mot · H102Fö216 · 2013-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ompröva Försvarsmaktens vindkraftsstopp för att låta vindkraften samexistera med försvaret. Försvarsmaktens vindkraftsstopp är ett av de största hindren för att nå potential för vindkraft. har vidgats sedan senast behandlade frågan. Halva landytan i omfattas av försvarets vindkraftsrestriktioner. Stora ekonomiska värden och en betydande andel förnybar el står på spel. Den utredning som , , har presenterat visar att det omfattande stopp för vindkraft som svenska försvaret infört saknar motsvarighet i andra länder. åberopade sitt veto och införde vindkraftsförbud i en godtycklig radie av runt sina flygplatser. Därefter har området vidgats, och även MSA-ytor (en cirkel med radien runt en flygplats), skjutområden och områden omkring väderradarstationer utesluter vindkraft. Olyckligtvis är detta ofta områden där vindförhållandena är som bäst. I samband med införandet av stoppområdena började Försvarsmakten att överklaga redan lämnade tillstånd (de flesta PBL-ärenden från tiden ) som man tidigare inte hade haft några invändningar mot. Får Försvarsmakten rätt ska vindkraftverken rivas. Flera av dessa ärenden har överklagats ända till regeringen som ofta har gått på försvarets linje fullt ut. Utan att ifrågasätta om enstaka tillkommande vindkraftverk kan påverka Försvarsmaktens verksamhet. Utan att väga in hänsyn till sökandes rätt till rättssäkerhet och förutsebarhet i processen. Försvarsmakten har tidigare motiverat beslutet med att radarsystemet till JAS-planen samt signalspaningen skulle påverkas negativt av vindkraftverk. Dock har tillverkaren av radarsystemet Aircraft uttalat offentligt att eventuella problem kan lösas tekniskt. Någon liknande situation tycks inte heller finnas i andra länder. har haft uppdraget att göra en internationell jämförelse i frågan om militär verksamhet och vindkraft. Rapporten som kom visar att det svenska försvaret skaffat sig spelrum omkring flygbaserna som inte liknar förhållandena i något annat land. Utredningen kunde heller inte redogöra för skäl till varför det svenska försvaret har så stora restriktioner kring vindkraft. Inför näringsutskottets resa till besökte Försvarsdepartementet och utskottet med information om den pågående stridsflygplansupphandlingen och argumenten till varför skulle välja JAS Gripen. På frågan om hade informerats om att valet av JAS Gripen negativt kan påverka möjligheten till vindkraftsutbyggnad gavs svaret att det inte är ett problem i . Försvarsmaktens oförmåga att samexistera med vindkraft tycks vara ett rent svenskt fenomen. Vindkraft är en alltmer vanlig företeelse i hela världen och ett modernt flygvapen bör kunna hantera dessa vindkraftverk. Stora värden på spel Försvarsmaktens vindkraftsrestriktioner utgör ett allvarligt hot att nå det uppsatta planeringsmålet om vindkraft . producerar vindkraften totalt . är den region som är hårdast drabbad. En uträkning av visar att det är vindkraftsinvesteringar motsvarande som försvaret stoppar. Det handlar om minst 39 parker med sammanlagt mer än 385 vindkraftverk som skulle kunna generera drygt /år, vilket nästan motsvarar en av mindre kärnkraftsreaktorer. har vindkraftsprojektörerna investerat i dessa projekt. Försvarsmakten har i ett tidigt skede sagt ja till projekten men sedan ändrat sig. Omvandlat i arbetstillfällen är det drygt 2 000 årsarbeten som regionen går miste om. I finns planer att bygga en havsbaserad vindkraftspark, Offshore, som omfattar 700 vindkraftverk som beräknas ge hela i årsproduktion. Investeringen uppgår till och bedöms ge 200 arbetstillfällen direkt samt säkra 2 000 arbeten inom basindustrin. Försvaret motsätter sig projektet och hänvisar till sin verksamhet i och . Försvarets krav om hänsyn till vindkraft antog propositionen Miljövänlig el med vindkraft – åtgärder för ett livskraftigt vindbruk. I propositionen betonas vikten av att kommuner, länsstyrelser och andra myndigheter aktivt bidrar till att förbättrade förutsättningar för planering av en lokalt förankrad, förnybar och långsiktigt hållbar elproduktion från vindkraften. I förordning 2007:1266 ålägger regeringen uppdraget att bidra till att nå målet om vindkraftsutbyggnad. 5 b § Försvarsmakten ska till redovisa myndighetens medverkan i beredningen av ärenden rörande vind- och vågkraft samt de åtgärder myndigheten har vidtagit för att bidra till att nå den nationella planeringsramen för vindkraft. Försvarsmakten har ett uppdrag att bidra till att nå den nationella planeringsramen för vindkraft men motverkar aktivt och konsekvent ovan nämnda proposition och förordning. De försvårar mer än bidrar till att nå målet om vindkraftsutbyggnad. Det är allvarligt. Regeringen har försökt styra Försvarsmakten mot att agera i överensstämmelse med lagstiftningen. har Försvarsmakten själv fått utreda konsekvenserna för den egna myndighetens verksamhet. Det har inte fungerat. Försvarsmakten får yttra sig inför alla beslut om att tillåta etablering av vindkraftverk. Genom sin starka ställning i miljölagstiftningen har Försvarsmakten i praktiken fått vetorätt mot nya vindkraftverk. Denna vetorätt används flitigt, ofta med vaga hänvisningar till rikets säkerhet när en vindkraftsetablering stoppas. Detta gör det omöjligt att pröva rimligheten i Försvarsmaktens ställningstagande och hindrar också vindkraftsprojektören från att förändra vindparkens utformning för att på så sätt kunna få den godkänd. Med försvarets ökande anspråk på användning av markområden ter det sig som motiverat med en mer preciserad och snävare syn på vad som i dessa sammanhang kan anses ligga i begreppet rikets säkerhet. När två riksintressen står mot varandra kan det inte vara rimligt att Försvarsmakten ska ha tolkningsföreträde för vilket riksintresse som ska gälla. Försvarsmaktens vindkraftsstopp behöver omprövas för att låta vindkraften samexistera med försvaret. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.