mot · H102C448 · 2013-10-04 00:00:00 — Lagen om kommunalt bostadsförsörjningsansvar innebär att kommunerna ska anta riktlinjer för att klara bostadsförsörjningen och överväga bostadsförmedling om det behövs. saknas bostadsförmedling i de flesta av kommuner, varav flera stora och medelstora kommuner. Förhållandena på hyresmarknaden har försämrats ytterligare och den akuta bristen på hyresrätter gör behovet av en fungerande bostadsförmedling ännu större. Lagen om bostadsförsörjning bör skärpas så att kommunerna tar ett större ansvar för att förmedla bostäder, antingen genom kommunala bostadsförmedlingar eller genom att erbjuda motsvarande service i annan form. Andrahandsförmedlingen sker ofta helt fritt. Det sker utan att någon kontrollerar seriositet och lämplighet hos uthyrare eller aktörer på marknaden. Det skapas en dold andrahandsmarknad där bostadssökande kan bli lurade med bland annat hyreshöjningar över laglig nivå. Det finns exempel där människor systematiskt har lurat andrahandshyresgäster på depositioner utan att det funnits någon bostad. Dessutom blir uthyrningen helt godtycklig med stora risker för olaglig diskriminering. Därför bör kommuner med stor bostadsbrist uppmanas att också stå för en förmedling av andrahandskontrakt. Lagförändringarna om privatuthyrning av bostäder i andra hand behöver följas upp och ses över. behöver oseriösa hyresvärdar hindras från att komma över nya fastigheter. En lösning kan vara att kommunen kan få ett förvärv prövat hos hyresnämnden. Dessutom kan detta ha en preventiv effekt. Risken att bli prövad gör det mindre attraktivt för olämpliga hyresvärdar att köpa nya fastigheter. Kommunerna har ett lagstadgat ansvar för bostadsförsörjningen, då måste de också ha verktyg för att uppfylla målet. Ett av de verktygen kan vara en förköpslag. Då ges kommunerna möjlighet att förköpa mark och på så sätt kunna ha en långsiktig samhällsplanering och möjlighet till bostadsplanering. Stöd till vikande bostadsmarknader – Hela ska leva är ett avlångt land med en stor andel av det som kallas glesbygd. Vårt land har också stora naturtillgångar, som skogen, vattnet och gruvorna som oftast finns i just dessa områden. Att bygga nya bostäder i glesbygd är nästan omöjligt . Bankerna anser att riskerna är för stora för att låna ut pengar. Lösningen är inte heller att köpa gamla hus och gårdar billigt. Det krävs ofta ganska stora investeringar för att renovera dessa hus. Det är också kostsamt och lånevillkoren är desamma i hela landet. Många människor drömmer om att kunna flytta ut på landsbygden. För många blir drömmen aldrig verklighet på grund av att man inte kan få låna pengar till ett nytt hus eller för renovering av ett gammalt. behöver en genomtänkt politik för hur hela landet ska kunna leva. Det måste gå att bo och arbeta också utanför våra storstäder och tillväxtregioner. Vi vill därför se över stöd till vikande bostadsmarknader där EU-medel kan vara en möjlighet. I och med att lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag trädde 2011 ska allmännyttan bedriva sin verksamhet efter affärsmässiga principer med marknadsmässiga avkastningskrav. Då lagen är ny är det än så länge svårt att dra några slutsatser kring hur lagen fungerar i praktiken. Klart är dock att lagen får konsekvenser för kommunala bostadsbolag på svaga bostadsmarknader som kan behöva skriva ner fastighetsvärdena för att harmonisera med de verkliga marknadsvärdena. Att det finns stora skillnader i förutsättningarna mellan de svenska lokala bostadsmarknaderna ställer höga krav på lagstiftningen. Till följd av den nya lagen finns ett stort behov av stödförordning vad gäller förutsättningarna för bostadsbolag på svaga bostadsmarknader och som harmoniserar med krav på konkurrensneutralitet. Det finns en nollvision mot vräkningar av barnfamiljer, ändå har var fjärde kommun verkställt vräkningar där barn berörs. Det vanligaste skälet är hyresskulder. Varje vräkning som drabbar barn är en tragedi. Barnets trygghet rycks undan och hemmet ersätts med ett eller flera tillfälliga boenden. Vägen tillbaka till ett eget hem kan vara lång. Det finns regler för att förebygga vräkningar. Hyresvärden ska utan dröjsmål och skriftligen kontakta när en barnfamilj hotas av vräkning. ska utse en handläggare som kontaktar hyresvärden och familjen för att lösa problemet och förebygga en vräkning. Den vanligaste hjälpen är ekonomisk rådgivning och ekonomiskt bistånd. Men tyvärr fungerar inte detta alltid i praktiken. Ofta dröjer det för länge innan kopplas in och innan en handläggare därefter tar tag i situationen. För ett säkerställa att barn inte vräks vill vi förstärka kraven så att fastighetsägaren/hyresvärden anmäler samtliga vräkningar till i kommunen innan vräkningen verkställs. Om det finns barn i hemmen är anmälan extra viktig. ska då ha mottagit anmälan, aktiverat ärendet och getts rimlig tid för agerande. Om inte denna anmälan bifogas ska kronofogden bortse ifrån att verkställa vräkningen. Hemlöshet är den yttersta formen av fattigdom och utanförskap. I ett välfärdssamhälle går det inte att säga att bostadsfrågan är en privat fråga som marknaden ska sköta. Rätten till bostad är en grundläggande del av välfärden och vi har ett gemensamt ansvar för att alla medborgare har någonstans att bo. kartläggning av människor i hemlöshet visar att hemlösheten har ökat i alla hemlöshetssituationer sedan mätningen 2005. Sammanlagt har cirka 34 000 personer, enligt definition, inrapporterats som hemlösa eller utestängda från den ordinarie bostadsmarknaden, varav cirka 4 500 personer i akut hemlöshet.6 Flertalet av de hemlösa lider av psykisk sjukdom och/eller missbruk. Men en växande grupp hemlösa är: fattiga, ensamstående kvinnor med barn, arbetslösa, asylsökande, personer med betalningsanmärkningar och överskuldsatta bland annat. Människor som av någon anledning har trampat rakt igenom det sociala skyddsnätet. En väl utbyggd generell välfärd med bra, billiga bostäder, arbeten, rehabilitering och bra vård är viktigt för att förebygga hemlöshet. Revor i välfärdsnätet och hemlöshet går hand i hand. Regeringen bör uppdras att kartlägga hemlösheten i oftare än vad som sker och återkomma till med riktade åtgärder för att på ett bättre sätt bekämpa och förebygga hemlöshet. som vi ser alla de problem som finns på den svenska bostadsmarknaden kan vi konstatera att den borgerliga regeringen har avpolitiserat stora delar av bostadsfrågorna. Trygga regler för hyressättning har beslutat om nya regler för hyressättning som trädde i kraft så sent som . Därför är det olyckligt att regeringen nu lanserar nya inslag i form av så kallade individuellt avtalade presumtionshyror. Det skapar oro bland många människor då det mesta tyder på att förslaget är synonymt med otrygghet och höga hyror. Om regeringens förslag skulle genomföras innebär det ett systemskifte vad gäller hyressättning. Vi socialdemokrater tar tydligt avstånd från denna linje och värnar det nuvarande systemet som också accepterats av parterna på bostadsmarknaden. har vi upplevt en högkonjunktur inom gruvnäringen som är exceptionell och som lett till ökade investeringar och öppnandet av både nya och gamla gruvor. Det är en positiv utveckling för vårt land. Men det behövs fler insatser för att tillvarata de förutsättningar som finns för att utveckla gruvnäringen. En del i detta är att det finns bostäder för dem som väljer att flytta till och börja arbeta i gruvsamhällen. En annan del handlar om de personer som på grund av exploatering av gruvor tvingas flytta från en hyresbostad till en annan med väsentligt högre boendekostnad som följd. För att lösa problematiken krävs en aktiv medverkan av fler än de berörda kommunerna. Gruvnäringen genererar stora inkomster till vår gemensamma ekonomi. Vilka insatser som kan bli aktuella för staten bör bli föremål för närmare utredning. Utvecklingsprojekt för jämlika offentliga rum Vi delar regeringens uppfattning att det krävs åtgärder för att främja jämställda offentliga rum. Vi ser också att kvinnor och flickor känner sig begränsade i sina möjligheter att röra sig utomhus. Men vi ser även att det finns andra grupper som känner samma otrygghet. Hbt-personer, personer med invandrarbakgrund, personer med tydliga religiösa attribut för att visa på några exempel. Det är därför angeläget att bredda det föreslagna utvecklingsprojektet till att handla om jämlika offentliga rum, det vill säga även omfatta ytterligare grupper utöver kvinnor och flickor. 2 , Många mål – få medel, 2005. Byggindustrier, , . Byggindustier, , . Kommersiella fastigheter i samhällsbyggandet s. 56.