mot · H102Kr339 · 2013-10-04 00:00:00 — Vi socialdemokrater har oroligt följt projektet och ställt upprepade frågor till kulturministern. I början av processen var hennes svar att det är för tidigt att dra slutsatser. har även kulturministern fått erkänna att projektet misslyckats. Projektet har också fått stark facklig kritik från . En anledning till att så få anställningar kommit till stånd är att kulturinstitutioner inte anser att de har råd att skjuta till medel från sin ordinarie budget för att täcka kostnaderna för att anställa via Kulturarvslyftet. De svenska kulturinstitutionerna har ofta en hårt ansträngd ekonomi och det finns inga resurser att ta av för att stödja en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Kulturarvslyftet är ett stort misslyckade och tyvärr finns inget som talar för att det kommer att bli bättre . Vi socialdemokrater föreslår därför återigen att Kulturarvslyftet läggs ner och att medlen används för att återinföra och utveckla som den nuvarande regeringen lade ner 2009. Access var både en kulturinsats och en jobbskapande reform. Ledorden för projektet var Bevara, vårda, tillängliggöra. Access tillskapades genom att medel tillfälligt överfördes från arbetsmarknadsområdet till kulturområdet. Åtgärden var mycket populär, både bland kulturinstitutionerna, fackliga organisationer och bland kulturskaparna. Access var en stor framgång som det i rådande konjunkturläge finns anledning att återinföra. Projektet hade som syfte att öka tillgängligheten till landets kulturarv och skapa fler jobb i kultursektorn. Projektet tjänade många syften: bevara kulturarvet genom att vårda det i form av konserveringsarbeten, restaureringar, reparationer, katalogisering, digitalisering m.m. Och ge jobb till människor inom kulturarbetsmarknaden. I nya Access vill vi öppna upp för möjligheten för fler institutioner än museer och arkiv att delta, det kan även vara scenkonstinstitutioner och ideella föreningar, t.ex. riksorganisationer inom kulturområdet. Andra exempel är myndigheter och arkiv som t.ex. dialekt- och ortnamnsarkiven i och . Uppdraget bör samordnas av . Det är viktigt att jämställdhetsaspekten finns med i Access verksamhet. Inget kön bör vara representerat med . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. För detta nya Accessprojekt anslår vi 2014 i nytt anslag. Detta möjliggör att skapa 222 heltids årsarbetstjänster . Medel överförs från till . Inom arbetsmarknadsområdet, utgiftsområde 14, föreslår vi s.k. extratjänster. Det finns meningsfulla uppgifter som behöver utföras men inte hinns med och stora behov av avlastning i välfärden. Med extratjänsterna tar vi sikte på att bryta långtidsarbetslösheten, att stärka kvaliteten i vården och omsorgen, att påskynda upprustningen av miljonprogrammets områden och att stärka den ideella sektorn. Inom ideell sektor kan extratjänster fungera bra inom det ideella föreningslivet, både inom idrottsrörelsen och inom kulturföreningar. Medlen för denna insats samt utformningen finns i den socialdemokratiska utgiftsområdesmotionen, område 14. Alla barn och unga och har rätt till kultur och idrott Alla barn och ungdomar ska kunna ha en meningsfull fritid där de både får möjlighet att upptäcka nya intressen och att utöva dem. Det är viktigt för deras egen utveckling och för hur de mår. Att barn och ungdomar kan möta unga med annan bakgrund än dem själva stärker också sammanhållningen och demokratin. Ungdomar ska ha möjlighet att vara delaktiga. Det är viktigt att ungdomar utvecklas till självständiga individer. Höga avgifter i idrotts- och kulturverksamhet försämrar möjligheten för många barn och unga att ta del av sådana aktiviteter. Varje barn behöver en bra start i livet. Att delta i kultur- och föreningsliv lär barn att ta ansvar för sig själva och varandra. Barns och ungdomars möjlighet till aktivitet begränsas också av deras föräldrars möjligheter att följa barnen till och från repetitioner, lektioner, träningar och matcher. Här kan samarbetet mellan föreningslivet och skolan och dess fritidsverksamheter stärkas. Höga avgifter inom barns och ungas verksamhet inom kultur, idrott, friluftsliv och fritidssysselsättningar kan stänga ute många barn. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi föreslår därför en satsning på till kultur, idrott och fritid riktad mot barn och unga – dels ett Handslag med föreningslivet, dels ett stimulansbidrag riktat mot musik- och (se avsnittet Alla barn och unga har rätt till kultur och idrott). Vi socialdemokrater vill stödja föreningslivet – och stärka barns och ungdomars tillgång till idrott och friluftsverksamhet. Vi vill ta ett handslag med föreningslivet – och Svenskt Friluftsliv samt kommunerna för att se till att barn och ungdomar får bättre möjligheter och lägre avgifter för att delta i idrott och friluftsverksamhet. Satsningen uppgår till (se även avsnittet Idrotten, en del av välfärden). Stimulansbidrag till musik- och Vi vill också att alla barn och ungdomar får möjlighet att delta i musik- och verksamhet. Därför inför vi ett stimulansbidrag för musik- och kulturskolor som håller nere avgifterna: Kommuner som har eller nu sänker sina avgifter till max per termin inom musik- och får ett stimulansbidrag. För kommuner som redan har låga avgifter blir det därmed ett stöd till ökad kvalitet. (se även avsnittet Utveckla musik- och ). Vi avsätter således för barns och ungas rätt till idrott och kultur – till ett Handslag med föreningslivet. Dessa medel fördelar sig på följande anslag: 13:1 Stöd till idrotten, . 13:4 Stöd till friluftsorganisationer, . Samt i nytt anslag till ett stimulansbidrag till musik- och kulturskolor – att fördelas av . Den svenska musik- och har skördat stora framgångar. Dels för att den erbjudit många svenska barn, oavsett familjens inkomst, möjlighet att utvecklas inom musik, teater och dans, men också för att denna institution dessutom möjliggjort för generationer av framgångsrika unga människor att göra karriär, både nationellt och internationellt. Det sker en spännande utveckling i avseende kultur- och musikskolor. Särskilt vill vi uppmärksamma El Sistema som är en social verksamhet med musiken som verktyg. El Sistema bygger på en beprövad metod från som finns i hela världen, där är en av tre initiativtagare till det europeiska nätverket som bygger på samarbete i alla dess former och just nu innefattar snart 20 länder. Verksamheten i började i kommuns stadsdelar och kulturskola och finns nu på ytterligare sju orter i . El Sistema vänder sig till barn, ungdomar och familjer i utsatta områden, men för att verklig integration ska kunna ske riktas verksamheten till alla sociala grupper. Att genom orkesterspel och körsång bygga identitet, stolthet och självkänsla hos både individen och i gruppen gynnar en demokratisk och hållbar social utveckling. Vi tror att El Sistema kan tjäna som förebild för utveckling av musik- och kulturskolor. ser vi socialdemokrater med oro på utvecklingen inom den kommunala musik- och . I många kommuner är det allt färre barn som får tillgång till den. I många kommuner höjs avgifterna och barn och unga tvingas bort från musik- och av ekonomiska skäl. För att stödja kommuner föreslår vi inrättandet av ett stimulansbidrag för musik- och kulturskolor: kommuner som har eller nu sänker sina avgifter till max per termin inom musik- och får ett stimulansbidrag. För kommuner som redan har låga avgifter blir det därmed ett stöd till ökad kvalitet. Anslaget föreslås hanteras av och uppgår till . Det är viktigt att bevaka utvecklingen av musik- och så att verksamheten långsiktigt stärks och utvecklas. Att se till att så sker bör vara ett uppdrag för i samarbete med Kommuner och Landsting samt (). Vår uppfattning är att det är viktigt att på nationell nivå följa utvecklingen av musik- och . Regeringen bör ge ett särskilt uppdrag till att i samarbete med SKL och SMOK följa utvecklingen och göra en översyn av musik- och i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I enlighet med SMOK:s uppfattning vill vi att regeringen tar initiativ till att i samarbete med SMOK och SKL utarbeta en nationell strategi för kultur- och musikskolor.6 En nationell strategi bör innehålla en plan för barns rätt till kulturutövande, behovet av forskningsbaserad verksamhetsutveckling, hur personalförsörjningsfrågan ska lösas och därmed sammanhängande frågor om utbildning av pedagoger inom högskolan, behörighets- och kompetensutvecklingsfrågor, chefs- rektorsutbildning för musikskolor, avgiftsfrågan, samt att det behöver inrättas ett nationellt för frågor kring musik- och ( statistik, samordning, kvalitetsutveckling). Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Kulturutbyte och internationalisering gör att öppnar sig mot omvärlden. Inom kulturlivet tror vi att det är mycket viktigt att öka graden av internationalisering, och att stödja internationellt kulturellt utbyte – både möjligheterna för svensk kultur att möta ny publik i andra länder och för svensk publik att ta del av andra länders framstående och nyskapande kultur. Kulturlivets internationalisering utvecklas allt mer. Ekonomiska resurser till internationella samarbetsprojekt och stöd till turnéer, gästspel och utställningar är avgörande för att öka internationaliseringen av det svenska kulturlivet. Behoven av medel för internationellt kulturutbyte och samarbete ökar stadigt. Stödet till det fria kulturlivets utbyte bör användas så effektivt som möjligt. Det är också viktigt att peka på behovet av ökade möjligheter till nationell finansiering av EU-projekt inom kulturområdet. Med ytterligare resurser möjliggörs att kulturlivet utvecklar kontaktnät, utbud och arbetsmarknad och till att det internationella och interkulturella perspektivet ökar i alla delar av kulturlivet. Det är viktigt att vi både har möjlighet att ta emot gästspel men också att svensk kultur och svenska kulturskapare får möjlighet att komma ut i världen. Vi vill uppdra åt att i sitt arbete med att öka internationaliseringen stötta och prioritera kulturföreningar, fria grupper, institutioner och andra initiativ som långsiktigt arbetar med att öka mångfalden genom internationalisering i olika former. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Kulturella och kreativa näringar och besöksnäring (inom utgiftsområde 24) Det traditionella industrisamhället står inför stora strukturella förändringar och en ny kreativ näring är på framväxt. De kulturella och kreativa näringarna präglas av en stor rörlighet, det är ett frilanssamhälle, där den kreativa kompetensen är råvaran, det vill säga. det är ett intellektuellt kapital som lätt kan flyttas med personen. Rörligheten ställer krav på bra infrastruktur inte bara ur traditionell mening utan också ur helt nya perspektiv. För att lyckas med denna omställning är det avgörande att se hur de strukturella system som vi har byggt upp kring industrisamhällets förutsättningar kan anpassas efter de nya förutsättningar som gäller inom den kulturella och kreativa näringen. Det är också av stor vikt att hitta sätt för de traditionella näringarna och de kreativa näringarna att mötas. De kulturella och kreativa näringarna ligger i gränslandet mellan de kulturella och företagsekonomiska sektorerna. Vår utmaning är att ta vara på den potential som kulturen och kreativiteten har och hitta sätt att följa upp de värden som inte kan mätas i traditionella ekonomiska termer. Vi behöver se den kreativa förmågan som en kompetens i sig. En ökad förståelse för hur den kreativa kompetensen kan användas, för att höja värdet eller öka lönsamheten inom andra sektorer, behöver skapas. Kultur och kreativa samarbeten kan vara ett sätt att utveckla verksamheten för att öka konkurrenskraften. Näringarnas stora värde som sysselsättningsbidrag ligger i dess förmåga att vara en dynamo för andra branschers utvecklingsarbete. Det förutsättningslösa och vida synsättet som näringen representerar är av stor betydelse i alla branschers utvecklingspotential. För att möjliggöra detta krävs att den kompetens som näringen innefattar på ett bättre sätt synliggörs för aktörer inom andra branscher som dessa ges insikter om de värden som näringen kan tillföra. I många fall upplevs generella problem som branschspecifika varför en större öppenhet krävs. Några generella metoder för stimulans finns inte, varför graden av lyhördhet i systemet behöver öka. måste kreatören öka medvetenheten om sitt marknadsvärde. Ekonomiska ersättningar och belöningssystem bygger ofta på eget gediget arbete, varför respekten för idéarbete och kreativitet måste ökas. framtid ligger i att erövra och behålla en topposition inom områdena innovation och utveckling. I det perspektivet spelar de kulturella och kreativa näringarna en avgörande roll. Ett lysande exempel på den betydelse som kulturella och kreativa näringar har visar den utveckling och expansion som en ort får då den blir europeisk kulturhuvudstad. , 2014 är kulturhuvudstad (European Capital of Europe, som utses av EU). Det handlar inte om en kulturell evenemangsverksamhet utan om infrastrukturförändringar som påverkar inte bara kulturlivet i och utan hela näringslivet i regionen. som kulturhuvudstad 2014 kan ses som en del i en strävan att ska positionera sig inom områdena innovation och utveckling, denna unika möjlighet bör , t.ex. olika myndigheter och organisationer, ta till vara och utveckla. Det är viktigt att se vilken kraft detta projekt ger hela regionen, och det går att utifrån detta dra intressanta lärdomar på vilket sätt kulturella och kreativa näringar kan spela en verkligt avgörande roll för en regions näringslivsutveckling. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I den nya gymnasieskolan är estetisk verksamhet, som var ett kärnämne i den tidigare gymnasieskolan, nu enbart en valbar kurs. Det är självklart att alla gymnasieelever ska utveckla och använda sin fantasi och kreativitet samt förmågan att kommunicera genom att delta i estetisk verksamhet. Det krävs också kunskaper för att ta del av och tolka det kulturella utbudet. Kulturell medvetenhet och kulturella uttrycksformer är dessutom en av de åtta nyckelkompetenser för livslångt lärande som fastställts av EU, och som ställt sig bakom. Det är en konkurrensfaktor för att ha unga människor som behärskar olika kreativa uttrycksformer. Det visar inte minst framgångar för svenska dator- och tv-spel, design och film. Dessa framgångar bygger på kreativt tänkande. I områden som foto, marknadskommunikation, nya medier, mode samt turism och besöksnäringar spelar kreativt tänkande en nyckelroll. Det är viktigt att ansvariga myndigheter agerar utifrån vad som skapar tillväxt. Vi vill ta vara på kulturen som en tillväxtmotor för att skapa tillväxt både för enskilda människor och för hela . Ca 17 miljoner utländska turister besökte . Av dessa uppgav att de besökt minst ett museum. 2,5 miljoner turister besöker med kultur som primär reseanledning.7 Det finns all anledning att uppmärksamma kultur som en viktig faktor vid utvecklingen av besöksnäring. Den svenska besöksnäringen är en mycket viktig exportindustri för . En växande besöksnäring betyder fler jobb i hela landet. Branschen har tagit fram en strategi för att främja besöksnäringen och visionen är att näringen ska växa till 260 000 anställda fram . Vi vill särskilt se över insatser som kan främja svensk besöksnäring i hela landet. Insatser bör riktas för att stärka position som evenemangsland och skapa förutsättningar för att locka fler internationella evenemang till , men även utveckla nationella evenemang. Vi anser därför att en strategi för genomförandet av stora internationella evenemang inom idrott och kultur samt för större konferenser och möten bör tas fram i samarbete med idrottsrörelsen, kulturlivet och besöksnäringens organisationer. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Inom utgiftsområde 24 avsätter vi för att utveckla och intensifiera marknadsföringsinsatserna av svenska destinationer på strategiska marknader samt genomför en särskild satsning på företags- och destinationsutveckling i tidiga skeden. Skapande skola omfattar förskoleklass, grundskola och särskola. /2012 deltog ca 510 000 elever av 900 000 , vilket är av rikets elever.8 Detta är visserligen en ökning jämfört med /2011 men fortfarande helt otillräckligt. Vi socialdemokrater anser att kulturverksamhet i skolan ska nå alla barn. Det föreligger också en regional snedfördelning, det förekommer färre projekt i glesbygdskommuner. Vi socialdemokrater ser också Skapande skola mot bakgrund av andra motsägelsefulla beslut som regeringen genomfört inom skolans område. Regeringen tog bort estetiska ämnen som gymnasiegemensamma ämnen i gymnasieskolan vilket var ett stort misstag. Att arbeta med alla sinnen och uttrycksformer stimulerar lärandeprocesser och ger ökade kunskaper. Att skriva, läsa och räkna – det är grundläggande. Men människans uttrycksformer är fler än så. Den som inte tränas att använda andra kulturella uttrycksformer och att tolka dem när andra uttrycker sig, förnekas både egen utveckling och möjligheter i sin roll som samhällsmedborgare. Vi lever i när det blir allt viktigare att kunna hantera och tolka stora mängder av information och bilder. Hög estetisk och kommunikativ kompetens kommer att vara en viktig kvalifikation på framtidens arbetsmarknad, oavsett om man ska bli läkare, lärare, byggnadsarbetare, ekonom eller konstnär. Borttagande av estetiska ämnen som gymnasiegemensamma ämnen kommer att leda till ett torftigare framtida kultur- och samhällsliv, minskad kreativitet och entreprenörskap. Estetik, kreativitet och förmåga att uttrycka sig konstnärligt är vidare en tillgång i många yrken och bör därför ingå som ett gymnasiegemensamt ämne i de nationella programmen i gymnasieskolan. Vi socialdemokrater vill därför återinföra estetiska ämnen som gymnasiegemensamma ämnen i gymnasiet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Skapande skola – en nulägesanalys9 ger tyvärr inte ett fullständigt underlag för att göra bedömningar av omfattningen av projektet . I rapporten framkommer också att de kulturarbetare som deltagit har en rad kritiska synpunkter på hur Skapande skola är organiserat – mer av löpande-band än konstnärligt projekt. Tanken är att man ska prova på teater, men att inget bestående uppnås. Vi socialdemokrater anser det centralt att eleverna ska få upptäcka sin egen kreativa förmåga, och att det ska ge personlig utveckling. Ansökningsförfarandet anses krångligt och kommenteras av en respondent så här: Systemet är alldeles för byråkratiskt invecklat när man har en kommun med stadsdelar. Avståndet mellan skola och teater blir enormt när det skall passera samordningsfunktioner i stadsdelen och mycket tid och energi går förlorad. [] Den byråkratiska processen och det enormt sena svaret från på om projektet erhållit stöd har synnerligen försvårat genomförandet. En annan viktig kritik som redovisas i rapporten är att Skapande skola inte bidrar till mer konst och kultur i skolan. Många gör bedömningen att skolhuvudmännen väljer att inte köpa in kultur vid sidan om Skapande skola. pekar själv på att dessa frågor inte tas upp i undersökningen och föreslår därför att en djupare utvärdering genomförs. Vi delar den uppfattningen och efterlyser en undersökning som ger en fördjupad bild av vad insatserna lett till för elever och kulturskapare. Vi socialdemokrater föreslår därför en fördjupad utvärdering av Skapande skola. Den bör ske i samarbete mellan och Myndigheten för kulturanalys. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regional kulturverksamhet – kultursamverkansmodellen Myndigheten för kulturanalys visar i en rapport10 att kultursamverkansmodellen i första hand är en angelägenhet för förvaltning och politik på regional nivå, även om politiker och tjänstemän på nivå varit involverade i arbetet med kulturplanen och de diskussioner som förts i samband härmed. Mest positiva till kulturplanen och modellen i stort är politiker och tjänstemän på regional nivå. För att kultursamverkansmodellen ska bli framgångsrik måste fler kulturellt yrkesverksamma men även företrädare för amatörkulturen involveras i processen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I en situation där sjukfrånvaron är hög och ohälsofrågorna centrala för arbetsliv och samhällslivet så borde detta avspeglas på ett tydligare sätt i den förda kulturpolitiken. Vi menar att regeringen med inriktning på departementsövergripande arbete bör främja en politik där även hälsan står i fokus. Det är inte längre rimligt att politikområdena ses isolerade från varandra eftersom mycket av den banbrytande utvecklingen sker i gränslandet mellan olika politikområden. Även om forskningen inom området är något begränsad så kan man ändå fastslå att kulturella aktiviteter har stor betydelse för mänsklig hälsa. Det gäller för unga, gamla, friska och för människor med ohälsa i olika livssituationer. En utmaning för regeringen bör vara att få till stånd en mer jämlik och jämställd kulturkonsumtion för att därigenom främja en förbättrad folkhälsa. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Socialdemokraterna är ett feministiskt parti. Denna uppfattning är djupt rotat i våra värderingar. Fria och jämlika människor i ett solidariskt samhälle är vårt mål – ett samhälle utan över- och underordning – och det kräver jämlikhet mellan kvinnor och män. Könsmaktsordningen är fortfarande mycket tydlig i . Vi ser den i familjeförhållanden, i beslutande organ och kanske framför allt i arbetslivet och näringslivets ledning. Att har kommit långt förminskar på inget sätt det stora arbete vi har framför oss. Detta arbete kräver att vi ständigt vågar analysera och utveckla oss själva. Jämställdhet är inget eget politikområde utan ett perspektiv som präglar hela vårt politiska arbete. Inom kulturområdet har flera projekt igångsatts för att öka jämlikheten mellan män och kvinnor. Alla projekt har dock den nackdelen att det inte i grunden rubbar den ordinarie verksamhetens sneda fördelning, t.ex. avseende hur mycket musik komponerad av män respektive kvinnor som spelas eller avseende utställningsverksamhet – hur många manliga respektive kvinnliga konstnärer. Regeringen har tagit vissa initiativ men det finns mer att göra. Grunden för att kunna arbeta aktivt med jämställdhetsintegrering är att det finns könsuppdelad statistik. Detta finns till viss del men det är inte systematiskt genomfört inom området. Det ska finnas en redovisning från myndigheterna och institutionerna som erhåller bidrag hur de genomför sin verksamhet ur ett jämställdhetsperspektiv. All redovisning ska innehålla könsuppdelad statistik. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Samma sak ska gälla alla organisationer som erhåller bidrag från . I bidragsgivningen och stipendieutdelning ska utfallet redovisas könsuppdelat. De myndigheter, institutioner och organisationer som aktivt och framgångsrikt arbetar med att öka jämställdheten ska prioriteras. Inte minst viktigt är det att jämställdhetsaspekten uppmärksammas och prioriteras när det gäller kultursamverkansmodellen. Regionerna ska lämna redovisning med könsuppdelad statistik. Uppföljningen avser både verksamheters organisation och konstnärliga innehåll. Vi vill ge en samordnande roll i samarbete med Myndigheten för kulturanalys för att genomgripande och systematiskt skapa ett underlag för att göra bedömningar. Detta kan gälla statistik såväl som andra undersökningsmetoder. Vi anser också att ska ha ett särskilt uppdrag att tillse att man i all statlig bidragsgivning ska uppnå jämställdhet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Hbt-frågor inom kultur och idrott Homosexuellas, bisexuellas och transpersoners tillvaro har förbättrats men det finns mycket kvar att göra. Inom det kulturpolitiska området har hbt-frågorna diskuterats väldigt lite. Det är därför viktigt att historien ur ett hbt-perspektiv synliggörs, dokumenteras, kulturellt levandegörs och blir tillgänglig.