mot · H002U15 · 2013-04-10 00:00:00 — med anledning av skr. 2012/13:90 Nordiskt samarbete 2012 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det nordiska samarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samarbete i norra ; Barents- och arktisregionerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arktiskt samarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om miljöarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gränshinder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om närområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . Närområdet och de nordiska grannländerna har en stark folklig förankring och en självklar ställning för . I finns också ett flertal av viktigaste handels- och samarbetspartner. Det nordiska samarbetet utgår från ett gemensamt kulturarv och en språklig gemenskap och vilar på gemensamma värderingar i fråga om demokrati, rättvisa och rättsstat. Samarbetet mellan de nordiska länderna spänner över alla samhällsområden, och på många sätt är det nordiska samarbetet unikt vid en internationell jämförelse. Samarbete och öppenhet har gjort till en välfärdsregion av världsklass. Framgångarna är dock inte tillräckliga för att möta dagens och framför allt morgondagens globala utmaningar, varför ett än mera utvecklat och förstärkt samarbete behövs. Genom att samtliga nordiska länder deltar i den europeiska marknaden har det nordiska samarbetet stärkts. , och medlemskap i och och tillhörighet till det europeiska ekonomiska samarbetsområdet påverkar det nordiska samarbetet positivt. pågående ansökan om EU-medlemskap påverkar samarbetet ytterligare i positiv riktning, och de baltiska staternas inträde i EU har dessutom skapat ytterligare dynamik i de nordiska ländernas samarbete med närområdet. I det nordiska samarbetet deltar även de självstyrande områdena , och . Samarbete i norra ; Barents- och Arktisregionerna Politiken för den nordliga dimensionen utvecklas mot en gemensam politik för , och . Det handlar om nära samarbete i regionen mellan olika aktörer. Tanken är att förbättra samarbetet mellan EU och regionala aktörer, i syfte att utveckla en effektiv arbetsfördelning som bygger på respektive aktörs specifika kompetens, erfarenheter och geografiska arbetsområden. Samarbetet på regional och lokal nivå bedöms som mycket viktigt i likhet med samverkan med näringslivet och frivilliga organisationer. I Barents- och Arktisregionerna finns förutsättningar att få till stånd ett konstruktivt samarbete med i frågor som rör energi, klimat, gränsöverskridande brottslighet och kommunikationer. Vi vill utveckla ett förtroendeskapande samarbete i norra . deltar på regeringssidan i samarbete inom ramen för , och samt i arbetet med EU:s nordliga dimension. löper tvååriga ordförandeskap för ut. Vi uppmanar regeringen att lämna en årlig skrivelse till om verksamheten på regeringssidan inom Arktisk- och Barentssamarbetena på samma sätt som regeringen lämnar en skrivelse om den nordiska verksamheten. Exempelvis passerade aldrig den svenska arktiska strategin . Det är av vikt att även arbetar efter sin egna sammanhållna strategi, handlingsplan, för arbetet inom den nordliga dimensionen inom fyra prioriterade områden: ekonomisk utveckling, utbildning/mänskliga resurser, klimat och miljö samt energifrågor/infrastruktur/transport. Samarbetet i den arktiska regionen har utvecklats på ett positivt sätt. Ett exempel på detta är det bindande avtal om gemensamma sjö- och flygräddningsinsatser för personer som undertecknades av utrikesministrarna vid i Nuuk . Regeringen bör under det svenska ordförandeskapet för 20112013 driva på att det undertecknade avtalet realiseras i praktisk handling så att utbildningsinsatser ingångsätts och räddningsutrustning finns på lokal nivå. Regeringen bör driva på att motsvarande avtal också upprättas för räddningsinsatser vid oljeutsläpp, utsläpp av kemikalier eller andra miljöfarliga ämnen. Ansvarsområdena för räddningsinsatser täcker enorma ytor och inget land har tillräcklig kapacitet för att hantera de stora utmaningar som en större olycka skulle innebära. Regeringen bör därför driva på ett samarbete mellan de nordiska länderna för att säkra beredskapen både avseende räddningsinsatser för personer och räddningsinsatser vid miljöfarliga utsläpp. Den arktiska regionen är rik på naturresurser, både levande naturresurser i form av fisk men också gas, olja och mineraler. De ökande möjligheterna att utvinna dessa rikedomar måste följas av hårda miljökrav för exploatering samt att befolkningens intressen tillvaratas. Förändringar i fiskebestånden och arternas utbredning bör kartläggas. är i blickpunkten i världen . Klimatförändringen leder till ökat intresse för exploatering av resurser som olja, gas och mineraler. Flera länder vill utöka sina territorier och områdets säkerhetspolitiska betydelse ökar. är ett av de områden på jorden där klimatförändringarna redan är mycket märkbara. Det är förändringar som får direkta effekter för befolkningen i , som de ger följdverkningar på hela det globala klimatsystemet. Det behövs ett djupt och omfattande svenskt engagemang i . Vi har mycket att vinna på det, som ett nordligt land med 2/3 av vårt land norr om den 60:e breddgraden. Vi har också mycket att bidra med, som en nation med gamla och starka traditioner inom polarforskning och en hög profil i internationell samverkan om frågor som gäller miljö, naturresurser, minoriteter och rättigheter. Det gäller från svensk sida att ytterligare främja den arktiska regionen och utveckla forskningen i . bör vara drivande inom polarforskningen, speciellt inom området där det utvecklas observationssystem, och arbeta för implementering av den pågående SAON-processen inom och att tillgängligheten till data säkras. omfattar ett samarbete mellan mer än 70 medlemsorganisationer, universitet och högskolor. För den svenska delen står , och . Samarbetet förbättrar möjligheterna för den arktiska regionen att ta del av högre utbildning och förstärker speciellt forskningen som rör klimatfrågor. bör delta fullt ut i verksamheten. Även forskningen som bedrivs utifrån människors hälsa i kombination med de klimatförändringar som sker i är viktig att följa. är samarbetsorganet mellan regionens åtta länder som ska säkerställa en fredlig dialog med målet att arbeta för att skydda och värna den arktiska miljön. Klimatförändringarna får snabba och dramatiska effekter vid polerna. var istäcket i det minsta sedan satellitmätningarna startade . Men avsmältningen av de arktiska havsisarna medför också att områden som tidigare skyddats av istäcket, nu av många anses bli tillgängliga för utvinning av naturresurser som fisk, gas, olja och mineraler. Uppskattningar från US talar om att av världens potentiella kvarvarande olje- och naturgasresurser kan finnas i . står därför inför stora förändringar. Klimatförändringarna skapar nya utmaningar som vi måste förhålla oss till och påverka. Om länder och företag väljer att investera i förnybar energi och klimatsmarta innovationer i stället för i svåråtkomlig oljeborrning får vi en rimlig chans både att skydda mot katastrofala oljeutsläpp och att bromsa de klimatförändringar som så tydligt hotar regionen. Vi menar att framväxande aktiviteter måste styras av starka regelverk med krav på bästa tillgängliga teknik och försiktighetsprincip utifrån hårda miljökrav. När isen försvinner öppnas också nya transportleder via Nordost- och Nordvästpassagerna. Om sjöfart via blir möjlig året runt kan flödena bli jämförbara med dem vi finner i . Denna trafik ökar naturligtvis dramatiskt risken för olyckor och därmed risken för oljeutsläpp. Vi anser att ansträngningar bör göras för att långsiktigt skydda den känsliga arktiska miljön och stödja den lokala befolkningens ekonomi, hälsa och kultur. Samma anda av samarbete och hänsyn som föregicks när skyddades, bör eftersträvas trots att de två polerna skiljer sig åt väsentligt i flera avseenden. Målet är att få till stånd bindande juridiska regelverk till skydd för den känsliga arktiska miljön. De delar av som historiskt har varit skyddade, på grund av ett permanent havsistäcke, måste skyddas med ett starkt bindande regelverk och fredas från naturgas, oljeexploatering och fiske med destruktiva redskap samt fiske på hotade bestånd. För resterande måste samarbetet stärkas mellan länderna. Samarbetet bör utgå från överenskommelsen i FN:s konvention om biologisk mångfald om att människans tryck på särskilt känsliga ekosystem ska minimeras. Vi anser att , med utgångspunkt från både konventionen om biologisk mångfald och klimatkonventionen, kan ifrågasätta framtida olje- och naturgasexploateringar i området. Det gäller även fiske med destruktiva redskap och fiske på hotade bestånd. Med respekt för varje lands rätt att själv besluta om sina naturtillgångar och med respekt för ska verka för ett långsiktigt skydd för de känsliga miljöerna i i internationella sammanhang. De nordiska länderna ligger långt fram i arbetet med klimat- och miljöfrågor. Det finns dock fortfarande outnyttjad potential i samarbetet. En stor del av lösningen på klimatfrågan ligger i ledarskap, budskap och finansiering. bör som region vara ledande när det gäller samverkan mellan näringslivet och det offentliga. För att denna samverkan ska nå sin fulla kapacitet krävs det att det finns en långsiktig planering kring hur bl.a. energin ska produceras samt hur den nordiska energimarknaden ska vara uppbyggd. bör vara en ledande region i miljöarbete och i omställningen till ett klimatneutralt samhälle. En viktig fråga för det nordiska samarbetet har alltid varit främjandet av integration mellan de nordiska länderna och att underlätta för medborgarna att röra sig över landgränserna. Minskade gränshinder är en förutsättning för ett framgångsrikt . Vi socialdemokrater har alltid sett jobben som en av de viktigaste frågorna. För att få en ökad sysselsättning krävs det att aktivt arbetar för att lösa de gränshinder som finns. Mobilitetsprogrammet har potentialen att fungera som ett viktigt redskap för jobbskapande och en ökad integration mellan de nordiska länderna. Det är viktigt att gör en ärlig satsning på detta program. En ökad integration av unga medborgare i leder till ökad kunskap om våra grannländer men kommer även att minska de mentala trösklarna att flytta mellan länderna för att arbeta. Söderhamnsmodellen, där svenska ungdomar erbjuds hjälp att få jobb i med stöd av Nordjobb, kommunen och Arbetsförmedlingen, har varit en framgångsrik satsning som visar på den potential som finns i det nordiska samarbetet. Gränshindersarbetet spänner över ett flertal politikområden. Avvecklingen av gränshinder bidrar även till att och som region kan verka mer framgångsrikt internationellt. För att som region ska klara globaliseringens utmaningar krävs det att avvecklingen av gränshinder får en hög prioritet. Den har under sitt ordförandeskap i 2013 möjligheten att aktivt arbeta för att gränshindersfrågorna kommer upp på dagordningen. Det krävs en aktiv politik som visar på vikten av att dessa hinder minimeras. Även om integrationen mellan länderna och de olika regionerna i har kommit långt återstår problem. De nordiska ländernas regelverk skiljer sig fortfarande åt, vilket medför problem för människor, organisationer och företag. Nya direktiv från EU som innebär lagändringar samt nya lagar inom varje nordiskt land skapar kontinuerligt ny gränshindersproblematik, särskilt gentemot de länder i som inte tillhör EU. Det är därför behövligt med ett fortlöpande gränshinderssamarbete utifrån detta för att minimera de problem som ofta uppkommer. Det är positivt att den valt att arbeta vidare med det socialdemokratiska förslaget om en gränshindersombudsman i . Det är viktigt att ombudsmannen från start har ett starkt mandat att arbeta utifrån. När det gäller Öresundsförbindelsen har den väsentligt förbättrat möjligheterna till integration i . Integrationen bidrar till att stärka tillväxten, och arbetet med att undanröja hinder är ett måste för att regionens fulla potential ska kunna utnyttjas. Det är därför viktigt att skillnaderna i bl.a. ländernas regelverk och skattesystem minskas för att därigenom så långt möjligt eliminera problemen för dem som rör sig över gränserna. Den framgångsrika satsningen på Öresundsförbindelsen visar på vikten av satsningar på infrastruktur som knyter samman de nordiska länderna. Även det nära utvecklade lokala och regionala samarbetena om arbetsmarknaden och arbetspendling som sker vid svensk-norska och svensk-finska gränsen är framgångsrika satsningar. Vi socialdemokrater anser det naturligt och viktigt att öka integrationsinsatserna ytterligare. Det är av vikt att fortsätta stödja och utveckla de olika organ som jobbar praktiskt med att lösa gränshinder. Möjligheten för nationella parlamentariker att delta i internationella processer och sammanhang är en demokratifråga. De folkvalda nationella parlamentarikerna utgör en viktig länk mellan olika beslutsfattande nivåer i en globaliserad värld. Det politiska uppdraget innebär bland mycket annat opinionsbildning samt informations- och kunskapsspridning. Parlamentariker är också den länk som för medborgarnas synpunkter och idéer vidare på såväl lokal och regional nivå som i nationella och internationella sammanhang. Även när det gäller genomförande och uppföljning av redan beslutade åtgärder och åtaganden har nationella parlament och parlamentariker av hävd en viktig uppgift. Genom ett deltagande av direktvalda parlamentariker stärks legitimiteten i hela implementeringsprocessen. För det nordiska samarbetet fyller en viktig funktion inte minst när det gäller att driva på och kontrollera de nordiska regeringarnas samarbete. En styrka för de nordiska länderna är också att många ledamöter i de nationella parlamenten engagerar sig i det nordiska samarbetet. Vi socialdemokrater anser det nödvändigt att ytterligare stärka det inomnordiska samarbetet samt byggandet av nätverk, som i sin tur kan öka det nordiska inflytandet i EU och i andra samarbetsorgan. och har ett nära samarbete med flera internationella, nationella och regionala organisationer utanför och då främst , och Östersjöstaternas råd. Det övergripande målet för det nordiska samarbetet med närområdet är att bidra till en säker, stabil utveckling i området, att stärka demokratin och att öka värdegemenskapen i den nordliga delen av . De nätverk som innefattar nordvästra har byggts ut i en betydande omfattning. De nuvarande riktlinjerna för samarbetet med närområdet innebär bl.a. att Nordiska ministerrådets tyngdpunkt i satsningar förskjutits från de baltiska staterna till nordvästra . program för arktiskt samarbete syftar till att ge de samnordiska insatserna ett speciellt mervärde i förhållande till andra aktiviteter och insatser med inriktning på . Viktiga frågor är ursprungsbefolkningens levnadsvillkor, klimatförändringar och utbredningen av föroreningar i den arktiska miljön. Vi socialdemokrater anser det vara av stor vikt att arbetet med frågor som rör förstärks och att arbetet sker på såväl nationell nivå som i samarbete med regionala insatser. Det försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet i måste få en högre prioritet. De nordiska länderna kan tillsammans bidra till säkerhet och stabilitet. Varje nordiskt lands säkerhetspolitiska val måste respekteras. Ett fördjupat arbete där vi tillsammans tar större gemensamt ansvar inom ramen för Nordefco när det gäller övningar, operationer, utbildning och militär förmåga är viktiga framtidsuppgifter. Ett långsiktigt och fungerande försvarsindustriellt samarbete bör inledas. Det är viktigt att bygga vidare på ett förtroendeskapande samarbete kring och Barents. Regionen kring är ett av de ekonomiskt viktigaste och intressantaste områdena i , främst på grund av den rika tillgången på naturresurser. I området, som är den sista orörda reserven av naturtillgångar, finns bl.a. olja och gas, som kommer att utvinnas under de kommande decennierna detta under förutsättning att miljömålen för inte åsidosätts. Större delen av den totala ekonomiska utvecklingen i regionen är kopplad till olje- och gastillgångarna. Också under finns ett stort antal fyndigheter av framför allt naturgas som t.ex. Shtokmanfältet. Stora olje- och gastillgångar finns i haven utanför norska kusten. Man väntar sig att göra nya fyndigheter i den norska delen av . är en av de mineralrikaste platserna i världen. Det är svårt att uppskatta den totala olje- och gasreserven, i och med att en del områden ännu är i ett tidigt prospekteringsskede. Den totala reserven av gas i kan vara så stor som , vilket skulle vara ett avgörande tillskott till energikonsumtion . Dessutom väntar man sig även att hitta oljeförekomster i de östra och nordliga delarna av . Oljetillgångarna i Timan-Petchorafältet beräknas till omkring . Enligt beräkningar är de sammantagna olje- och gasfyndigheterna, som en jämförelse, tolv gånger större än de fyndigheter som ingår i i . skulle mot bakgrund av detta kunna förse med stora mängder naturgas , vilket i sin tur skulle minska beroendet av import från . Den pågående klimatförändringen innebär för och Barents regioner att glaciärer och havsis smälter undan i större omfattning . Miljö- och klimatmässigt är det en farlig utveckling men som på sitt sätt skapar nya förutsättningar för nya transportvägar i och . kommer man med all sannolikhet att kunna frakta varor till havs genom området året om. Vid i har experter räknat fram att den nordliga fartygsrutten skulle innebära stora besparingar för framtida transporter mellan de ekonomiskt framgångsrika länderna i och . Men som de förändrade klimatförhållandena i området ger nya möjligheter, kan det också leda till säkerhetspolitiska risker med helt nya konflikter som följd. ser vi en pågående dragkamp om tillhörighet, där med sin flagga på havsbottnen markerat sin uppfattning i denna speciella ägarfråga. Framför allt men även och har också uttalat sina uppfattningar i denna fråga. och undertecknade 2010 ett avtal om gränsdragningen till havs i . Detta avtal får ses som en framgång och ett föredömligt agerande som vi hoppas kan vara till grund för liknande gränstvister . Med en eventuell ökad militär närvaro i regionen krävs det att aktivt arbetar för att avtal mellan länderna finns vad gäller händelser som kan röra radioaktivt material. Samarbete rörande informationsutbyte vid exempelvis olyckor är mycket viktigt. Liksom tidigare påpekats är det viktigt att nu initierar en genomgång av existerande rättsordningar som berör såväl Barents- som Arktisregionen för fortsatt diskussion om att stärka och att utöka dem där så behövs. och är samarbetsorgan mellan regionernas åtta respektive fyra länder som ska säkerställa en fredlig dialog med målet att arbeta för att skydda och värna den arktiska miljön. I bor drygt 5,9 miljoner människor, varav merparten (4,3 miljoner) har sin hemvist i . Samarbetet mellan stater som har intresse i och i området kring bedrivs på regionnivå i och i . består av representanter för förvaltningarna i den geografiska regionen . Från deltar landskapen , och Kajanaland, från länen Nordland, Troms och Finnmark och från och . Från är det regionerna och som deltar samt republiken , Murmanskregionen och det autonoma distriktet . I området finns flera minoritetsfolk, bl.a. samer, nenetser och vesper. Syftet med är att säkerställa fred och säkerhet samt att skapa en hållbar social, ekonomisk och miljömedveten hållbar utveckling i området och i som helhet. Detta kan bl.a. ske genom att kontakterna mellan människorna i området utvecklas och den regionala identiteten stärks. Det finns en lång samarbetstradition i . tillkom , ett samarbete med de fyra involverade länderna under temat folkets diplomati. Det regionala arbetar utifrån sex viktiga insatsområden: Samverkan inom näringsliv och handel, hållbar miljö, arbetskraft, urbefolkning, transport och infrastruktur samt information och marknadsföring. Den kunskap och kompetens som vuxit fram i området kring dessa frågor är betydande och måste bibehållas och ytterligare utvecklas. Det är av stor vikt att alla goda krafter, exempelvis företag, myndigheter, kommuner, universitet och enskilda, samverkar. För detta fordras en fortsatt bra samordning, information och en väl utbyggd och fungerande infrastruktur. Vi ser en stor utflyttning av kvinnor från regionen. Det är av största vikt att vi arbetar för att skapa en region där samtliga individer ges frihet att forma sin egen framtid. Jämställdhetsfrågan måste ges ett stort utrymme för att vi ska ha kvar en livskraftig region. Den ekonomiska aktiviteten i den nordliga regionen ökar dessutom och därmed också regionens ekonomiska och säkerhetspolitiska betydelse, vilket innebär att en sammanhållen politik för det nordliga området behövs. Med ett större engagemang från svensk sida kan vi övervaka vad som händer i området från säkerhetssynpunkt, som miljöteknologi skulle komma väl till pass i den känsliga miljön i området. Vi socialdemokrater anser att det är av största vikt att stärks och fördjupas ytterligare på samtliga fem insatsområden, som det svenska deltagandet mer än tidigare bör baseras på regionala strukturer och även utveckla en sammanhållen strategi på nationell nivå. Med har alla länder runt , med undantag för , blivit EU-medlemmar. Det ger oss stora politiska och ekonomiska möjligheter, om vi rätt förmår att hantera den nya geografin och det nya politiska grannskap som har öppnat sig. Ett konkret exempel är att våra möjligheter att skydda miljön i vårt gemensamma innanhav ökar. Ett av målen måste vara att förhindra allvarliga fartygsolyckor och oljeutsläpp. Under socialdemokratiskt regeringsinnehav utvecklades Östersjösamarbetet kraftigt. Vi vill gå vidare och befästa som ett fredligt område. Trygga länder har i regel välmående och trygga grannar. Vår säkerhet har stärkts av att de flesta länderna runt är demokratiska och att det ekonomiska ömsesidiga beroendet har ökat i takt med den starkt ökande handeln. säkerhet har också stärkts i samband med att dessa länder har fått sina säkerhetspolitiska önskemål tillgodosedda. Vad som fortfarande återstår är att stimulera ett positivt ryskt deltagande i det regionala säkerhetsskapande samarbetet. Miljötillståndet i är fortsatt alarmerande. Det är av största vikt att även i fortsättningen håller en hög profil i arbetet med Helcoms aktionsplan för . Ett viktigt steg för att förbättra miljön i är utbyggnaden av hamnarnas kapacitet att ta emot avfall från fartyg och fritidsbåtar, både toalettavfall från fartyg och fritidsbåtar och annat avfall som t.ex. kemiskt avfall. För att undvika att främmande arter införs bör driva på att alla länder runt ratificerar ballastkonventionen. har fyra huvudsakliga mål: förbättra miljön, öka välståndet, göra regionen mer tillgänglig och attraktiv samt öka tryggheten och säkerheten. Vi socialdemokrater ser i huvudsak positivt på strategin. Till viss del är strategin en sammanställning av åtgärder som redan planerats inom EU och allt är inte nya förslag. Det är naturligtvis positivt att man samlar de planerade åtgärderna för i en gemensam strategi men vi höjer ett varningens finger för att strategin kan bli en pappersprodukt utan reella finansiella möjligheter att stärka . Genom ett ökat samarbete och bättre samverkan kan staterna stärka sin konkurrenskraft och sitt välstånd. har stora möjligheter att öka handelsutbytet med våra grannländer, vilket i förlängningen leder till högre ekonomisk tillväxt och fler jobb. Regionen har stora möjligheter att utvecklas och , som i många avseenden är en global vinnarregion, kan vara en inspiration för hela att utvecklas till en framgångsrik region i .