mot · H102So206 · 2013-09-19 00:00:00 — 5.1Nej till så kallad gårdsförsäljning6 5.3Förbjud alkohol- och tobaksreklam8 5.4Nationell handlingsplan för minskat alkoholbruk bland ungdomar9 5.5Sänkta införselkvoter för alkohol9 5.6Alkolås bör vara standard i trafiken9 6.2Inför dold försäljning av tobak12 6.3Ingen gratis reklam med neutrala paket12 6.5Passiv rökning och rökfria miljöer13 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det övergripande målet för ANDT-politiken ska vara ett samhälle fritt från narkotika och dopning, en sänkning av alkoholkonsumtionen och minskade medicinska och sociala skador orsakade därav samt ett minskat tobaksbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med konkreta förslag till åtgärder på ANDT-området utifrån både klass- och könsperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker är en fråga om detaljhandelsmonopolets bevarande och därmed en fråga om folkhälsa och samhälleliga konsekvenser av alkoholkonsumtion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör införas ett förbud mot kommersiell förmedling av alkoholdrycker tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla former av alkoholreklam bör förbjudas i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen inom EU bör driva frågan om att varje medlemsstat ska få avgöra om den vill förbjuda alkoholreklam med hänsyn till folkhälsan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en handlingsplan för minskat alkoholbruk bland ungdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förnyat initiativ att arbeta för sänkta införselkvoter av alkohol inom EU.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen omgående bör återkomma till med ett förslag som omfattar krav på alkolås som standardutrustning vid köp av alla nya personbilar, bussar och lastbilar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att WHO:s konvention om tobak bör genomföras i svensk lagstiftning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tobaksförsäljning bör vara licenspliktig. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att s.k. dold försäljning av tobak bör införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att neutrala förpackningar för tobaksvaror bör införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bildinformation om tobakens skadeverkningar bör införas på förpackningarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör återkomma med ett förslag på hur fler rökfria miljöer kan skapas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med en tidsbestämd åtgärdsplan för ett tobaksfritt samhälle. 1 Yrkande 8 hänvisat till SkU. 2 Yrkande 9 hänvisat till TU. När de ekonomiska skillnaderna ökar i ett samhälle ökar även skillnaderna i hälsa. Hälsoklyftorna i det svenska samhället är mycket påtagliga. I och Statens folkhälsoinstituts gemensamma rapport i – Årsrapport fastställs det bl.a. att det finns tydliga hälsoskillnader mellan dem som har kort och dem som har lång utbildning. I yrkesverksamma åldrar är dödligheten mer än dubbelt så hög bland personer med förgymnasial utbildning som bland dem med eftergymnasial utbildning och skillnaden har ökat . Alla stora dödsorsaker i befolkningen – hjärtsjukdom, stroke, cancer, olyckor, självmord och alkoholrelaterade diagnoser – är vanligare bland dem med kort utbildning. De som har kort utbildning upplever också sin hälsa som sämre. Eftersom vår hälsa påverkas av vår ekonomiska och sociala livssituation krävs det även en folkhälsopolitik som spänner över alla samhällsområden. Den borgerliga regeringen har på ett systematiskt sätt nedrustat den svenska folkhälsopolitiken och gjort hälsa till en fråga om individuell livsstil. På så sätt riskerar man att ge människor skulden för sin egen ohälsa. kräver en återupprättad folkhälsopolitik som har som övergripande mål att minska klassklyftorna i hälsa och där man på ett systematiskt sätt påverkar de samhällsförhållanden och miljöfaktorer som skapar ohälsa. Frågor rörande alkohol, narkotika, dopning och tobak (ANDT) är en viktig del av detta folkhälsoarbete. antog regeringen en strategi för politik rörande alkohol, narkotika, dopning och tobak (ANDT). I strategin angavs ett övergripande mål för arbetet: Ett samhälle fritt från narkotika och dopning, med minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och med ett minskat tobaksbruk. Detta mål innebär att olika vikt och fokus läggs på ANDT-politikens olika områden. Det narkotika- och dopningsfria samhället är ett fastslaget mål i . Det är ett mål som instämmer i. Vi kan konstatera att detta mål av många har tolkats på ett sätt som förhindrat en nyanserad debatt om samhällets åtgärder. I alltför hög grad har narkotikapolitiken präglats av en bestraffande dimension som trängt undan vetenskapligt grundade förslag på åtgärder inom området. Det arbete som bedrevs under () var mycket värdefullt för att på ett bättre sätt samordna den nationella politiken och stärka politikens koppling till vetenskap och praktik. Den borgerliga regeringen valde tyvärr att lägga ner MOB. Målen för alkohol- och tobakspolitiken är satta på en lägre nivå än för narkotika och dopning, vilket vi inte ser några problem med. Det finns emellertid hos regeringen också en tydlig skillnad i synsättet mellan alkohol och tobak. Medan man anser att tobaksbruket måste minska så finns ingen sådan ambition när det gäller alkoholen. Detta ser vi som allvarligt. Det framstår som allt tydligare att den restriktiva svenska alkoholpolitiken håller på att luckras upp till förmån för en politik där alkoholkonsumtion i sig inte ses som ett problem utan endast blir ett problem i vissa enskilda fall. Detta har tidigare visat sig bl.a. i regeringens förändringar av alkohollagen, som pekar i en tydligt liberaliserande riktning. Det har också visat sig i regeringens engagemang för att gång på gång utreda frågan om gårdsförsäljning av alkohol, vilket resulterat i förslag som handlar om direkt konkurrensutsättning av Systembolaget genom småbutiker som inte alls behöver ligga på en gård på landsbygden. Regeringen har också lagt ner , vilket lett till sämre fokus och en sämre samordning av frågorna på nationell nivå. För oss är det tydligt att alkoholkonsumtionen i högsta grad påverkar framför allt folkhälsan och brottsutvecklingen. Det är inte enbart för enstaka enskilda individer och familjer som alkoholen är ett problem som kräver insatser – för en hållbar utveckling krävs en minskad totalkonsumtion i samhället. Därför bör det övergripande målet för ANDT-politiken vara ett samhälle fritt från narkotika och dopning, en sänkning av alkoholkonsumtionen och minskade medicinska och sociala skador orsakade därav samt ett minskat tobaksbruk. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. En persons livsvillkor och socioekonomiska position påverkar hälsan, livsstilen och bruket av alkohol, narkotika, dopning och tobak. Inom forskningen brukar detta förklaras med att status och grad av kontroll över sitt eget liv påverkar människors grundnivå av stress. Stressnivån i sin tur har mycket stor betydelse för psykisk och fysisk hälsa och immunförsvar. Kortutbildade, arbetslösa och människor boende i socioekonomiskt svaga områden har i regel sämre hälsa än andra. I finns det även en stor skillnad i hälsa mellan utrikes och inrikes födda. Kvinnors och mäns bruk av alkohol, narkotika, dopning och tobak skiljer sig också åt. Likaså samhällets syn på kvinnor respektive män som missbrukar. Eftersom gruppen missbrukande män är större, har kvinnor ofta svårare att få vård och behandling som är anpassad utifrån deras behov. Missbruk hos kvinnor är mer skam- och skuldbelagt än hos män, och det är vanligare att kvinnor som missbrukar har tidiga traumatiska upplevelser i grunden. Det finns även biologiska skillnader mellan kvinnor och män, t.ex. när det gäller förmågan att bryta ned alkohol. För att en ANDT-strategi ska vara effektiv är därför klass- och könsperspektiv en förutsättning. Regeringen saknar dessa perspektiv i sin strategi. Både statistik och forskning behöver delas upp och analyseras utifrån dessa perspektiv. Såväl information om exempelvis drogernas skadeverkningar som andra riktade åtgärder måste anpassas till olika grupper och deras behov. Med anledning av detta bör regeringen återkomma till med konkreta förslag till åtgärder på ANDT-området utifrån både klass- och könsperspektiv. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. står för en solidarisk och restriktiv alkoholpolitik som innebär att tillgängligheten till alkohol ska vara begränsad genom höga skatter, ett starkt Systembolaget och inte minst strängare regler för privatinförsel. En lägre totalkonsumtion innebär att den alkoholrelaterade ohälsan och dödligheten minskar. Vi måste bekämpa den ökande alkoholkonsumtionen och agera för att återta vår rätt att själva bestämma över vår alkoholpolitik. Det handlar om att återskapa den restriktiva alkoholpolitiken som har sin grund i ett folkhälsoperspektiv och som är solidarisk i stället för egoistisk. behöver återupprätta en alkoholpolitik som utgår från totalkonsumtionsmodellen och där tillgänglighet och pris är de viktigaste instrumenten för minskad alkoholkonsumtion. 5.1Nej till så kallad gårdsförsäljning Regeringen har i två omgångar låtit utreda frågan om gårdsförsäljning av alkohol. Med gårdsförsäljning har menats att tillåta försäljning av alkoholdrycker i liten skala på den gård där de tillverkas. Det senaste utredningsförslaget handlar dock inte om gårdar över huvud taget. Under utredningens gång insåg utredaren att försäljning på gårdar, som det var tänkt från början, inte skulle tillåtas av EU. En separat försäljningskanal med enbart egna produkter, oavsett volymer, skulle vara en diskriminering mot utländska alkoholproducenter. Det skulle med andra ord vara ett brott mot de förutsättningar som tillåter oss att behålla Systembolaget. I stället har man lagt fram förslag som handlar om att etablera rena konkurrenter till Systembolaget. Alla företag som tillverkar alkohol, svenska som utländska, ska få ha butiker i och sälja direkt till konsumenter. Att bara tillåta försäljning på landsbygden skulle bryta mot om etableringsfrihet. Därför kom utredningen fram till att det måste vara tillåtet att öppna butiker i städer och tätorter. Det går inte att reglera försäljningen genom att i dessa butiker bara tillåta svenska produkter eftersom man då bryter mot . Att förslagen sedan är omgivna av vissa restriktioner får betraktas som en parentes i sammanhanget. Inköpsmängderna begränsas, men är inte lägre satta än att de kan bedömas som högst normala inköp på Systembolaget. Det krävs en upplevelsetjänst i samband med försäljningen, såsom ett studiebesök. Kravet är dock så otydligt att det sannolikt lätt kan kringgås. Det som föreslås är inget annat än en detaljhandel som konkurrerar med Systembolaget. Det svenska detaljhandelsmonopolet är den viktigaste delen av den restriktiva svenska alkoholpolitiken. Med en konkurrensutsättning hotas monopolet. Eftersom konsekvenserna är så stora om detaljhandelsmonopolet faller, måste frågan om gårdsförsäljning avföras helt från dagordningen en gång för alla. Våra gemensamma resurser kan användas på ett bättre sätt, i sjukvården, , äldrevården och skolan. Gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker är en fråga om detaljhandelsmonopolets bevarande och därmed en fråga om folkhälsa och samhälleliga konsekvenser av alkoholkonsumtion. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Sedan förbudet mot privatimport av alkoholdrycker avskaffades, efter att förlorade det s.k. Rosengrenmålet i , har ett stort antal kommersiella verksamheter med syfte att sälja alkoholdrycker till privatpersoner dykt upp i . Vissa har en omfattande verksamhet i med kontor, kundtjänst, säljare, inköpsfunktioner, ekonomiassistenter och controllrar. Andra säljer alkoholdrycker som hämtas i en livsmedelsbutik. De flesta momenten i försäljningen av alkoholdrycker på internet sköter en förmedlare som i realiteten agerar som säljare gentemot konsumenten. (SOU 2009:22) föreslog att kommersiell förmedling av försäljning av alkoholdrycker till privatpersoner genom införsel bör förbjudas med undantag för transporter som sker genom yrkesmässig befordran eller annan oberoende mellanhand. Förslaget har ännu inte genomförts. har påpekat att näthandeln kan dra till prövning i . Vid en rättslig prövning skulle kunna komma fram till att den svenska alkoholpolitiska regleringen inte längre på ett sammanhängande och systematiskt sätt uppfyller syftet att skydda folkhälsan mot alkoholens skadeverkningar. Detta resonemang har tidigare fört i domar om spelmonopol. En fällande dom skulle innebära att måste ändra sin lagstiftning så att den står i överensstämmelse med EG-rätten. skulle då få välja mellan att försöka återinföra ett heltäckande alkoholmonopol – vilket sannolikt innebär svårigheter och kanske även skadeståndskrav – eller avskaffa det helt. har polisanmält tio nätbutiker och vinklubbar eftersom de anser att de har bedrivet olaglig näthandel, och valde Systembolaget att polisanmäla matkedjan efter att de har sålt alkohol tillsammans med sin matkasse via Internet. Regeringen tillsatte en särskild utredning med uppdrag att bl.a. se över dels reglerna för tillsyn av marknadsföring av alkoholdrycker och tobak till konsumenter, dels tillsyn av e-handel med och hemleverans av alkoholdrycker. kom utredningens betänkande En väg till ökad tillsyn (SOU 2013:50). anser att det är ytterst märkligt att regeringen tillsätter en utredning för att se över tillsynen av kommersiell e-handel innan det är fastslaget om handeln är laglig eller inte. Återigen undviker regeringen själva grundfrågan. Till och med i utredningen konstateras det att lagstiftningen måste ses över när det gäller näthandel. Regeringen måste sätta ner foten i den här frågan. kräver att även fortsättningsvis driver en ansvarsfull och restriktiv alkoholpolitik. Med anledning av detta anser vi att ett förbud mot kommersiell förmedling av alkoholdrycker bör införas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.3Förbjud alkohol- och tobaksreklam var det inte tillåtet med alkoholreklam i . Som en följd av det uppmärksammade Gourmetfallet försvann det svenska totalförbudet mot alkoholreklam och nya regler infördes . Totalförbudet var ett mycket viktigt alkoholpolitiskt verktyg som är borta. Det alkoholreklamförbud som infördes och som gäller än innebär att det inte är tillåtet med reklam för alkoholdrycker som innehåller mer än 15 volymprocent alkohol. I och med denna förändring påbörjades en liberalisering av alkoholreklamreglerna, och trots att nya regler infördes för att begränsa marknadsföringen av alkohol till konsumenter är reglerna fortfarande mycket generösa. I utredningen väg till ökad tillsyn står det bl.a. följande: Den kartläggning som vi har genomfört visar otvetydigt att marknadsföringen av alkoholdrycker har ökat närmast lavinartat , både i fråga om medieinvesteringar och när det gäller spridningsvägar. Kartläggningen visar också att marknadsföringen av såväl alkohol- som tobaksprodukter har bytt skepnad. För är detta ett uppenbart problem. Bara ökade investeringarna i alkoholreklam från till ca , en ökning med . Ungefär hälften av all alkoholreklam i sänds på tv trots att alkoholreklam på tv och radio är förbjudet i . Alkoholindustrin har lyckats kringgå svensk lagstiftning genom att annonsera i tv-kanaler som är sända från . En ny, och ännu oreglerad, mediekanal för alkoholindustrins marknadsföring är sociala medier. Forskningen om hur ungdomar påverkas av alkoholreklam visar att ungdomars alkoholdebut påverkas samt att alkoholreklam får de ungdomar som redan dricker att öka sin konsumtion. Forskningen bekräftas i WHO:s europeiska strategi för att minska alkoholskador. Det framhålls av WHO att alkoholreklamens effekt på konsumenter, speciellt ungdomar, inte ska underskattas. De europeiska medlemsstaterna uppmuntras i strategin till att utveckla lagstiftning och skyddsmekanismer för att motverka alkoholreklamens skadeeffekter. Bland annat rekommenderas ett totalförbud mot alkoholreklam. Regeringens utredare föreslår en handfull förslag för att öka kontrollen och översynen av marknadsföringen av alkohol och tobak men inga förslag på hur den kan stoppas. anser återigen att regeringen helt har missat själva kärnan av problemet. Alla former av alkoholreklam bör förbjudas i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen bör dessutom driva frågan inom EU att varje medlemsland självt ska få avgöra om det vill förbjuda alkoholreklam med hänsyn till folkhälsan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.4Nationell handlingsplan för minskat alkoholbruk bland ungdomar Att minska alkoholkonsumtionen bland unga är kanske den allra viktigaste frågan på området. Det finns vissa positiva tendenser när det gäller ungas alkoholkonsumtion, men det handlar om minskningar från en tidigare mycket hög nivå. Det är dags för en handlingsplan för minskat alkoholbruk bland ungdomar. En sådan handlingsplan bör omfatta såväl informationsinsatser som överväganden rörande lagstiftning kring exempelvis alkoholförsäljning och hur detta påverkar ungdomars situation. Samhället behöver också ta ytterligare steg för att förbättra ungdomars möjligheter till fritidssysselsättning och aktiviteter i drogfria miljöer. Vad som här anförts om en handlingsplan för minskat alkoholbruk bland ungdomar bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.5Sänkta införselkvoter för alkohol EU-inträdet och de stora införselkvoter som gäller för privatpersoner har haft stor påverkan på alkoholsituationen i . Andelen utlandsköpt alkohol har stigit drastiskt, även om en viss stabilisering nu skett. Regeringen har tagit initiativ inom EU för att diskutera sänkta kvoter, men tyvärr utan resultat. Det stora problemet i sammanhanget är att alkoholdrycker inom EU framför allt betraktas som en handelsvara och att folkhälsoperspektivet osynliggörs. Trots att regeringens tidigare försök inte burit frukt tror vi att det är nödvändigt att arbeta vidare med denna fråga inom EU. Regeringen bör därför ta ett förnyat initiativ till att arbeta för sänkta införselkvoter av alkohol inom EU. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.6Alkolås bör vara standard i trafiken En ökad användning av alkolås i trafiken är mycket viktigt för att öka trafiksäkerheten och rädda liv. Regeringen skulle på detta område kunna föra en betydligt mer aktiv politik. Regeringen bör omgående återkomma till med ett förslag som omfattar krav på alkolås som standardutrustning vid köp av alla nya personbilar, bussar och lastbilar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. antog Världshälsoförsamlingen, beslutande organ, en ramkonvention som ska begränsa tobakskonsumtionen och den ökande ohälsa som tobaken orsakar. dör nästan 5 miljoner människor av tobaksrelaterad ohälsa globalt. beräknas den siffran ha stigit till 10 miljoner, varav 7 miljoner i utvecklingsländer. Enligt SCB:s undersökning 2008 var andelen dagligrökare i den vuxna befolkningen i . är det över en miljon svenskar som röker och lika många som snusar. Andelen personer som utsätts för andras tobaksrök har dock minskat med , enligt . Det är uppenbart att skärpningen av tobakslagen 2005, då rökning förbjöds i alla serveringslokaler, har bidragit till minskningen. Lagändringen 2005 genomfördes efter förslag från den socialdemokratiska regeringen med stöd av och , trots protester från och en del folkpartister i . En internationell ramkonvention är ett effektivt verktyg för att hantera det breda spektrum av frågor som har bäring på tobaksområdet. Konventionen slår fast internationella regler för frågor som är gränsöverskridande. Konventionen ger stöd för enskilda länder att utveckla sin nationella lagstiftning och politik för att förebygga rökning. Den är även en regelsamling för de områden som påverkar tobakskonsumtionen. Länderna kan dock ha strängare nationella regler än vad konventionen anger. Varje land som antar konventionen ska införa regler om förbud av reklam, marknadsföring och sponsring. Konventionen säger också att de länder som inte kan genomföra ett omfattande förbud ska införa strikta begränsningar och att den reklam som tillåts bl.a. ska åtföljas av en varningstext. Gränsöverskridande reklam, dvs. tv, radio, tryckt press och internet, regleras särskilt. Därmed har åtagit sig att följa de förpliktelser som konventionen innebär, främst att utveckla, genomföra, regelbundet uppdatera och se över fullständiga multisektoriella nationella strategier, planer och program för tobakskontroll. Såväl internationella åtaganden som nationella beslut innebär således krav på förstärkta åtgärder för minskat tobaksbruk. vill intensifiera arbetet för en bättre folkhälsa och minska tobakens skadeverkningar. WHO:s konvention om tobak bör därför implementeras i svensk lagstiftning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Inom EU pågår det just nu ett intensivt arbete med ett nytt tobaksproduktdirektiv. Förslaget till nytt direktiv innehåller bl.a. ett krav på stora hälsovarningar i text och bild på tobaksförpackningar och förbud mot mentol och vissa andra smaktillsatser i tobaksprodukter. Både debatten och omröstningen om direktivet har dock blivit uppskjuten och det finns misstankar om att detta är en följd av påtryckningar från tobaksindustrin. Industrins syfte anses vara att försöka dra ut på behandlingen av direktivet så att det inte hinner fattas något beslut innan parlamentets mandatperiod går ut . följer arbetet och hoppas på ett skarpt tobaksproduktdirektiv. Vi oroar oss dock för det massiva lobbyarbetet som tobaksbolagen bedriver. Tobaksjätten publicerade exempelvis en rapport som varnade för att direktivet kan kosta tiotusentals jobb och i minskade skatteintäkter. Ett annat grepp i är att försöka mobilisera opinion bland rökarna i olika länder genom reklamlappar i cigarettpaketen och särskilda webbkampanjsidor. Ändringar i reglerna för tobaksförsäljning har skett . infördes ett förbud mot att sälja tobaksvaror till personer . fick också kommunerna tillsynsansvaret för att lagen följdes. infördes en bestämmelse om att den som i näringsverksamhet säljer tobaksvaror ska anmäla försäljningen hos den kommun där försäljningen sker. Skälet till att denna bestämmelse infördes var att 18-årsgränsen inte följdes tillräckligt väl och att man därför önskade bättre förutsättningar för tillsyn och information. infördes en bestämmelse om att tobaksvaror som säljs ska tillhandahållas på ett sådant sätt att ålderskontrollen kan genomföras och att detta även gäller när försäljningen sker via automat, postorder eller liknande. infördes en bestämmelse om att det på varje försäljningsställe ska finnas en klart synlig skylt med information om förbudet mot att sälja tobaksvaror till personer . Skälen till dessa ändringar var bl.a. att det hade visat sig att minderåriga fortfarande hade lätt att komma över tobak. Tobakshandel är en fri näring, vilket innebär att i princip alla näringsidkare kan sälja tobak. Till skillnad från detaljhandel med folköl uppställs inte krav på lokalen eller vilken handel som i övrigt bedrivs. Tobaksvaror säljs på många olika försäljningsställen, från de stora livsmedelskedjornas butiker till små bensinmackar, kiosker, hotell och restauranger. genomförde en undersökning där ungdomar tillfrågades om hur de har fått tag i tobak .