ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Fö258 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en parlamentarisk utredning för en långsiktig livsmedelsstrategi i syfte att fastställa mål för en successivt ökad självförsörjningsgrad. Målet med jordbrukspolitik är att ha ett livskraftigt företagarklimat på landsbygden där livsmedel av hög kvalitet levereras till skäliga priser med stor hänsyn tagen till djurskydd, kulturlandskap och miljö. Vi ser jordbruket som omistligt och en del av nationens ryggrad och en förutsättning för en livskraftig landsbygd där människor kan verka och bo. På samma sätt är jordbruket en förutsättning för att bevara våra vackra landsbygdsmiljöer med öppna fält och hagar. Det är viktigt för en nation att ha kontroll över sina livsmedel och förmågan att förse sin befolkning med mat. Detta utesluter givetvis inte handel med livsmedel med andra länder, men de senaste årtiondenas trend av kraftigt minskad nationell livsmedelsproduktion måste brytas och självförsörjningsgraden måste öka väsentligt. självförsörjningsgrad av livsmedel har minskat, men efter EU-inträdet har denna utveckling accelererat som importen ökat av lågprisprodukter som ofta produceras med metoder som våra egna bönder inte tillåts använda. Syftet med rådande lagstiftning kan knappast vara att det som är förbjudet att göra i ska göras utomlands för att sedan hamna på konsumenternas tallrikar som svenska jordbrukare får stänga ner en efter en. Konkurrens är bra, så även inom livsmedelssektorn, men vi måste eftersträva sunda konkurrensvillkor som inte omöjliggör svensk primärproduktion. I finns olika politiskt satta mål som bitvis går i konflikt med en livskraftig livsmedelsproduktion. finns överhuvudtaget inga mål om nivån på inhemskt producerade livsmedel. Importen av mjölkprodukter, gris- och nötköttsprodukter ökar stadigt i takt med att den inhemska produktionen minskar i omfattning. Bara har antalet mjölkkor i minskat . Antalet slaktsvin har minskat medan antalet smågrisar har minskat med . har EU-områdets lägsta självförsörjningsgrad, vilken ligger kring . Detta gör oss sårbara vid krissituationer, vilket inte minst försvarsberedning lyft fram synpunkter kring . Den svenska primärproduktionen måste således öka signifikant. Vi vill därför se en parlamentarisk utredning för en långsiktig livsmedelsstrategi som skall hantera de målkonflikter som finns samt fastställa mål om successivt ökad självförsörjningsgrad.
mot · H102Ju243 · 2013-10-01 00:00:00 — Möjlighet att överklaga domskäl tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheten att överklaga domskäl. Det har snart gått friade allmänläkaren och obducenten från att 1984 ha mördat . Trots att tingsrätten alltså ogillade åtalet innebar domen en personlig katastrof för de tilltalade, eftersom tingsrätten i domskälen hade skrivit att det stod klart att de båda männen styckat kropp. Uttalandet i domskälen ledde till att männen fråntogs sina läkarlegitimationer och fick sina yrkesmässiga och sociala liv sönderslagna. Något juridiskt relevant skäl för tingsrätten att nagla fast männen vid styckningen fanns knappast. De var inte åtalade för den gärningen och det eventuella brottet – brott mot griftefriden – var redan preskriberat. Eftersom målet inte gällde styckningen hade de heller inte möjlighet att i rättegången föra ett adekvat försvar beträffande den gärningen. Männen kunde ha haft en chans att rentvå sig från tingsrättens skuldbeläggande av dem om de hade kunnat överklaga domen till hovrätten. Men den möjligheten fanns inte eftersom lagen bara tillåter överklagande av domslut, inte domskäl. Och männen hade ju i domslutet friats från det som åtalet avsåg, nämligen mordmisstankarna. Principen att domsmotiveringar inte får överklagas är rimlig som huvudregel. I annat fall skulle man öppna dörren för ett stort antal obefogade överprövningsprocesser. Men undantagsvis – som i da Costa-fallet – kan det finnas starka sakliga skäl för att tillåta en överprövning av bland annat ärekränkande uttalanden i domskäl. Från ett rättighetsperspektiv är det närmast självklart att allmänläkaren och obducenten borde ha haft någon form av rättslig möjlighet att få tingsrättens fatala beskyllning för styckning ifrågasatt och undanröjd. Frågan om möjligheten att överklaga domskäl har i andra sammanhang diskuterats i den juridiska doktrinen och i rättspraxis. I t.ex. rättsfallet NJA 1995 s. 152 fann med rösterna tre mot två att en åklagare, som var missnöjd med tingsrättens motivering till en fällande dom, inte hade rätt att föra talan mot domen eftersom denna inte ansågs ha gått åklagaren emot. Mot denna bakgrund och med hänsyn till de förödande konsekvenser som juridiken fick för de inblandade i da Costa-fallet bör regeringen överväga en möjlighet för medborgarna att i särskilda fall överklaga också domskälen.
mot · H102Ju252 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om som en lämplig region för en ny polisutbildning. Jag vill lyfta fram som lokalisering för en ny polisutbildning. Det geografiska läget, kompetensen och den utvecklade samverkan mellan kommunen och högskolan, samt Försvarsmakten som finns i , ger goda förutsättningar för en väl fungerande och modern polisutbildning. Här finns också bland annat Swedish Rescue Training Center, tidigare Räddningsskolan i . Det finns ytterligare aktörer som skapar goda premisser för polisutbildning i . Förutom att få bästa möjliga utbildning är det för många viktigt att ha möjlighet att studera i närheten av bostadsorten. Det faktum att det i finns en tradition av givande samarbete mellan kommunen, myndigheter och högre utbildning förstärker ytterligare bilden av som lämplig lokaliseringsort för en polisutbildning. har redan goda erfarenheter från förberedande polisutbildning i Hjo och distansutbildning för poliser i . Inriktningen av den framtida polisutbildningen bör spegla och stödja den alltmer komplicerade yrkesroll som polisyrket utvecklats till. Den samlade kompetensen inom informationsteknik som finns vid , liksom den breda erfarenheten av tvärvetenskapliga utbildningar där informationsteknik integreras med andra ämnesområden, ger goda förutsättningar för att skapa en polisutbildning med en tydlig informationsteknisk profil. uppfyller även i övrigt de förutsättningar som borde komma i fråga för en etablering av en ny polisutbildning. Det finns bland annat militära myndigheter och utmärkta övningsfält med skjut- och sprängplatser i både och . Polisens hundutbildning med mera förläggs i med omnejd. I finns , , där mångårig kompetens kring djurens välfärd finns. har dessutom mycket goda kommunikationer. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102Ju256 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av Säkerhetspolisens ansvar för personskydd avseende den centrala statsledningen. Säkerhetspolisen har ansvar för personskyddet för den centrala statsledningen. Det handlar om drygt 400 personer, och de är följande: Kungen ingår i den centrala statsledningen i sin egenskap av statschef. Övriga medlemmar i den kungliga familjen får personskydd enligt ett särskilt beslut. Detta beslut har fattats av Säkerhetspolisen.1 Säkerhetspolisen gör hotbildsbedömningar och riskbedömningar och sätter in insatser därefter. Det kan handla om livvaktsskydd, tekniska skyddsåtgärder, platsbevakning, färdvägsbevakning etcetera.2 Säkerhetspolisens ansvar måste självfallet vara avgränsat till den centrala statsledningen, men det finns vissa gränssnitt som borde undersökas noggrannare. Exempelvis en riksdagsledamot som lämnar sitt uppdrag blir direkt av med Säkerhetspolisens personskydd. Även om lokala polismyndigheter ska ta vid finns risker förknippade med detta. Kanske har avgången föregåtts av en stor medial debatt som gör att säkerhetsläget just vid avgången är som allra mest kritiskt. Samma sak gäller för statsråd. Riksdagskandidater omfattas inte heller. Detta kan bli ett problem om det skulle leda till att personer ej vill eller vågar kandidera eller inte vill eller vågar avgå från ett uppdrag i den centrala statsledningen. Även ungdomsförbunden har en central roll i en demokrati och är företrädare för ungdomsförbund utsatta för en hög medial exponering, men är inte Säkerhetspolisens ansvar. Inte heller partisekreterare som inte innehar en riksdagsplats omfattas av definitionen om vem som ingår i den centrala statsledningen. Det är viktigt att utreda hur skyddet kan stärkas för demokratiska nyckelpersoner som inte ingår i den centrala statsledningen och huruvida den definitionen borde ändras och breddas. Dessutom borde det även göras en översyn av vilken tid som skyddet ska ske. Både personer som precis avgått från ett uppdrag och personer som är kandidater kan vara i behov av skydd och vara starkt kopplade till den centrala statsledningen, men inte omfattas . Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening.
mot · H102Ju257 · 2013-10-01 00:00:00 — Skärpt straff för förskingring i vissa ideella föreningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda om en straffskärpning för förskingring och bedrägeri av medel insamlade av humanitära hjälporganisationer för livräddande insatser. När bedragare förskingrar medel insamlade för humanitär hjälp, känns det i det allmänna rättsmedvetandet extra stötande. Konsekvenserna blir så mycket mer omfattande än vid andra typer av bedrägerier. Dessa brott sker med medvetande om vållande till andras livshotande skador, lidande eller död. De förskingrade pengarna skulle kanske kunnat räcka till vaccinationer, bromsmedel, filtar, vattenrening eller mat. Ett höjt straff med hänvisning till konsekvenserna av handlandet skulle vara motiverat. Bara brottspreventionen skulle kunna motivera en straffskärpning.
mot · H102Ju258 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en civilkuragelag. Svensk lag kräver inte någon skyldighet att bistå personer som befinner sig i nöd. Inte ens om vederbörande befinner sig i livsfara eller riskerar att skada sig avsevärt behöver man ingripa. Rädslan för att utsättas för brott är något oacceptabelt många människor lever med . Detta kan förhindra människor från att göra vad de vill i sin vardag och livskvaliteten kan komma att försämras. Det allra viktigaste för att få mer civilkurage i samhället är att fokusera på vad vi har för ansvar för varandra. Vi bör således också uppmärksamma och uppmuntra alla de goda exempel som finns på människor som gör saker för andra eller som hjälpt en medmänniska i nöd. Många har nästan helt tappat tilliten till varandra och otryggheten breder ut sig. En starkare gemenskap och större tillit bland våra medmänniskor tror vi sverigedemokrater kan prägla ett mer harmoniskt samhälle. Vi eftersträvar ett samhälle där var och en är engagerad i sin omgivning och medverkar till trygghet och harmoni. saknar , till skillnad från bland annat våra nordiska grannländer en civilkuragelag, en lag som tydliggör varje människas skyldighet att hjälpa nödställda. Hur samhället ska lagstifta kring civilkurage har vid ett flertal tillfällen debatterats och det är inte sällan som kritiker till ett införande av en civilkuragelag hänvisar till risken att färre vågar vittna om lagen införs. Detta kan enbart stämma om lagen inte tar någon hänsyn till egen hälsa eller egen skada. Även här kan man dock påpeka att vittnen bör vara skyldiga att upprätta rättvisa efter att ha bevittnat ett brott eller någon specifik händelse som är av vikt för domstol eller rättsväsende. En civilkuragelag kan fastställa att man som medmänniska ska tänka vad man kan göra utifrån egen förmåga för att undsätta någon i nöd. I många fall kan det handla om enkla saker som att kontakta ambulans vid en trafikolycka eller kasta ned en livboj till en person som trillat i vattnet. Att vid ett sådant tillfälle inte göra någonting kan förhindras genom att med lagstiftning visa att passivitet inte är acceptabelt. I likhet med vad som sagts i samband med minnet av den svenska hjälten finns det två val, antingen kan man visa civilkurage eller se bort. Även om de allra flesta troligtvis hjälper andra i nöd om de har möjlighet, kan en civilkuragelag bidra till att även personer som inte gör det tar sitt ansvar. Genom lagstiftning kan vi tydliggöra var och ens skyldighet att utifrån egna förutsättningar ingripa för att hjälpa en medmänniska i nöd.
mot · H102Ju259 · 2013-10-01 00:00:00 — Polisens användning av elpistoler tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta polisen få använda icke-dödliga vapen, såsom elpistoler eller elchockvapen. Frågan om polisen ska få använda elpistol utreddes senast av 2007. Då kom man fram till att det inte var nödvändigt, men ser det svenska samhället annorlunda ut. Bland annat har det framkommit i medierna att anser att elpistolen skulle vara ett bra komplement till den utrustning som svensk polis har . Det finns flera skäl till att polisen borde utrustas med modern teknik. För det första är det grundläggande att dödligt våld måste vara den absolut sista utvägen. Det är en befäst princip i vårt land. Därför är det rimligt att polisen utrustas med tekniska hjälpmedel såsom elpistoler och elchockvapen för att i möjligaste mån undvika att hamna i en situation där dödligt våld är den enda utvägen. För det andra är polisyrket ett av de mest krävande och ansvarsfulla yrken man kan tänka sig. Vi litar på våra poliser och de förtjänar vår tillit. Då måste vi också tänka på människan bakom yrket. En polis ska inte behöva utsättas för det lidande som det innebär att döda en annan människa om det finns andra utvägar, vilket det onekligen finns. För det tredje – våld föder våld. Våldsnivån i samhället tycks sakta men säkert trappas upp och det är något vi aldrig kan acceptera. Därför är ett steg i rätt riktning att låta polisen använda icke-dödliga vapen såsom elpistoler eller elchockvapen. Sådana vapen är inte ofarliga men de gör inte lika stor skada som de dödliga vapen som polisen har att ta till .
mot · H102Ju260 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över en förändring av dagens lagstiftning för att förhindra stölder m.m. Många entreprenörer som jobbar med mark och anläggning utsätts för skadegörelse på fordon och maskiner samt stora stölder av diesel av kriminella ligor och kriminella personer. Det ställer inte bara till en massa problem genom stopp, förseningar och hinder i arbetet utan är också förenat med stora kostnader såväl för entreprenören som för försäkringsbolag och samhälle. Problematiken har blivit så pass stor att allt fler känner ett behov av kameraövervakning. Flera entreprenörer har också initierat bevakning med kameror som sedan fångat brottslig aktivitet på bild i samband med stölder eller skadegörelser. Dessvärre har dessa bilder inte tillåtits användas som bevismaterial. Självklart behövs det ett tillstånd för kameraövervakning men för så kallade rullande företag/entreprenörer blir situationen extra komplicerad eftersom när markarbetet är färdigt på en plats så flyttas maskiner och övrig utrustning till en annan ort eller plats. En lagförändring bör ske så att exempelvis mobil kameraövervakning kan vara ett sätt att skydda sitt företag från stölder. Dessutom borde fler skadegörelser och stölder kunna upp som kriminella handlingar avskräcks.
mot · H102Ju263 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda införandet av ungdomsdomstolar. Ju tidigare och tydligare samhället reagerar när unga begår brott, desto större är möjligheten att bryta den negativa utvecklingen. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder med utgångspunkt i att reaktioner mot brott som begås av unga måste komma snabbt och vara tydliga. Bland annat har ett antal ändringar i lagen med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare gjorts i syfte att utreda fler brott som begåtts av unga. Det finns regler om särskilda kompetenskrav på åklagare och domare i mål som rör ungdomar men reglerna efterlevs . För att säkerställa att rätt kompetens finns när ungdomar döms i domstol föreslår jag att brott som begås av personer ska hanteras av en särskild ungdomsdomstol. Det är särskilt viktigt att samhällets handläggningstid för ungdomsbrott kortas. Särskilda ungdomsrotlar ska inrättas vid åklagarmyndigheterna. Detta bör utredas vidare.
mot · H102Ju264 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om som en lämplig region för en ny polisutbildning. Jag föreslår en lokalisering av en ny polisutbildning. Det geografiska läget, kompetensen och den utvecklade samverkan mellan kommunen och högskolan, samt Försvarsmakten som finns i , ger goda förutsättningar för en väl fungerande och modern polisutbildning. Här finns också bland annat , tidigare Räddningsskolan i . Det finns ytterligare aktörer som skapar goda premisser för polisutbildning i . Förutom vikten av bästa möjliga utbildning är det för många viktigt att ha möjlighet att studera i närheten av bostadsorten. Det faktum att det i också finns en tradition av givande samarbete mellan kommun, myndigheter och högre utbildning förstärker ytterligare bilden av som lämplig lokaliseringsort. har redan goda erfarenheter från förberedande polisutbildning i Hjo och distansutbildning för poliser i . Inriktningen av den framtida polisutbildningen bör spegla och stödja den alltmer komplicerade yrkesroll som polisyrket utvecklats till. Den samlade kompetensen inom informationsteknik som finns vid , liksom den breda erfarenheten av tvärvetenskapliga utbildningar där informationsteknik integreras med andra ämnesområden, ger goda förutsättningar för att skapa en polisutbildning med en tydlig informationsteknisk profil. uppfyller även i övrigt de förutsättningar som borde komma i fråga för en etablering av en ny polisutbildning. Det finns bland annat militära myndigheter och utmärkta övningsfält med skjut- och sprängplatser i både och . Polisens hundutbildning med mera förläggs i med omnejd. I finns , , där mångårig kompetens kring djurens välfärd finns. har dessutom mycket goda kommunikationer. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102Ju265 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en lag om skyldigheten att bistå den som är nödställd. Få saker kan verka så hämmande på människors vardag som rädslan för att utsättas för brott. Människors trygghet har ökat. Fler känner sig trygga när de går ut ensamma och färre oroar sig för att utsättas för brott. Det visar Nationella trygghetsundersökningen (NTU), som (Brå) genomför . Den positiva utvecklingen gäller för både män och kvinnor och för såväl unga som gamla. mattades dock den positiva utvecklingen av. Om vi ska kunna skapa ett tryggare samhälle kräver det allas medverkan. Vi kan inte uteslutande lämna över ansvaret till stat och myndigheter. I svensk rätt finns inte någon allmän skyldighet att bistå personer som befinner sig i livsfara eller i allvarlig fara för sin hälsa. har frågan om skyldighet att agera för att bistå nödställda personer åter blivit aktuell, framförallt eftersom den lyfts upp och diskuterats av kristdemokratiska företrädare. Alliansregeringen gick till mötes och tillsatte en utredning om möjligheten att införa en lagstadgad skyldighet för var och en att efter förmåga ingripa när någon är i nöd, ibland kallat en civilkuragelag. har länge förespråkat en lag som uppmuntrar civilkurage. Vi vill skapa ett samhälle där var och en är engagerad i sin omgivning och bryr sig om sina medmänniskor. Det finns ett behov av en lag som kriminaliserar underlåtenhet, eftersom det i svensk rätt inte finns någon allmän skyldighet att bistå personer som befinner sig i livsfara eller i allvarlig fara för sin hälsa. I utredningen, som presenterades , avråddes från att införa en civilkuragelag. Jag menar dock att utredningen missar grundprincipen bakom viljan att införa en civilkuragelag. För att citera Zaremba i Orättens rötter (i Moderna tider 1995/96): Är det inte något principiellt vidrigt i att svensk rätt inte betraktar det som kriminellt att titta på ett barn som drunknar i en vattenpöl, om barnet kan räddas med en mycket ringa insats? Jag tror att en lag som tydligt säger att du är skyldig att hjälpa din medmänniska skulle kunna bidra till att fler både kände och tog sitt ansvar. En sådan lag skulle kunna ge ökad drivkraft att handla för att hjälpa. Kanske skulle attityder förändras och därmed ge oss ett bättre samhällsklimat. Det behövs en ny lag om civilkurage som innebär en skyldighet att utifrån egna förutsättningar ingripa för att hjälpa en medmänniska i nöd. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102Ju266 · 2013-10-02 00:00:00 — Samarbete mellan polis och skola tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett utvecklat samarbete mellan polisen och varje skola. Fler synliga poliser är mycket viktigt för att ungdomsgäng inte ska få känslan av att ha kontroll över vissa bostadsområden och för att öka tryggheten för övriga boende i området. Men för att förebygga och bekämpa brott är det viktigt att det finns ett förtroende mellan polis och ungdomar. Att samarbeta med lokala ungdomsorganisationer bör vara en stående del i polisens arbete. Polisens arbete med att komma i kontakt med barn och ungdomar innan dessa börjar med kriminalitet är också av stor vikt. Att informera i skolor om polisens arbete är, och bör vara, en viktig del i polisens uppgifter. Polisen bör ha ett utvecklat samarbete med varje skola, gärna med en särskilt utnämnd polis knuten till skolan, som kan lära känna elever och personal och som de kan vända sig till om de blir utsatta för brott. I flera kommuner har man alltmer börjat inse hur viktigt samarbetet mellan polis, sociala myndigheter, skola och andra aktörer är. I har man en modell, Värmdömodellen, som innebär ett etablerat samarbete mellan dessa instanser. Man har där lyckats korta tiderna för utredning av ungdomsbrott markant, som man klarar upp fler brott. Detta och liknande exempel bör spridas till fler. Detta bör ges regeringen tillkänna.