tas fram. Men oavsett att man inte har någon överblick av systemet med god man och hur deras uppdrag ser ut, bland annat på grund av att överförmyndarna i respektive kommun inte har information om en god man har uppdrag i flera kommuner, så kvarstår problemet att när bättre statistiskt underlag förhoppningsvis är på plats att systemet med gode män sannolikt kräver ett omarbetat regelverk som stärker de enskilda personernas rättigheter som är beroende av funktionen. Det finns exempel på personer som delat en god man med 60 andra personer. Så många uppdrag förefaller det orimligt att man kan ta på sig, och det aktuella fallet påvisar att man som god man inte har möjlighet att tillvarata alla sina uppdrag så att var och en garanteras ett rimligt stöd för sin situation med rådande ordning. Flera patient- och anhörigföreningar har reagerat starkt på att det saknas ett tydligt regelverk som styr upp förutsättningarna för god man-funktionen. Jag föreslår därför att regeringen överväger möjligheten att se över det rådande regelverket för gode män, och att ger regeringen detta tillkänna. Finn (M)
mot · H102C455 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stödet till vigselförrättare. Ersättningen för borgerliga vigselförrättare har varit oförändrad ; är ersättningen för första vigseln, därefter per vigsel om detta sker under . har vi sett en kraftig ökning av antalet brudpar som väljer att viga sig borgerligt. Det ökar kraven på vigselförrättarna, vad gäller såväl att det blir fler vigslar att förrätta som att fler par önskar ett större ceremoniellt innehåll för sin vigsel. Det är heller inte ovanligt att paren som ska vigas väljer ett personligt ställe för sin vigsel. Därmed behöver vigselförrättaren färdas mellan olika geografiska platser där ceremonierna hålls. Dagens arvode täcker ofta inte ens resekostnaderna. Detta sammantaget innebär att stödet för vigselförrättarna att utföra sitt uppdrag bör öka men också att det bör övervägas att se över arvodet.
mot · H102C457 · 2013-09-13 00:00:00 — Vårdnad av barn vid brott mot den andra föräldern tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en lagändring om en automatisk prövning av vårdnaden av gemensamma barn vid våld mot den andra föräldern. har 179 barn förlorat sin mamma i ett mord eller dråp enligt en undersökning som tidningen gjort. För 126 av dessa barn var det pappan som dödade, vilket innebar att barnen i praktiken förlorade båda sina föräldrar. 63 barn var hemma när mamman dödades och 33 av dem bevittnade mordet. Gång på gång blir myndigheters bristande insikt om vad barnen behöver uppenbara. Ofta saknas handlingsplan, ingen samlad kunskap finns. specialgranskning av 54 minderåriga barn vars mamma dödats av pappa visar att problem om vårdnadsfrågan är vanliga. För fyra av tio barn är pappan fortfarande vårdnadshavare. I mer än vart tredje fall har det uppstått problem som är kopplade till vårdnaden om barnen. Det finns flera exempel på hur pappan kan styra barnens liv från fängelset. Han kan bråka om valet av familjehem. Han kan konstra om skolbyten och göra det svårare att söka vård och ta ut medicin eller vägra skriva på passansökan. Det finns också hårresande exempel på när pappans rättigheter går före barnets bästa. En pojke som sett sin mamma mördas tvingades sova över hos sin pappa i fängelset. Först när socialsekreteraren byttes ut upphörde besöken och det blev uppenbart att pojken varit livrädd för sin pappa. Ett annat exempel är en flicka som hade telefonkontakt med sin pappa i fängelset. Han förklarade för sin dotter att det var mammans fel att han mördade henne. Till slut sa BUP ifrån och samtalen stoppades. Barnen själva är inte alltid tillfrågade om vad de vill och behöver. Många känner sig svikna och övergivna. Det är upp till socialnämnden i kommunen om vårdnadsfrågan över huvud taget ska komma upp i domstolen. Detta är inte rimligt. En utredning om hur kommunerna arbetar i dessa frågor är inte en tillräcklig åtgärd. Det är nödvändigt att agera med barnens bästa i fokus. En lagändring om en automatisk prövning av vårdnadsfrågan bör införas. Vid en sådan bedömning borde de allra flesta fall leda till att den förälder som dödat också blir av med vårdnaden. Barnets rätt till en trygg uppväxt måste alltid gå före förövarens föräldrarätt. Men det är trots allt viktigt att saken prövas. Det kan finnas undantagsfall där en förälder har handlat i nödvärn, efter att ha varit utsatt för våld , och där föräldern vid en prövning kan visa sig även i fortsättningnen vara den bästa vårdnadshavaren för barnet. Barnets bästa måste vara avgörande när en förälder döms för att ha dödat den andra föräldern. Ska det bli verklighet måste regeringen se över lagstiftningen.
mot · H102C458 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om som en viktig dricksvattentäkt och riksintresse. tredje största sjö, , är en viktig dricksvattentäkt för de cirka två miljoner människor som bor i och . Flera vattenverk använder sig av som råvatten. Vattenkvaliteten är utsatt för negativ påverkan från exempelvis föroreningar av båttrafik, avlopp, , industrier och dagvattenutsläpp, vilket gör vattenkvaliteten sårbar. Fler markområden runt omkring kommer att utsättas för översvämning och dränkas, vilket medför att ytterligare föroreningar kommer att sköljas ut i vatten och påverka vattenkvaliteten. För att skydda dricksvattnet behöver en rad åtgärder vidtas. framhåller vikten av att vattenfrågorna inom samhällsplaneringen lyftas fram så att vattnets betydelse kan ställas mot andra intressen vid exempelvis tillståndsprövning. Det finns ett behov av att skydda dricksvattenförsörjningen genom att utse viktiga dricksvattenstäkter till riksintressen. vattennivå regleras genom fyra olika avtappningspunkter. Den mest kritiska punkten är . En minskning av vattenståndet mellan och innebär en ökad risk för inträngning av saltvatten . En förhöjd saltnivå påverkar både miljön i och omkring negativt. För att skydda kan det bli aktuellt att bygga skyddande barriärer eller att höja i samma takt som havet stiger. är ett riksintresse enligt tredje och fjärde kapitlet i med anledning av de stora natur- och kulturvärden som finns. Sjön är ett viktig fritids- och rekreationsområde för dem som bor i närområdet. Temperaturen och nederbörden beräknas öka i och med de klimatförändringar som vi står inför, vilket kommer att innebära höjda vattennivåer i under framförallt vinterhalvåret. Varmare vatten- och lufttemperatur gör att isens utbredning och varaktighet förändras. Islossningen kommer att ske tidigare som vårfloden förmodligen kommer att minska. Genom att farleder och kanaler i anpassas till internationella riktlinjer för sjösäkerhet så kommer sjösäkerheten och tillgängligheten att öka. En fördjupning och breddning av de allmänna farlederna till och kommer att genomföras. Även och sluss kommer att uppgraderas. Arbetet beräknas vara klart . behöver värnas för att även kunna utgöra en dricksvattentäkt för de cirka två miljoner människor som bor i och . Vi anser att status som dricksvattentäkt måste skyddas genom att klassas som ett riksintresse.
mot · H102C463 · 2013-09-25 00:00:00 — Avskaffande av fideikommiss utan undantag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fideikommiss utan undantag. Det svenska systemet med fideikommiss hör inte hemma i ett modernt samhälle. Rent teoretiskt har vi avskaffat systemet, men ett antal undantag från den regeln tillåts dock fortfarande. Systemet som bland annat innebär att kvinnor helt och hållet undantas arvsrätt är en kvarleva från ett gammalt feodalsamhälle med en förlegad kvinnosyn som vi inte på något sätt kan tillskriva dagens . Att systemet får fortleva med svenska moderna regeringars aktiva tillståndsgivande är en skamfläck för vårt land. En anledning som ofta anges som skäl till att man bör få och har fått tillstånd att fortsätta med fideikommiss på vissa egendomar sägs vara att man inte vill riskera att splittra upp egendomar och ägodelar av kulturhistoriskt intresse. Hur man resonerar när man anser att kvinnor inte skulle ha förmåga att hantera dessa kulturklenoder framgår dock varken av ansökningar eller tillståndsgivare. Om det finns nationella kulturhistoriska intressen att bevara på dessa egendomar måste det finnas andra lösningar för att bevara dessa än att godkänna att ett uråldrigt, diskriminerande system som står i motsats till allt annat ett öppet samhälle står för, får fortleva. Systemet med fideikommiss bör en gång för alla avskaffas, och inga undantag ska vara möjliga. i (S)
mot · H102Fi201 · 2013-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bankerna ska åläggas att upprätthålla en viss kontanthantering. Allt fler banker har helt upphört med kontanthantering eller infört restriktioner för hur man får ta ut och sätta in sina pengar på banken. Denna utveckling har gått snabbt. hade alla bankkontor kvar sin kontanthantering. hade 500 av 1 248 kontor slutat med kontanthanteringen. Det betyder att väldigt många människor har fått sin rätt till sina egna pengar begränsad. Detta drabbar särskilt människor i glesbygden, där det kan vara långt mellan bankkontoren. För många är tillgången till kontanter viktig för att kunna ha kontroll över sin ekonomi. Andra vill inte ha kort av integritetsskäl och en del har problem med tekniken. Vissa affärer tar inte kort på grund av att det är dyrt. Bankerna motiverar sitt agerande med att bankkontoren blir säkrare utan kontanter och hänvisar i stället bankkunderna till livsmedelsaffärerna. Det är ett i grunden felaktigt och osolidariskt resonemang. Bankerna har en högre säkerhetsnivå än livsmedelsaffärer. Och butiksrån är betydligt vanligare än bankrån. Enligt siffror från anmäldes 778 butiksrån och 43 bankrån . Mot den bakgrunden är det bakvänt att föra över kontanthanteringen på livsmedelsbutikerna. Ett annat argument som bankerna anför är att de vill minska kontanthanteringen av arbetsmiljöskäl. Vi håller med om att det är eftersträvansvärt, men menar att det kan uppnås på andra sätt. Lägre kortavgifter och högre inlåningsräntor på sparkonton är några sätt att få kunderna att använda mindre kontanter. Men då får bankerna själva betala för den minskade kontanthanteringen. Mot denna bakgrund bör bankerna åläggas att upprätthålla en viss kontanthantering. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.