ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102MJ379 · 2013-10-02 00:00:00 — Grundanslag till Östersjöforskningen i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att ge i ett grundanslag. Läget för är allvarligt och det är hög tid att regeringen agerar. Enligt de senaste rapporterna från har områdena med syrefria havsbottnar fortsatt att öka och uppnår nu de högsta nivåerna . Runt lever och verkar 90 miljoner människor. Det finns jordbruksmark inom avrinningsområde som står för en stor del av detta näringsläckage, kväve och fosfor . har enligt Baltic Sea Action Plan åtagit sig att minska de årliga kväve- och fosforförlusterna till med respektive . skriver uppföljning av de svenska miljömålen att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålen med beslutade eller planerade styrmedel. Det framhålls att det pågående arbetet behöver fortsätta och att fler insatser måste till för att målet ska kunna uppnås. Huvudorsak till övergödningen av är näringsläckage från jordbruket i och övriga strandstater tillsammans med bland annat utsläpp från reningsverk och bilismen. Kraftfulla forskningsinsatser behövs. Regeringen har beslutat att dra in anslaget till SBFI (/), och riskerar därmed fortsättningen av . genomförs i samverkan mellan forskningsinstitut, lärosäten, myndigheter, kommuner och miljöorganisationer i samtliga 9 . har man kartlagt de strukturella orsakerna till jordbrukets näringsläckage och tagit fram ett vetenskapligt åtgärdsprogram som visar hur ett ekologiskt kretsloppsjordbruk kraftfullt kan minska näringsläckaget till havet. startades och utvecklades av forskningsinstitutet i i nära samverkan med . SBFI har finansierats genom ett grundanslag från regeringen på . Det är uppseendeväckande, svårbegripligt och illavarslande om regeringens miljöpolitiska ambitioner att regeringen , när ska slutföras, beslutat dra in grundanslaget till SBFI. forskningsresultat har varit kontroversiella inom delar av lantbruksnäringen. Forskningen har visat på vad som kan beskrivas som ekologiska systemfel i jordbruket, en uppdelning av jordbruket i dels regioner med huvudsakligen spannmålsodling, dels regioner med en överintensiv djurhållning. I spannmålsregionerna krävs mycket stora näringstillskott utifrån i form av handelgödsel, medan det i djurregionerna uppstår stora överskott av stallgödsel som slutligen belastar havet. Dessa frågor är politiskt känsliga eftersom regeringens miljöpolitik i jordbruksfrågor alltid riskerar att underordnas den näringspolitiska hänsynen. Beras forskning visar på nödvändigheten av långsiktiga strukturförändringar av jordbruket för att skapa fungerande kretslopp. En omläggning till ekologiskt kretsloppsjordbruk i hela skulle kunna rädda havet från en fortsatt tilltagande total övergödning så som sker till följd av att och de baltiska länderna nu gör om samma misstag som vi i har gjort med en specialisering av jordbruket. Det är nu viktigt att regeringen visar att man menar allvar med att uppnå miljömålen, EU:s havsmiljödirektiv och åtaganden enligt Baltic Sea Action Plan. Ett grundanslag för SFBI i är en viktig del av detta arbete. Detta bör till regeringen som sin mening ge till känna.
mot · H102MJ382 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att tydliggöra ansvarsfördelningen mellan och regeringen när det gäller bottentrålning i reservat. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka skyddsbestämmelser som införs i reservat, så att fler reservat blir helt fredade för skadlig mänsklig påverkan inom reservatområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka arbetet med att få fler reservat på plats. Ett av de 14 miljökvalitetsmålen som vi inte når med alliansregeringens politik är målet om Hav i balans samt levande kust och skärgård. En nödvändig åtgärd för att nå målet är att skydda flera områden. Vi har i vår budgetmotion anslagit pengar till åtgärder för hav och vatten, vilket vi bedömer är centralt. skyddade områden är relativt sällsynta i de nordiska länderna, medan de är betydligt mer allmänna i andra delar av världen. av det svenska havsområdet skyddas som naturreservat och Natura 2000-områden. Detta kan jämföras med av land. Trots att havsområden utsetts till reservat, har nödvändiga skyddsåtgärder för havsmiljön ofta inte genomförts inom reservaten. Som exempel får man bottentråla inom vissa skyddade områden. Det har inte varit helt tydligt om det är regeringen eller som har mandatet att besluta om förbud mot trålning. Vi menar därför att det behövs ett förtydligande från regeringen. Detta vill vi att ger regeringen tillkänna. Vilka skyddsbestämmelser som införs i reservaten är viktiga. Man kan till exempel införa förbud mot exploatering som byggnation, olje- och mineralutvinning, mot muddring, dumpning, bottentrålning med mera. Båttrafik kan också regleras. Vi menar att områden som helt fredas från skadlig mänsklig påverkan har stor betydelse för fiskreproduktionen och att skyddsbestämmelserna behöver stärkas. Detta vill vi att som sin mening ger regeringen tillkänna. Det är också viktigt att de områden som skyddas är tillräckligt stora. reservat ses som en av de åtgärder som är mycket viktiga för vissa bestånds överlevnad och för det livet i det stora hela. skyddade områden inrättas med stöd av den nationella lagstiftningen. Nationella beslut omfattar områden i ländernas territorialvatten, normalt ut. Det finns dock ett stort behov av att även skydda områden på internationellt vatten mot fiske. För att detta ska kunna ske måste dock särskilda internationella överenskommelser träffas. har 18 reservat. Vi hade som mål att ha 26 reservat . Det är alldeles för lite. Vi menar därför att arbetet med att få flera reservat på plats behöver stärkas. Detta vill vi att som sin mening ger regeringen tillkänna.
mot · H102MJ386 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om variabelt strandskydd. Att säkra allmänhetens tillgång till stränderna och att säkra den biologiska mångfalden är huvudsyftena bakom strandskyddslagen. Strandskyddet gäller därför alla stränder längs alla sjöar och vattendrag. är det viktigt att det ingreppet i äganderätten blir så minimalt som möjligt. En viktig del av strandskyddslagen är möjligheten till lokal anpassning. Kommuner har därför möjlighet att bevilja dispens från strandskyddsreglerna till fastighetsägare under vissa förutsättningar. har sedan möjlighet att överpröva dispensen. Ägarintresset och allmänintresset, i form av framförallt allemansrätten, är det som ligger bakom den här tanken. Att hitta en bra och rimlig avvägning mellan dessa två mot varandra stående principer är en delikat uppgift. Dock kan det ifrågasättas om en strand i lagens mening verkligen bör sträcka sig inåt land och om det verkligen bör vara formulerat så att det ska gälla alla vattendrag, kuster och öar oaktat lokala förutsättningar. Förutom möjligheten till dispens från strandskyddslagen som medges under vissa förutsättningar bör därför möjligheten övervägas att även se en variabilitet i vilka områden som ska täckas. Inom vissa områden kanske strandskyddet verkligen ska gå från stranden, inom andra kan det mycket väl räcka med mindre än . För syftet bakom allmänhetens tillgång till skog och natur är viktig att värna, men häri är även fastighetsägares möjlighet att råda över sin fastighet något som man måste ta hänsyn till. Att i grunden se över förutsättningarna för att bättre ta hänsyn till de faktiska förhållandena längs stränderna bör därför övervägas genom att möjligheterna att införa ett variabelt strandskydd ses över.
mot · H102MJ387 · 2013-10-03 00:00:00 — Avskaffad anmälan av kompostering, återvinning eller bortskaffande av hushållsavfall tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att avskaffa anmälningsplikten för kompostering, återvinning eller bortskaffande av hushållsavfall för fastighetsinnehavare eller nyttjanderättshavare. Ett ekologiskt hushållande av resurser är centralt för att klara de klimat- och miljömässiga utmaningar vi står inför och . För att öka miljöhänsynen, bättre hushålla med resurser och klara miljömålen så är källsortering, kompostering och återvinning centrala inslag. Det är också angeläget att fler människor börjar ta hand om sitt avfall på ett ansvarsfullt sätt. Den som vill leva ekologiskt och ta sitt miljöansvar och kompostera eller på annat sätt återvinna annat hushållsavfall än trädgårdsavfall måste anmäla detta till kommunen enligt 45 § första stycket avfallsförordningen (2011:927). För att få fler att börja ta hand om sitt avfall på ett mer miljövänligt sätt så måste det vara enkelt. En anmälningsplikt ökar istället byråkrati och kostnader och bidrar således inte till att fler börjar källsortera och kompostera. Det är naturligtvis nödvändigt att den hantering av avfall som inte sker genom kommunens eller en producents försorg sker på rätt sätt så att risker som att sprida sjukdomar eller parasiter med komposten elimineras. Annat obehag som till exempel stark lukt bör också undvikas. Regeln i avfallsförordningen bidrar emellertid inte till detta då det redan i 15 kap. 18 § slås fast att avfall inte får komposteras eller på annat sätt återvinnas eller bortskaffas av fastighetsinnehavaren eller nyttjanderättshavaren om det riskerar att skapa olägenheter för människans hälsa eller för miljön. Där står det också angivet att avfallshanteringen måste ske på ett sätt som är betryggande för människors hälsa och miljön. Utifrån det ovan angivna är anmälningsplikten överflödig och därför är det önskvärt att en översyn av 45 § första stycket avfallsförordningen (2011:927) görs för att få fler människor att anamma en miljövänlig avfallshantering.
mot · H102MJ389 · 2013-10-01 00:00:00 — Icke-diskriminering av funktionshindrade jägare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändring i terrängkörningsförordningen. Det finns i cirka 200 funktionshindrade jägare som har behov av ett motorfordon för att kunna jaga. Fordonet behöver under jakten framföras i terräng och för detta krävs dispens. Dessa dispenser innebär en omfattande och krånglig byråkrati som försvårar dessa jägares möjligheter att jaga och vara delaktiga i den sociala jaktgemenskapen. beviljas dispenser av länsstyrelserna tyvärr ofta på olika sätt. Ofta är de tidsbegränsade till . avser de en viss jaktmark men ibland omfattar de hela län där personen ifråga får ansvaret själv att inte köra i känslig terräng. Någon ingående prövning görs alltså långtifrån alltid av de olika myndigheterna. Denna olikhet inför lagen kan inte accepteras. Den som får dispens för ett helt län kan åka och jaga med sina grannar eller andra jakträttshavare i sitt eget län i varje fall. Den som får dispens endast för den egna jaktmarken tvingas söka dispens så fort man vill jaga på grannmarken. Detta innebär en oerhörd frustration och förhindrar jaktlig samverkan och social samvaro. Detta är inte rimligt. Motionären anser att är skyldigt att göra en avreglering för att uppfylla från om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (SÖ 2008:26). Enligt denna konventions ska bl.a. avskaffa lagar som diskriminerar mot personer med funktionsnedsättningar. Eftersom personer med funktionsnedsättningar inte har samma möjligheter som andra människor att röra sig i skog och mark måste därför dessa dispenskrav ändras. Motionärens förslag är en ändring 1§ terrängkörningsförordningen så att funktionshindrade jägare får framföra motorfordon i terrängen i samband med jakt.
mot · H102MJ390 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om yrkesfiske efter lax i . Havs- och vattenmyndigheten (HaV) har beslutat att yrkesfisket efter lax i öppet hav i ska fasas ut . Det innebär att yrkesfisket nära kusten med fällor kommer att kunna fortsätta, medan det småskaliga yrkesfisket efter lax i södra kommer att stoppas. Beslutet får därmed stora konsekvenser för yrkesfiskare i södra . Sett ur ett nordiskt perspektiv så är det anmärkningsvärt att det finns olika regler i länderna runt och omkring . Som exempel kan nämnas att i tillåts det att lax fiskas och att samma lax landas och säljs i . I får de befintliga laxfiskarna fortsätta tills de har uppnått pensionsålder. I är det totalt stopp års utgång. , och är alla medlemmar i , detta bör också återspeglas i regelverket som styr laxfisket i . HaV bör därmed överväga att laxfisket med drivlina i får återupptas.
mot · H102MJ391 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fisket med passiva redskap återigen bör få tillbaka en procentuell tilldelning av den svenska torskkvoten. Regeringen och Hav- och vattenmyndigheten (HaV) kommer att besluta om hur stor tilldelning för fisket efter torsk med passiva redskap kommer att bli efter det man infört s k producentorganisationer. beslutade HaV att gå ifrån modellen med procentuell tilldelning av den svenska torskkvoten till fisket med passiva redskap, och i stället tilldela detta fiske en fast kvot om . Det finns en risk med en låsning av detta system, om/när torskfisket vänder uppåt igen, kommer denna tilldelning att vara på tok för liten. Om yrkesfisket bara kommer upp till de nivåer som de hade , kommer detta segment att slå i kvottaket . Därför är det viktigt att passiva redskap återigen får tillbaka en procentuell tilldelning av den svenska torskkvoten.
mot · H102MJ392 · 2013-10-03 00:00:00 — Rådgivning till nya och framtida skogsägare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att prioriterar rådgivning till nya skogsägare om vikten av ett aktivt och långsiktigt hållbart skogsbruk. Skogen har en central roll i arbetet med att åstadkomma en långsiktigt hållbar samhällsutveckling. Det förutsätter att skogen sköts så att den uthålligt ger en god avkastning som ekologiska och sociala värden värnas. Skogen är viktig för sysselsättning och naturnära turism, inte minst på landsbygden. Ett aktivt och uthålligt skogsbruk är en viktig resurs i klimatomställningen. En resurs som kan komma samhället till del som ersättning för fossila och resurskrävande råvaror. Trä är förnybart och kan återvinnas, ofta i flera led. Skogen kan ge kläder, kompositmaterial och biodrivmedel. Jag ser med tillförsikt på vidareförädlingen av nya produkter med skogen som bas. Här finns en stor utvecklingspotential och skogen är en framtidsbransch, inte minst i skogslänen som också har ett stort behov av nya arbetstillfällen. För att skogen ska klara alla dessa krav förutsätts att skogarna sköts på ett tillfredsställande sätt med återkommande skötselinsatser. Hälften av landets skogsareal ägs av enskilda familjeskogsbrukare. Enligt den senaste Skogsbarometern som och redovisade 2012, står vi inför en mycket stor generationsväxling i de svenska skogarna. Skogsbarometern konstaterar att skog till ett värde av kommer att byta ägare . Av skogsägarna i undersökningen planerar att överlåta sin fastighet , vilket är en låg andel då en tredjedel av skogsägarna är . Den verkliga farten i generationsväxlingen kommer således att accelerera . Mjuka faktorer som jakt, rekreation och känslan av att äga anges av som den viktigaste faktorn för ägandet av skog, tycker främst att det är en långsiktig investering och tycker att en god löpande avkastning är mest betydelsefullt. Många, unga människor, kommer att bli skogsägare. Den nya generationen skogsägare bor i högre utsträckning någon helt annanstans i världen, har ofta mindre kunskap om skog och en helt annan relation till skogen än tidigare generationer, som ofta bott och verkat på fastigheten. Studier som gjorts visar att aktiviteten i skogen är betydligt lägre bland dem som blivit skogsägare. De saknar också oftare grundläggande kunskaper om skog och skogsbruk. Med den stora andelen nya skogsägare som väntas , kan det få stora följder på skogstillståndet och sysselsättningen ifall det blir ett mer passivt skogsägande, vilket även försvårar omställningen till ett fossilfritt samhälle. bör därför få i uppdrag att särskilt prioritera rådgivning till nya skogsägare om vikten av ett aktivt och långsiktigt hållbart skogsbruk.
mot · H102MJ393 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt 3R-center med uppgift att sprida information om och främja alternativa metoder till djurförsök. I och /63/EU om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål uppges att detta direktiv är ett viktigt steg mot att uppnå det slutliga målet att ersätta alla försök på levande djur i vetenskapliga syften och i undervisningssyfte så snart det är vetenskapligt möjligt att göra det (skäl 10). Syftet är att underlätta och främja användningen av alternativa metoder. Syftet är även att garantera en hög skyddsnivå för de djur som används i försök. Enligt direktivet ska medlemsstaterna säkerställa att metoder som inte innebär användning av levande djur ska användas när det är möjligt. Att antalet djur som används i djurförsök ska begränsas till ett minimum och att allt som kan vålla djuren lidande då de används i djurförsök ska elimineras eller begränsas till ett minimum (artikel 4). Det innebär att alternativ enligt 3R-principen (replace, reduce, refine) ska tillämpas. och medlemsstaterna ska bidra till utveckling och validering av alternativa metoder (artikel 47.1). Medlemsstaterna ska på nationell nivå se till att alternativa metoder främjas och att information om dessa metoder sprids (artikel 47.4). Den myndighet som prövar ansökningar om att använda djur i försök ska beakta sakkunskap om bland annat alternativ enligt 3R (artikel 38.3). , (Nationellt centrum för djurvälfärd) och har på uppdrag av regeringen utrett hur det nationella arbetet inom området för alternativa metoder till djurförsök i enlighet med 3R-principen bör bedrivas. Uppdraget redovisades i rapporten om alternativa metoder till djurförsök. Utredningen föreslår bland annat att det ska inrättas ett nationellt kompetenscenter för 3R-frågor. I är det inte någon myndighet som har resurser för och som aktivt arbetar med att främja användningen av alternativa metoder samt att sprida information om alternativ enligt 3R. Resurserna på området samordnas i ett centrum. Ett nationellt 3R-center bör inrättas med ansvar för dessa uppgifter, som bland annat kan bistå centrala djurförsöksetiska nämnden, regionala djurförsöksetiska nämnder, djurskyddsorgan, nationella kommittén, samt andra myndigheter med sakkunskap. Ett sådant 3R-center behöver ha handläggare med vetenskaplig kompetens inom veterinärmedicin, etologi och om alternativa metoder enligt 3R samt dokumentalister för informationssökningar.
mot · H102MJ394 · 2013-10-01 00:00:00 — Plan för att minska antalet djurförsök tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska utarbetas en handlingsplan för att minska antalet djurförsök och det lidande som djur utsätts för i djurförsök. och rådets direktiv /63/EU om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål trädde i kraft . Direktivet ska tillämpas . I direktivet anges som skäl för att detta antagits bland annat att det är ett viktigt steg mot det slutliga målet att ersätta alla försök på levande djur i vetenskapliga syften och i undervisningssyfte så snart det är vetenskapligt möjligt att göra det (skäl 10). Syftet är att underlätta och främja användningen av alternativa metoder. Syftet är även att garantera en hög skyddsnivå för de djur som används i försöken. , (Nationellt centrum för djurvälfärd) och har på uppdrag av regeringen utrett hur det nationella arbetet inom området för alternativa metoder till djurförsök i enlighet med 3R-principen bör bedrivas. Utredningen redovisade uppdraget i rapporten om alternativa metoder till djurförsök. I rapporten föreslås att de myndigheter som omnämns i uppdraget ska etablera en permanent och formaliserad samverkan i arbetet med alternativa metoder till djurförsök. Vidare ur rapporten: Utredningen föreslår t ex att myndigheterna gemensamt upprättar en strategisk plan för hantering av försöksdjursfrågor och alternativa metoder till djurförsök. Denna strategiska plan bör revideras och presenteras i myndigheternas årsredovisningar. I strategin ska ingå hur myndigheterna avser att arbeta för att ersätta, begränsa och förfina försöksdjursanvändning enligt de 3 R:ns princip. Enligt utredningen bör samordning av strategiarbetet ske av den nationella kommitté som EU-direktivet anger ska finnas. försöksdjursråd övergick till att utgöra den nationella kommittén. Utredningen har visat hur en handlingsplan kan utarbetas och hur arbetet med den bör bedrivas fortlöpande. användes 829 813 djur i djurförsök i . Enligt den svenska definitionen för djurförsök räknas även provfiske som djurförsök, vilket det året omfattade 7 734 237 fiskar. Det behövs en handlingsplan om hur arbetet ska bedrivas för att minska antalet djurförsök och det lidande som djur utsätts för i djurförsök. En sådan handlingsplan behövs för att ska bedriva ett effektivt arbete i enlighet med EU:s direktiv om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål.
mot · H102MJ395 · 2013-10-01 00:00:00 — Förbättrade förhållanden för minkar i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om ändring i djurskyddslagen (1988:534) genom införandet av en ny paragraf (4 a) med följande lydelse: 4 a § Minkar som föds upp för pälsproduktion ska hållas på ett sådant sätt att deras behov av att röra sig, klättra, utöva sitt jaktbeteende och ägna sig åt annan sysselsättning samt av att vara ensamma kan tillgodoses. Minkar ska dessutom ha tillgång till vatten att simma i. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, får meddela ytterligare föreskrifter om villkor för hållande av mink för pälsproduktion. Denna lag träder i kraft . har Socialdemokraterna, tillsammans med och , arbetat för att minknäringen ska leva upp till djurskyddslagens krav på djurens rätt till naturligt beteende. , 2003, kom som rekommenderade minknäringen att helt eller delvis läggas ner om man inte lyckades leva upp till djurskyddslagens krav. 2010 presenterade en sammanställning av djurskyddsinspektioner på minkfarmar. Den visade stora brister bland annat vad gäller sysselsättning för minkarna i burarna, skadade och sjuka djur på farmerna som inte fick behandling. Journaler över dödsfall saknades på av farmerna. Vidare laglig kadaverhantering, trasiga och överbelagda burar. Lite har hänt vad gäller minkarnas situation. Burarna och rutinerna på farmerna ser likadana ut som då, och ytterligare studier har visat att andelen djur med stereotypa beteenden är fortsatt hög på svenska farmer. Först tog pälsnäringen initiativ till ett så kallat djuromsorgsprogram för minknäringen. presenterade också ett förslag till nya riktlinjer som varit ute på remiss till . Båda förslagen skulle innebära vissa förbättringar för minkarnas levnadsförhållanden men är inte tillräckliga för att komma åt problemen med minkarnas psykiska ohälsa.
mot · H102MJ397 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna allemansrätten. Allemansrätten handlar om frihet under ansvar. Med rätten följer krav på hänsyn och varsamhet, mot natur och djurliv, mot markägare och andra människor ute i naturen. Vi har ett stort ansvar att vårda allemansrätten som ett unikt svenskt kulturarv och traditionell livsföring. Allemansrätten är en central del i våra miljölagar och den har en viktig plats i vårt samhälle. Det finns tillfällen när människor väljer att missbruka allemansrätten genom att stanna kvar länge på en och samma plats och göra åverkan på naturen genom nedskräpning. När många människor uppehåller sig på samma plats utan tillgång till vatten och avlopp uppstår det sanitära problem. Vi vill betona att allemansrätten innebär både rättigheter och skyldigheter. Vi tror också att det oftare kan behövas en dialog emellan företagen och markägaren för att klarlägga vad allemansrättens skyldigheter innebär.