ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Ub490 · 2013-09-20 00:00:00 — Fysisk aktivitet i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av fysisk aktivitet i skolan. Fysisk aktivitet är den enskilt viktigaste faktorn för en bättre hälsa. Enligt var av sjukvårdskostnaderna i livsstilsrelaterade. Prognosen visar att siffran ökar till , om vi inte radikalt ändrar vår nuvarande livsstil. Mer av fysisk aktivitet är därför det enklaste och billigaste receptet för bättre folkhälsa och mot galopperande sjukvårdskostnader. Vi vet också att fysisk aktivitet förbättrar inlärningsförmågan hos barn och ungdomar. Det höjer koncentrationsförmågan och förebygger ohälsa som höjt blodtryck samt minskar risken för cancer och hjärt-kärlsjukdomar avsevärt. Forskare vid vid har påvisat genom en omfattande studie, att träning hos yngre individer kan kopplas till minskad risk för svår depression senare i livet. Tonåren utgör en kritisk period i hjärnans utveckling då högre funktioner etableras och en utveckling av den sociala och emotionella förmågan sker. Forskarnas slutsats är att skolan bör ge större utrymme för aktiv idrottsutövning och stimulera till vanor som bygger upp och underhåller den fysiska konditionen. Trots årtionden av upplysningskampanjer är det var femte vuxen och av barn och unga som, ur hälsosynpunkt, är tillräckligt fysiskt aktiva på sin fritid. Goda vanor grundläggs i barna- och ungdomsåren. Den organiserade idrottsrörelsen gör ett mycket bra arbete, men den når inte alla barn och ungdomar. Det enda ställe där man når alla barn är i skolan. Därför måste skolan ge ökat utrymme för fysisk aktivitet. Det kan ske under skoldagen men också genom att skolan på flera olika sätt uppmuntrar eleverna att vara fysiskt aktiva. Kommunerna och de enskilda skolorna har ett stort ansvar för att skoltiden utnyttjas på ett bra sätt, men det är angeläget att staten också tydligt markerar betydelsen av barns och ungdomars fysiska aktivitet.
mot · H102Ub497 · 2013-09-13 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . i verkar under stöd av (), en specialmyndighet under FN. etablerades genom ett avtal mellan och och bedriver internationella utbildningar inom det maritima området, främst på mastersnivå. Genom att med sin FN-status inte har någon statstillhörighet och enligt svensk lag inte utgör en fysisk eller juridisk person, kan inte ackrediteras och följaktligen inte heller utfärda i många länder giltiga examina. Detta innebär stora problem för de studerande, när deras nationella myndigheter prövar frågan om examensmotsvarighet. I vissa länder, såsom , och , har detta lösts genom att berörda myndigheter i dessa länder godkänt World Universitys masterexamina som likvärdiga motsvarande nationella examina. Vidare komplicerar avsaknaden av examensgiltighet situationen för studenterna genom att de inte kan komma i åtnjutande av de nationella studiestödssystemen eller delta i Erasmusutbyte. Särskilt viktig är frågan om examensmotsvarighet i de länder vars studerande inte kan påräkna hel- eller delstipendier för studier vid , utan där studierna bedrivs i form av bistånd eller som projekt för utvecklingsarbete. har utvärderat sin verksamhet och i samband med detta gjordes också en avsiktsförklaring att söka examenstillstånd hos . Beträffande läroplaner, utbildning och examination uppfyller med råge det som krävs för att utfärda examina i . Dock lägger formuleringarna i nuvarande lagstiftning hinder för detta. Med detta som utgångspunkt bör regeringen överväga möjligheten till en lagändring som ger utrymme för examenstillstånd för .
mot · H102Ub505 · 2013-09-30 00:00:00 — Översyn av beslut gällande möjlighet till lastbilskort på bygg- och anläggningsprogrammets gymnasieutbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över eventuella konsekvenser av beslutet att inte låta körkort för tung lastbil och tungt släp ingå i gymnasieskolans bygg- och anläggningsprogram. Elever som går på gymnasiets bygg- och anläggningsprogram har tidigare fått ta lastbilskort . När den nya gymnasiereformen trädde i kraft blev det osäkert om lastbilskortet skulle ingå i utbildningen. Många elever har även börjat nämnda gymnasieutbildning i god tro att lastbilskortet skulle ingå. På till exempel Liljaskolan i (i ) känner sig eleverna, speciellt de som går utbildningens tredje år, förda bakom ljuset då de sökte utbildningen för att få en bred utbildning med adekvata körkort som skulle leda till att de blev anställningsbara på arbetsmarknaden. Med den nya gymnasiereformen ingår inte körkort på lastbil och tungt släp i utbildningen på bygg- och anläggningsprogrammet, då det finns ett grundläggande beslut som säger att körkortsutbildning inte är en primär uppgift för gymnasieskolan. Detta leder osökt till att de som lämnar bygg- och anläggningsprogrammet får svåra villkor på arbetsmarknaden. Självklart har eleven sökt till utbildningen för sitt intresse som anläggningsmaskinförare, men eleven inser snabbt att körkort för tung lastbil och tungt släp även är nödvändigt för att uppfylla branschens krav. Många av företagen är små eller medelstora och har inte råd att anställa specifik personal som ska flytta anläggningsfordonen från en plats till en annan. Det förutsätts att den som kör anläggningsfordonen även kan förflytta dessa med lastbil. Det är särskilt viktigt i där det kan vara långa avstånd mellan arbetsplatserna. Dessutom förutsätter många arbetsgivare att den anställde ska kunna köra dumper och krävs just C-behörighet för detta. när körkortsutbildningen för tung lastbil och tungt släp inte ingår i den statliga ersättningen, drabbar det ytterst eleven och dennes förutsättningar att bli anställningsbar och därmed både den privata ekonomin och samhällsekonomin. Det försvårar branschens förutsättningar att rekrytera färdigutbildad arbetskraft. En färdigutbildad elev, där körkortet ingår, kan med största säkerhet räkna med att få ett jobb direkt efter skolan. Med tanke på den arbetslöshet som råder bland ungdomar borde det vara angeläget att göra en översyn av konsekvenserna av beslutet. Särskilt angeläget är det att hitta en lösning för de elever som går sitt tredje år och trott att de sökt utbildningen på premisserna att körkort för tung lastbil och tungt släp ska ingå. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102Ub508 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om privatekonomi i skolans undervisning. För många unga har konsumtionen en stark koppling till status, identitet och grupptillhörighet. Många unga har dock bristande kunskap i privatekonomi som tyvärr går hand i hand med konsumtionshetsen. Unga i åldersgruppen 18–hade totalt 209 406 skulder registrerade i utsöknings- och indrivningsregister , och detta är väldigt allvarligt. Avbetalningar, snabblån och höga räntor har varit en stor bidragande faktor. Att hamna i skuldsättning redan är ett stort problem som kan ge förödande konsekvenser när det gäller framtida lån, arbete och bostad. Alla unga har inte ett privat skyddsnät som exempelvis föräldrar som kan ta över skulder. Det kan i sin tur leda till en långvarig överskuldsättning som också innebär stora kostnader för samhället. Det är viktigt att ungdomar har kunskap när det gäller grundläggande privatekonomi – planering av inkomster och utgifter, lån, krediter, räntor, sparande, betala räkningar – och också om ekonomiska risker och konsekvenser. står i läroplanen att eleverna ska få möjlighet att utveckla sina kunskaper om konsumtionens villkor, om sparande, krediter och lån, vilket naturligtvis är bra. Det finns vidare från flera olika myndigheter bra stöd att få, exempelvis på cashen. Frågan är om det är tillräckligt. Regeringen bör överväga att se över möjligheten om mer omfattande skolundervisning i privatekonomi, detta för att unga ska ha användning för sina kunskaper i verkliga livet och på så sätt förhindras att hamna i skuldsättning.
mot · H102Ub509 · 2013-09-26 00:00:00 — Förebyggande av barnfetma med mer fysisk aktivitet i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om friskvård, fysisk aktivitet och motion i skolan. Alla barn behöver röra sig. Minst en timmes fysisk aktivitet är bra. Genom att skapa bra vanor kring mat och fysisk aktivitet kan man förebygga övervikt hos barn och på så sätt även förhindra fetma. Den organiserade idrotten når dock inte alla och de som inte rör sig alls blir bara fler. Skolan är den enda instans som når alla barn. Enligt en studie gjord av är 15–av barnen i överviktiga och andelen barn med fetma ligger mellan . För några decennier sedan var det främst stillasittande medelålders personer som drabbades av övervikt och fetma, men väger vart fjärde barn i för mycket, vilket är oerhört allvarligt. Små barn fattar inte sina egna beslut utan präglas av hur deras föräldrar lever. Möjligheten bör därför övervägas att se över om skolan bör ges större frihet och ansvar att påverka barn och unga att leva ett mer aktivt liv, präglat av hälsosamma matvanor och mycket motion. Alla har vi olika förutsättningar och olika fysiska förmåga. Möjligheten bör därför övervägas att se över om elever bör ges valmöjligheten att själva välja vilka fysiska aktiviteter de vill genomföra. Vi kan på så sätt öka motivationen till fysisk aktivitet genom uppmuntran istället för tvång. Alla barn tycker inte det är roligt med redskapsgymnastik eller bollsporter; låt dem istället själva välja vad som motiverar dem utifrån aktiviteter som får dem att må bra. Det är viktigt att uppmuntra barnen och få dem att känna att det är roligt att röra på sig snarare än att känna ångest, eller tvivel på sin egna fysiska förmåga. Allt ansvar för fysisk aktivitet ska givetvis inte läggas på skolan. Men möjligheten bör övervägas att se över om fler motionstimmar i skolan skulle påverka barn och ungdomar i deras unga år samt ge avtryck i deras livsstil längre fram. Övervikt kan generera diabetes, hjärtinfarkt, barnlöshet, cancer och andra livshotande sjukdomar men det kan även leda till psykisk ohälsa, som exempelvis mobbning i skolan och på arbetsplatsen samt dåligt självförtroende. Med mer motion i skolan kan vi undvika onödiga samhällsproblem och diskriminering på ett tidigt stadium i kampen mot en av vår tids största folksjukdomar.
mot · H102Ub510 · 2013-09-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lärlingsutbildningar för undersköterskor. Landets landsting och kommuner har kraftiga problem i rekryteringen av vårdpersonal och långsiktigt står vården inför stora pensionsavgångar. Medelåldern är hög och antalet ungdomar som söker gymnasiets omvårdnadsprogram är för få, varvid det finns ett stort framtida rekryteringsbehov. Det visar sig dock ofta att många när de passerat får ett intresse att utbilda sig inom vård och omsorg. Många har då redan en annan gymnasiekompetens och har därför svårt att få en ny utbildning. Följden blir att vårdplatser måste dras in, att undersköterskorna måste jobba orimligt mycket och i längden äventyras både vårdens kvalitet och säkerhet. För att kunna klara behovet av ny personal inom vården föreslår vi att regeringen överväger att se över möjligheten att införa en lärlingsutbildning för undersköterskor. Detta skulle kunna leda till att vården får in fler äldre medarbetare, som har arbetslivserfarenhet, men som kanske inte har någon möjlighet att sätta sig i skolbänken och genomföra en ny gymnasieutbildning. En lärlingsutbildning skulle öka antalet undersköterskor och fylla en del av kompetensglappet som uppstår när fler går i pension än som söker gymnasiets omvårdnadsprogram för unga. Vi står inför en stor generationsväxling inom vårdsektorn där många med stor erfarenhet av vårdarbete och handledning lämnar yrket. Att införa lärlingsutbildningar för dem som vill byta yrke skulle underlätta för fler att utbilda sig till undersköterskor och därmed öka kvaliteten inom vården. Därför bör regeringen överväga möjligheten att införa lärlingsutbildningar för undersköterskor.
mot · H102Ub518 · 2013-09-24 00:00:00 — Minskat matsvinn genom mer hemkunskap tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska matsvinnet. slängs ungefär en miljon ton matavfall i . Hushållen står för den absolut största andelen svinn. En normal svensk beräknas slänga mat , eller ungefär var fjärde eller femte matkasse som bärs hem. Även på skolorna är matsvinnet stort. Det totala svinnet från förvaring, beredning och servering är enligt mellan 10 000 och . Det slängs uppskattningsvis mat per elev och år. Matsvinnet är kostsamt, lämnar ett stort och onödigt klimatavtryck och är i grunden såväl socialt, ekologiskt som ekonomiskt ohållbart. Det görs mycket i , inte minst på våra skolor, för att minska matsvinnet. Inköp och rutiner ses över, logistik och förvaring förbättras, slängd mat vägs och skolklasser tävlar mot varandra i att slänga så lite som möjligt. Många andra goda initiativ tas. I skolan finns ett genuint och utbrett engagemang bland elever, lärare och skolledare i dessa frågor. Tyvärr återspeglas detta dåligt i skolans läroplan. Hem- och konsumentkunskapen fortsätter att befinna sig i strykklass med minst antal timmar även i den nya läroplanen. I 2013-års timplan garanteras eleverna endast hem- och konsumentkunskap. På knappt ska eleverna alltså lära sig hur det är att bo hemifrån, hålla ordning på sin ekonomi och lära sig hur man agerar för en hållbar utveckling. I när elevernas engagemang i hållbarhetsfrågorna ständigt ökar och behovet av att tänka miljösmart växer känns detta som en felprioritering. Det är upp till entusiastiska lärare, bespisningspersonal eller rektorer att fylla det enorma kunskapsgapet när antalet undervisningstimmar är så lågt. Medvetenheten, nyfikenheten och oron kring miljö- och klimatfrågor samt intresset för hållbar konsumtion är stor i den uppväxande generationen. Denna oro måste tas på allvar och engagemanget för miljö- och klimatfrågor tas tillvara. Regeringen bör därför överväga att se över möjligheten att öka inslaget av hem- och konsumentkunskap samt hållbarhetsfrågor i grund- och gymnasieskolan.
mot · H102Ub526 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör säkerställa att dagens befintliga nationella resurscentrum i biologi, kemi, fysik och teknik ges fortsatt statligt stöd. Regeringen har talat om att de vill skapa en skola i världsklass genom att höja lärarnas kompetens och status, så långt är allt gott och väl. Men en inte föraktlig utmaning är att det råder brist på behöriga lärare i naturvetenskap och teknik. uppmärksammades att det föreföll föreligga ett minskat intresse för naturvetenskapliga ämnen, inte minst i form av en mindre framgångsrik rekrytering till gymnasiets naturvetenskapliga och tekniska linjer. Ämnena uppfattades som svåra och det blev själva avstampet för den NV-didaktiska forskningen. Det finns alltjämt ett stort behov av ämnesdidaktiskt stöd till skolorna. Därför är det självfallet bra att ett nytt ämnesdidaktiskt centrum ska komma att starta , men hur är det med förutsättningarna för de befintliga resurscentrum inom naturvetenskap och teknik om de inte kommer att få fortsatt statligt stöd. Det framstår som mycket angeläget att dagens resurscentrum får fortsätta verka i egen form, med statligt stöd eller till dess att det ämnesdidaktiska centrumet ska ta över dessa uppgifter, om det nu är regeringens avsikt. Dagens resurscentrum ger ett konkret och praktiknära stöd till lärare från förskola till gymnasieskola. De ges möjlighet att ta del av allt från genomarbetat lektionsmaterial till fortbildningskurser i labbsäkerhet och lärarkurser på . har nätverk byggts upp där lärare kan ta del av varandras erfarenheter, hur man utnyttjar lekplatser i undervisningen, hur gymnasiearbetet kan läggas upp och allt däremellan. Bland annat kan lärarna få inspiration på webbplatser och sociala media, genom konferenser, nyhetsbrev och tidningar som Bi-lagan. För att inte halka efter handlar det om att nationella resurscentrum i biologi, kemi, fysik och teknik helt enkelt måste få fortsatt statligt stöd, tills man kan garantera att en annan organisation kan ge bättre ämnesstöd åt lärare i naturvetenskap och teknik.
mot · H102Ub528 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolutflykter i . Skolutflykter i är så viktiga för alla barn att värdet av dem slås fast i skollagen. Att kunna delta i frilufts- och sportaktiviteter främjar folkhälsan. För barn, som lever i ekonomiskt eller socialt utsatta familjer, kan kulturaktiviteter genom skolan vara den enda möjligheten att komma i kontakt med sådan verksamhet. Ändå får ett stort antal grundskolebarn aldrig vara med om en skolutflykt. Skollagen medger att en obetydlig kostnad får tas ut för skolutflykter för att underlätta dem. Hur stor en obetydlig kostnad är går inte att definiera, eftersom även en liten summa kan vara för stor för en fattig familj. Det är positivt för en likvärdig skola, att många kommuner i landet har beslutat att man inte tar ut någon avgift alls. Mindre positivt är att man inte har tillfört skolan andra resurser för att göra skolutflykter genom frilufts- och kulturaktiviteter möjliga för alla barn. Enligt en undersökning, gjord , avgör i nio av tio kommuner enskilda rektorer om det över huvud taget ska genomföras några skolutflykter. Det är viktigt att barn och ungdomar deltar i sport-, frilufts- och kulturlivet. Det stärker de enskilda barnen, men också samhället. Många ideella organisationer inom idrott, friluftsliv och kultur erbjuder skolklasser gynnsamma villkor för att kunna delta i deras aktiviteter. Dessa möjligheter borde tas till vara i en större omfattning . Dessutom borde det utarbetas en handlingsplan för att underlätta för grundskolorna att göra skolutflykter. i (S)
mot · H102Ub530 · 2013-09-27 00:00:00 — Större fokus på koppling mellan skola och näringsliv i läroplanen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om koppling mellan skola och näringsliv. Sammankopplingen mellan skolor och näringslivet är oerhört värdefullt, både för studenter och för de lokala företagen och därmed även för kommuners framtida utveckling. Genom att skolungdomar erbjuds en inblick i möjliga framtidsjobb öppnas deras valmöjligheter upp och de ser en framtid i den egna kommunen. får också en chans att tidigt visa elever de arbetsmöjligheter som finns hos dem och därmed påverka kommande arbetskraftsutbud. Under rådande oroliga tider i omvärlden är det av stor vikt att skolor utbildar och förbereder människor för faktiska jobb på arbetsmarknaden. Utbildningar måste matcha det verkliga behovet på arbetsmarknaden. har det emellertid visat sig att det, inom vissa branscher, råder brist på kompetent arbetskraft, något som kan få stora konsekvenser för kommuner av mindre storlek där inflyttningen annars ligger på en låg nivå. Runt om i landet pågår det flera projekt i syfte att just koppla samman skolan med näringslivet, vilket är positivt, men ännu bättre hade det varit om praktisk arbetslivsorientering (prao) och praktik hade kunnat garanteras för alla elever, oavsett vilken skola eller kommun man är bosatt i. Av naturliga skäl är det svårare för en mindre kommun med färre företag att hitta praoplatser för sina elever, än vad det är för en större kommun. Men desto viktigare är det just för företag i mindre kommuner att få visa vilka arbetsplatser och möjligheter som finns lokalt. De samarbetsformer som redan förekommer runt om i kommunerna är ett välkommet arbete och min förhoppning är att detta arbete kommer att fortsätta och spridas till fler kommuner. Med anledning av detta bör regeringen överväga att se över läroplanen för att stärka kopplingen mellan skola och näringsliv.
mot · H102Ub532 · 2013-09-27 00:00:00 — Utveckla distansundervisningen på gymnasienivå tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla den svenska distansundervisningen på gymnasienivå. För skolungdomar som börjar närma sig gymnasietiden finns en rad olika utbildningar och inriktningar att välja mellan. Vad som däremot inte finns i lika stor utsträckning är själva utbildningsformen. Den klassiska platsundervisningen har funnits längst och är antagligen den form som de allra flesta ungdomar också väljer. Det är en form som säkert passar många ungdomar men långt ifrån alla. Vid val av gymnasieutbildning kan ibland krav uppstå på att flytta för att komma närmare skolan, antingen med familjen eller ensam. Det är ett stort beslut att ta för en ung person och ännu större om hela familjen behöver flytta på grund av detta. Avståndet till den valda gymnasieskolan kan dock vara så att en flytt inte är nödvändig men att eleven istället kommer att behöver pendla en längre sträcka med buss eller tåg, något som kan vara tidskrävande och kostsamt. Det är inte alla familjer med barn i gymnasieåldern som bor nära en gymnasieskola och så ska det också kunna få vara. Man ska inte behöva bo nära en skola eller pendla för att få tillgång till en bra undervisning. Undervisning på distans är något som har börjat utvecklas på gymnasienivå och lockar också alltfler ungdomar. Många börjar få upp ögonen för denna undervisningsform just för att man kan bo var som helst och ändå få en gedigen undervisning. Undervisningsformen har också visat sig locka de ungdomar som tidigare haft en negativ erfarenhet av den mer traditionella undervisningen och som av denna anledning överväger att välja bort gymnasiet, men här finner en trygg undervisningsform där de kan få utvecklas i egen takt. Undervisningsformen passar även de ungdomar som större delen av veckorna tränar idrott på högre nivå. Genom denna form får dessa elever större möjligheter att kombinera utbildning med träning och riskerar inte att missa lektioner som annars är risken med den mer traditionella platsundervisningen. Distansundervisningen lär också ungdomar att ta eget ansvar genom att de läser mycket på egen hand, men kopplingen till skolan och handledare ska alltid finnas för att kontinuerligt se till att eleven klarar målen. Undervisningsformen är dock ännu i sin linda och behöver mer tid för att utvecklas och samla erfarenheter. Därför bör de skolor som redan arbetar på detta sätt få fortsätta med sin verksamhet och därmed kunna utvecklas. Den traditionella skolan har här ett enormt försprång men om bara chansen ges till denna undervisningsform kommer valet mellan skolor, utbildningar och utbildningsformer att växa och fler ungdomar kommer att kunna hitta just den form som passar dem själva bäst.