ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102So234 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att daisytekniken ska tillhandahållas som tekniskt hjälpmedel för synskadade och personer med läs- och skrivsvårigheter. Tekniska hjälpmedel syftar till att underlätta vardagen för människor med olika funktionsnedsättningar. Det kan handla om mycket uppenbara behov som att förflytta sig med hjälp av en rullstol, att se bättre med hjälp av förstorande system på datorn eller talande hjälpmedel, klockor termometrar etcetera. Den tekniska utvecklingen har också kommit hjälpmedlen till del och det finns nu allt mer avancerade system för stöd inom olika områden. Detta gäller även läshjälpmedel. fanns rullbandspelare och kassettbandspelare, som gjorde det möjligt att ta del av inlästa böcker, tidningar, tidskrifter etcetera. har dessa tekniker helt ersatts av daisytekniken (Digitalt Audiobaserat Informationssystem), som är en internationell standard. Med en särskild spelare kan cd-skivor med upp till 50 timmars speltid användas för inläsning av material. Systemet erbjuder även stora möjligheter till sökning mellan kapitel, avsnitt och sidor i materialet. Att tillhandahålla erforderliga spelare som hjälpmedel för dem som har behov, såsom synskadade och personer med läs- och skrivsvårigheter, tillkommer landstingen. De flesta landsting gör också detta. Allt fler landsting har dock infört restriktioner i sin tilldelning av daisyspelare som hjälpmedel, och det finns landsting där spelarna inte alls betraktas som hjälpmedel, vilket innebär att den enskilde själv får bekosta och införskaffa spelarna. En förklaring till landstingens restriktioner kan vara att läsning av böcker och tidningar, inte uppenbart faller inom ramen för hälso- och sjukvård, som är landstingens huvudsakliga ansvarsområden. Följden av detta blir att personer förhindras att ta del av tidningar, böcker och annat inläst material. I den läroplan för som finns, är läsförståelse ett av kärnämnena, det vill säga något som alla förväntas kunna. Alla politiska partier är också helt eniga om att personer med olika funktionsnedsättningar måste garanteras rätt att ta del av information för att bli delaktiga i samhället. Detta fastslås också i den av ratificerade om rättigheter för personer med funktionsnedsättningar. I artikel 21 fastslås följande: Konventionsstaterna ska vidta alla ändamålsenliga åtgärder för att säkerställa att utan dröjsmål och extra kostnader förse personer med funktionsnedsättning med information som är avsedd för allmänheten i tillgängligt format och teknologi anpassad för olika funktionsnedsättningar. uttalar i rapporten strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken att ha tillgång till mångfalden av medier i samhället är också en grundläggande rättighet och en viktig förutsättning för att kunna utöva sin grundlagsskyddade yttrandefrihet. Om de myndigheter som har uppdraget att tillse behoven av hjälpmedel inte anser att inhämtande av information ingår, måste staten gripa in och säkerställa de ovan angivna rättigheterna. Detta kan främst ske genom att gällande lagstiftning förtydligas och förstärks. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H102So236 · 2013-09-16 00:00:00 — Förlängning av tandhygienistutbildningen till tre år tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förlänga tandhygienistutbildningen till . Den svenska tandhälsan har förbättrats betydligt . har de flesta kvar sina egna tänder upp i hög ålder. ökar behovet av tandvårdsinsatser av olika slag. Det handlar om tandhygienistiska insatser, reparation av gamla fyllningar och ersättning av enstaka förlorade tänder m.m. Det förtjänar att lyftas fram att även om en betydande majoritet av de patienter som tandvården möter är friska så finns det speciellt krävande patientgrupper, till exempel barn och ungdomar som kommer från utsatta förhållanden, äldre patienter med demenssjukdom, cancer, stroke och inom palliativ vård. För den enskilde är det viktigt att de tandvårdsinsatser som krävs utförs med hög kvalitet men också utan dröjsmål, dels av näringsskäl, dels av utseendemässiga skäl. Därför är det viktigt att det finns tillräckligt med tandläkare och tandhygienister samt att de båda yrkesgruppernas kompetenser utnyttjas på ett effektivt sätt. En betydande majoritet av de patienter tandvården möter är friska. Det är då ett bra resursutnyttjande att dessa patienter undersöks av en tandhygienist. Det frigör tandläkartid som kan utnyttjas för behandlingsinsatser där tandläkarens kompetens är nödvändig. Men för att arbetsfördelningen mellan de båda yrkeskategorierna ska bli optimal krävs att tandhygienisternas utbildning förlängs med till . Det har framhållits både av Folktandvården i och från socialstyrelsehåll. Folktandvården har ett stort ansvar inte bara för själva tandvården utan också för medverkan i forskning, utveckling och utbildning. Detta ansvar gäller tandläkarna men också tandhygienisterna. En treårig utbildning av tandhygienisterna skulle möjliggöra deras deltagande inte minst inom det angelägna området beteendevetenskap. Jag anser således att för regeringen bör tillkännage att tandhygienistutbildningen behöver förlängas till .
mot · H102So237 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra organisationsbidragens utformning och tillämpning. Organisationsbidrag delas ut till rikstäckande föreningar för funktionshindrade och olika patientgrupper. Det sker dels i form av stöd till riksorganisationen, dels som stöd till regionala/lokala föreningars verksamhet. Det inrymmer information och utbildning kring funktionshindret eller sjukdomen organisationen arbetar för, något som är viktigt för att förbättra situationen för de berörda. Organisationsbidrag utgår till men inte till dess cirka 45 nationella föreningar för olika sällsynta diagnoser. Skälet är att medlemsunderlaget är för litet för att bilda lokala/regionala föreningar. Det ligger i sakens natur att det är så. För att uppfylla definitionen på sällsynt diagnos krävs att det handlar om en allvarlig funktionsnedsättning och att den finns hos högst 100 personer på en miljon invånare. För föreningar för sällsynta diagnoser är det om något ännu viktigare att få samhällets stöd för verksamheten och därigenom öka möjligheterna till bättre vård, omsorg och livskvalitet. Ansträngningar har gjorts tidigare för att ändra regelverket för organisationsbidrag så att också föreningar för sällsynta diagnoser kan få sin del av kakan men misslyckats. är det hög tid att få till stånd en ändring. bör därför tillkännage för regeringen att organisationsbidrag också ska kunna delas ut till föreningar för sällsynta diagnoser även om de inte är representerade genom lokala/regionala föreningar.
mot · H102So240 · 2013-09-26 00:00:00 — Prestationskrav i samband med utbetalning av försörjningsstöd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över socialtjänstlagen för att införa tydliga nationella prestationskrav i samband med utbetalning av försörjningsstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att erbjuda högre försörjningsstöd till dem som väljer att deltidsarbeta men inte får en lön som överstiger ett 100-procentigt försörjningsstöd. I är vi lyckligt lottade. Vi är lyckligt lottade för att våra förfäder har byggt upp ett välfärdssystem som bygger på att vi tillsammans hjälper varandra när vi behöver hjälp. Trygghetssystemet i är unikt och för många runt om i världen en förebild för hur de vill ha det i sina länder. Detta är något vi bör ta tillvara och ingenting som får raseras. Det är lätt för oss att ta dessa förmåner för givna och därför är det viktigt att också visa att med rättigheter följer skyldigheter. De som söker försörjningsstöd vill allt som oftast inget hellre än att skaffa sig en sysselsättning. Ofta handlar det om personer som arbetat, som tagit ströjobb alternativt inte kommit in på arbetsmarknaden överhuvudtaget. Oavsett hur en specifik situation ser ut kan det vara av stor vikt att samhället sätter press och ökar motivationen till att söka sysselsättning. Med ökad sysselsättning ökar således också chanserna till ett framtida drömjobb då det ger nya erfarenheter och kunskaper. Flertalet undersökningar har visat att aktiveringskrav i olika kommuner också gett positiva effekter. Personer som fått stimulans att aktivera sig under arbetslösheten kan få ökad lust att hitta ett arbete och därför bör man som enskild person aktivt ha sökt sysselsättning för att erhålla försörjningsstöd. Det handlar givetvis inte bara om att aktivt söka arbete, utan även sysselsätta sig med annat, så som exempelvis volontärarbete, praktik, utbildning eller annat som man kan ägna sig åt . Att öka sysselsättningen är viktigt för att förbättra folkhälsan eftersom passivitet riskerar leda till ökad depression eller rastlöshet. Även om försörjningsstödet betalas ut av kommuner är det en nationell angelägenhet att folkhälsan är god och att sysselsättningen är hög. För utbetalning av försörjningsstöd bör kraven på sysselsättning vara hårdare, vilket således också bör framgå i socialtjänstlagen. Många tror att arbetssökande väljer att ta de jobb de kan få om de har den möjligheten. Tyvärr är det inte alltid så verkligheten ser ut. Ett av skälen till detta är att lönen är lägre eller lika låg som den ersättning man skulle kunna få från försörjningsstöd, vilket gör att det kanske inte alltid är ett enkelt steg för exempelvis långtidsarbetslösa. Även om det oftast lönar sig att ta jobbet man erbjuds väljer många att inte göra det då de tvingats leva med en svag ekonomi. Detta måste åtgärdas, vilket kan göras om man som morot för att man valt att ta ett lågbetalt arbete kan få en liten kompensation så att det alltid lönar sig mer att arbeta. Per Ramhorn (SD)
mot · H102So243 · 2013-09-23 00:00:00 — som försöksregion för gårdsförsäljning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att göra till försöksregion för gårdsförsäljning. presenterade regeringen uppdraget till en ny utredning rörande gårdsförsäljning av alkohol, som resulterade i ett första delbetänkande . meddelades emellertid att utredningen lagts vilande då bedömningen var att gårdsförsäljning enligt det nuvarande förslaget inte var förenligt med Systembolagets monopol som alkoholförsäljare i . är det dock möjligt för enskilda svenska lokalproducenter av vin och öl att sälja sina produkter, efter en särskild ansökan, på det närmaste Systembolaget. utvidgades detta till att istället gälla de tre närmaste Systembolagen. finns det många gårdar runt om i som bedriver någon form av gårdsförsäljning. Alltifrån frukt och grönsaker till förädlade livsmedelsprodukter kan människor köpa enkelt och färskt genom att besöka en lokal gård. Gårdsförsäljningen har öppnat upp nya affärsmöjligheter för skånsk landsbygd som det även stärker möjligheterna att köpa lokalt – och närproducerade produkter. När det kommer till gårdsförsäljning av alkohol torde kunna ligga i framkant. Genom dess unika geografiska läge med mildare vintrar och närhet till kontinenten torde det finnas stora möjligheter att kunna utveckla gårdsförsäljningen med fokus på försäljning av exempelvis lokalproducerat vin. I finns det möjlighet att bedriva gårdsförsäljning av lokalt framställda alkoholprodukter, en reform som många även eftersträvar i vårt land. Inte minst för våra skånska vinproducenter skulle det betyda mycket om gårdsförsäljning av också alkohol tilläts i vårt land. borde därför i ett första steg få möjlighet att bli försöksregion i för gårdsförsäljning av alkohol. Inom ramen för satsningen på Matlandet är redan en ledande aktör som kombinerar turism med matupplevelser. Det finns ett betydande antal skånska vingårdar och regionen skulle kunna utveckla sin attraktivitet genom gårdsförsäljning. Att göra till försöksregion är ett naturligt steg. Boriana (M)
mot · H102So244 · 2013-09-17 00:00:00 — Sänkt ålder för att handla på Systembolaget tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sänkt ålder för att handla på Systembolaget. I blir den som fyller myndig och får därmed möjlighet att bland annat rösta, ta körkort, gifta sig och ingå rättsliga avtal. Individens ansvar över den egna tillvaron ökar därmed dramatiskt då 18-årsdagen infaller. Med rättigheter följer också skyldigheter, vilket är helt rimligt. får man som myndig också gå ut på olika etablissemang och beställa alkoholhaltiga drycker. Det finns fortsatt en gemensam konsensus i vårt land rörande en restriktiv alkoholpolitik som innebär att Systembolaget har monopol på att tillhandahålla och sälja alkoholhaltiga drycker. Det finns emellertid en diskrepans i dagens lagstiftning rörande Systembolaget. måste man vara fyllda för att kunna handla på Systembolaget, medan man kan gå ut och köpa alkohol på barer och restauranger utan problem. Lagstiftningen är därmed ologisk och inkonsekvent. Till exempel blir lagstiftningen oerhört märklig när man betänker att en individ som fyllt kan inneha ett ämbete som riksdagsledamot och därmed stifta lagar om alkoholhanteringen men inte själv få handla på Systembolaget. Då myndighetsåldern i är är det rimligt att också åldersgränsen för att handla på Systembolaget anpassas till detta faktum och därför sänks ifrån 20 till . Detta bör ges regeringen till känna. Boriana (M)
mot · H102So245 · 2013-09-27 00:00:00 — Inför testområden för gårdsförsäljning i , och på tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra , och till testområden för gårdsförsäljning av vin och öl. De svenska vingårdarna och bryggerierna skapar jobb och tillväxt på landsbygden, och de bidrar till att turismen växer. Människor som besöker en gårdsbutik kan köpa med sig ost, korv eller sylt, men inte vin eller öl från dem som driver vingårdar eller små bryggerier. Det är orimligt och otidsenligt att den som besöker en vingård eller ett litet bryggeri i kan gå runt och titta, lära sig om gårdens historia och provsmaka produkterna, men inte köpa någon produkt med sig hem utan hänvisas till närmsta systembolag. Produktionen av lokalt vin och öl är här för att stanna och har en viktig tillväxtpotential. Vem hade för bara kunnat tro att det skulle finnas nästan etthundra vingårdar i och sjuttio lokala bryggerier? I övriga är gårdsförsäljning av lokalt producerade livsmedel, däribland vin och öl, en naturlig del av landsbygdens näringsliv och turism. Det finns ingen anledning att det ska vara annorlunda i . Svenska öl- och vinproducenter bör ha samma villkor som sina europeiska konkurrenter. Det är viktigt att komma ihåg att en flaska gårdsproducerat vin eller öl är en exklusiv och relativt dyr produkt. Gårdsförsäljning skulle därför ha en marginell betydelse för hur mycket alkohol som säljs i . I är gårdsförsäljning tillåtet utan att det har hotat den finska motsvarigheten till Systembolaget. Det bör kunna hittas en liknande lösning även för i detta fall. Gårdsförsäljning bör därför enligt vår mening testas i ett par landskap där det finns en tydlig kombination av jordbruk och turism samt redan existerande vingårdar och bryggerier: i , i och på . En väg skulle kunna vara att begära ett undantag från , där Systembolaget skulle kunna vara huvudansvarig. Detta för att sedan göra en utvärdering. Om har fått ett undantag så bör kunna få det, även om det till en början då endast skulle gälla vissa vintyper som i . Svenska vinodlare har tidigare lyft frågan om att börja sälja sina produkter trots att gårdsförsäljning inte är tillåtet, för att ska pröva om försäljningen strider mot . Ett par kommuner i har dessutom ansökt hos regeringen om att bli pilotkommuner för gårdsförsäljning av öl och vin. Utvecklingen mot gårdsförsäljning av öl och vin i blir svår att stoppa. Produktion av lokalt producerat vin och öl har utvecklats snabbt i . En viktig inkomstkälla för landsbygden är när människor åker till gårdar för att handla närproducerade varor, och här borde även lokalproducerat vin och öl ingå. Gårdsförsäljning skulle vara positivt för landsbygdens utveckling, ge fler arbetstillfällen och utveckla mat- och turistlandet . En översyn av möjligheten att göra , och till testområden för gårdsförsäljning av vin och öl bör därför göras.
mot · H102So246 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om boendesituationen för äldre. Många oroar sig för hur deras boendesituation kommer att se ut när de blir äldre. Därför är det att investera i de äldres boende. Det behövs många alternativ för att man ska kunna välja hur man vill bo när man blir äldre. Ett alternativ är seniorboenden, ofta knutna till en minimiålder och oftast nyproducerade med en högre hyra. Det finns många med bostadsrätt eller villa som skulle kunna lämna dessa för att bo i ett anpassat boende. hindras denna rörlighet av den ökade reavinstskatten och räntan på uppskovsbeloppet som regeringen infört. Äldre låses ofta fast i stora villor och lägenheter som är anpassade för fler än en eller två personer. Därför är det viktigt att det finns attraktiva lägenheter i hyresrätt, kooperativ hyresrätt samt bostadsrätt. Det behövs en ordentlig analys om hur man kan sätta igång flyttkedjorna för äldre. Det är viktigt att alla äldre kan känna att de har ett tryggt boende där de kan bo hemma så länge de kan och vill. Även om kommunerna gör bostadsanpassning, ofta till stora kostnader, blir det ändå inte alltid så tillgängligt som man kan önska. Man kan behöva se över riktade insatser såsom stöd till fastighetsägare som vill göra om en del av sina bostäder i sitt befintliga bestånd. På så sätt kan en person bo kvar i sitt område där hon eller han känner sig trygg, även om personen i fråga måste flytta. Förutom att öka tillgängligheten kan detta även leda till ett mer blandat boende. Att installera en hiss är ofta en dyr investering men ett effektivt sätt att öka tillgängligheten. Den som har hiss i sitt boende får en bättre tillgänglighet och kan på så vis bli mindre beroende av hemtjänst för att handla och ta sig till mötesplatser och lokaler för service och kommunikation. De som bor i särskilt boende är oftast i behov av mycket omvårdnad och personalbemanningen är anpassad därefter, men alla behöver inte denna form av boende. En annan form av boende, ett trygghetsboende, som inte enbart är fysiskt anpassat utan även innehåller utrymme för social gemenskap för de boende som det kan fungera som mötesplats för boende i området är ett behov som behöver tillgodoses. För att öka incitament och möjligheten för kommunerna att utveckla denna form av boende kan det vara motiverat med någon form av stimulansåtgärder, vilket alltså bör ses över.
mot · H102So247 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell plan för att alla med glutenintolerans ska få samma möjligheter till behandling, oavsett var i landet de bor. Celiaki (glutenintolerans) är en kronisk sjukdom som orsakas av överkänslighet mot gluten och leder till skada på tunntarmen. Glutenfri kost är den enda behandlingsformen mot denna sjukdom. Man räknar med att 1 av 100 svenskar har celiaki. Alla som har celiaki har inte fått diagnosen ställd ännu, så frekvensen av känd celiaki är lägre. Särskilt bland vuxna är mörkertalet stort. Den glutenfria kosten måste hållas livet ut, eftersom celiaki är en livslång sjukdom. Det är viktigt att alltid följa dieten, annars kan man drabbas av näringsbrist och följdsjukdomar. med glutenfri kost blir slemhinnan i tarmen oftast återställd och sjukdomssymtomen försvinner. är det ålder och bostadsort som avgör om patienten ska få ersättning för sina kostnader. Det är djupt orättvist. Barn får sina varor via men efter beror det på i vilket landsting du bor om du kan få merkostnadsersättning. Det har tidigare föreslagits i en statlig utredning att det ska utgå en nationell ersättning för att ge dem som drabbats av den livslånga sjukdomen förutsättningar att hantera sjukdomen, oavsett var i landet de bor. Frågan om hur ett förmånssystem för dem som av medicinska skäl är beroende av speciallivsmedel ska utformas har under en lång följd av år varit föremål för översyn och utredningar. beslutade om ett tillkännagivande om att regeringen borde återkomma till med ett förslag till nytt förmånssystem. Frågan var senast upp i vid en interpellationsdebatt , då socialministern sade sig följa frågan, men inte hade för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder. skriver vid behandling av en motion om glutenfri kost inlämnad 2012 att utskottet har fått veta att det råder stora skillnader mellan landstingen när det gäller subventionering av speciallivsmedel för personer . Utskottet hänvisar till hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), där målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Utskottet menar därför att inte bör ta några initiativ med anledning av motionen, utan utgår från att regeringen tar initiativ till samtal med och i frågan. Eftersom tillkännagivandet inte har lett till några åtgärder finns det anledning för att åter ta ställning i frågan. Det är hög tid att regeringen nu ser till att alla får samma behandling och ersättning. Det kan inte bero på i vilken del av landet eller i vilket landsting eller region man bor för att få hjälp med en kronisk sjukdom.
mot · H102So250 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att internetabonnemang som alternativ till dagstidning bör ingå i för försörjningsstöd. Enligt socialtjänstlagen 4 kap. 3 § ska kommunen lämna ersättning för skäliga kostnader för bland annat dagstidning åt den som är berättigad till försörjningsstöd. Däremot anges inte i lagtexten något om att ersättning ska utges för internetabonnemang. är tillgång till internet närmast en nödvändighet för att kunna sköta skolarbetet och sina dagliga ärenden. Många väljer också att läsa dagstidningen via internet. Lagtexten bör anpassas till dagens verklighet. För att öka den enskildes självbestämmande utan att öka kostnaden föreslår jag därför att lagtexten i ovan angivna lagrum ändras från dagstidning till dagstidning alternativt internetabonnemang.