mot · H002Fi13 · 2013-04-29 00:00:00 — I budgetmotionen kommer vi att investera för att minska klasstorlekarna så att lärarna får tid att ge varje elev stöd i sin utveckling. Inför yrkesintroduktionsjobb redan nu Det behövs fler vägar in på arbetsmarknaden för unga. har även ungdomar med fullgjord gymnasieutbildning, och också eftergymnasial utbildning svårt att hitta sin första riktiga anställning. Övergången från utbildning till arbetsliv fungerar dåligt. Många arbetsgivare letar efter rätt arbetskraft som det finns många arbetslösa ungdomar som inte har rätt kunskaper eller tillräckligt med praktisk erfarenhet. Det behövs pragmatiska nya modeller för att ge unga den kompetens som arbetsgivarna efterfrågar. I många branscher är parterna villiga att ta på sig ansvaret för att ge ungdomar yrkesintroduktion och lärande på arbetsplatsen. Arbetsgivarna kan trygga sitt behov av personal och ungdomarna får den kompetens som krävs för ett fast jobb. Staten behöver engagera sig och satsa resurser för att underlätta för arbetsmarknadens parter i den här processen. Den borgerliga regeringen lyckades inte driva en central överenskommelse (den s.k. jobbpakten) om yrkesintroduktionsjobb i hamn. Det beklagar vi. Vi anser att staten bör stödja jobb för unga som utvecklas inom ramen för överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter. Detta ligger väl i linje med de lösningar som var med och utvecklade som ordförande för . I budgetmotionen föreslog vi kraftfulla stimulanser av yrkesintroduktionsjobb. Regeringen valde att förhala, med hänvisning till samtalen mellan arbetsmarknadens parter. De gick om intet. I vårpropositionen hade regeringen chansen att kliva in och stimulera yrkesintroduktionsjobb brett. De valde att förhala. Vi är kritiska till att regeringen av taktiska skäl förhalar frågan till valåret. ungdomar kan inte vänta. Ungdomsarbetslösheten och arbetsgivarnas svårigheter att rekrytera är allvarliga. Staten behöver engagera sig . Vi föreslår att statens bidrag till parternas arbete inleds inom de områden där parterna redan ingått avtal om detta. De offentliga insatserna ska inrikta sig mot de ungdomar som varit arbetslösa . Staten ska ta ett ansvar för finansieringen av utbildningsinsatserna inom yrkesintroduktionsjobb i det privata näringslivet. Stödet kan gälla kostnader och ansvar för praktisk handledning, utbildningsinsatser och andra merkostnader som följer av att den unge kvalificerar sig inom yrket. Om de stimulanser vi föreslår för att bistå parterna i arbetet med att skapa förutsättningar för att driva fram nya jobb till de unga inte räcker till, står vi beredda att öka det offentliga engagemanget för att fler jobb ska skapas. Inom kommuner och landsting kan staten stå för hela lönekostnaden i vårt förslag. Yrkesintroduktionsjobben förutsätter centrala kollektivavtal samt lokala överenskommelser mellan fack och arbetsgivare. På detta sätt är det möjligt att kvalitetssäkra utbildningsinnehållet för att underlätta generationsväxlingen. En viktig del för att modellen ska bli framgångsrik är att regelverket för yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning öppnas upp så att de som deltar i yrkesintroduktionsjobb kan erbjudas utbildning också inom ramen för denna. Det är också angeläget att insatserna utformas på ett sätt som gör administrationen enkel och att stödet kring handledningen fungerar i företagens vardag. Detta kommer att underlätta för mindre företag att säkra sin kompetensförsörjning, som nya jobb för unga växer fram. Vi stöttar parternas inrättande av 10 000 nya yrkesintroduktionsjobb till slutet av 2013. I kommuner och landsting utgår ett stöd upp till hela lönekostnaden för arbete till avtalsenlig lön samt ett handledningsstöd. I det privata näringslivet utgår ett stöd motsvarande för en heltidsanställning. Stödet utgår till arbetsgivare som anställer en ung människa som varit arbetslös inom ramen för ett yrkesintroduktionsavtal. Kostnaden för offentlig sektor för detta förslag är 2013. Fler än 12 000 elever lämnar utan behörighet för att komma in på något av gymnasieskolans nationella program. Detta är ett misslyckande för samhället och ett svek mot dessa ungdomar. Vi har en skyldighet att se till att varje elev får reella möjligheter till fullständiga betyg. På samma sätt har eleverna själva en skyldighet att ta vara på de möjligheter som ges. Sommarlovet är långt. Vi vill använda dessa veckor klokt. Idealet är att inga elever ska behöva gå i skolan . Men för de elever som lämnar eller riskerar att lämna utan fullständiga betyg ska en del av sommarlovet ägnas åt att lära sig det man inte lärt sig . De ska få mer undervisningstid med professionella lärare. Den utökade undervisningstiden ska enligt det förslag som vi presenterade i budgetmotionen gälla elever i årskurserna 69. Dessa elever ska ges utökad undervisningstid . Skolplikten omfattar alltså, med vårt förslag från budgetmotionen, delar av sommarlovet. Här och är det viktigaste att de elever som går ut nionde klass utan behörighet kompletterar sina betyg. Därför riktar vi insatsen i vårbudgeten 2013 till niondeklassarna. Vi vill investera 2013 för att förlänga skolplikten för de niondeklassare som inte nått behörighet . Folkhögskolorna ger människor möjlighet att ta en examen motsvarande en gymnasieexamen och är för många en framgångsrik väg tillbaka till arbete eller högre utbildning. Folkhögskolorna fyller en viktig roll i ett där andelen arbetslösa ungdomar är bland de högsta i . Folkhögskolan är ett viktigt verktyg för att knäcka ungdomsarbetslösheten. Vi vill ge fler ungdomar som inte avslutat läsårets kurser möjligheten att avsluta sina studier på en folkhögskola . Det är angeläget att andelen ungdomar som avslutar gymnasiet ökar och folkhögskolan erbjuder en bra studiemiljö för detta. Denna satsning ska särskilt rikta sig till de ungdomar som just gått ut gymnasiet utan fullständiga betyg. Även den utbyggnad av vuxenutbildningen som regeringen föreslår i vårpropositionen bör ha denna inriktning. Vi vill investera för att ge fler ungdomar möjlighet att avsluta sina studier på folkhögskola , med start . Naturvetenskapligt/tekniskt basår Vi har ett stort rekryteringsgap på svensk arbetsmarknad. En stor andel av de rekryteringar som inleds misslyckas, eftersom de sökande inte har tillräckliga kvalifikationer för tjänsten. Rekryteringsgapet kommer att växa inom en rad sektorer om inte fler studerande rekryteras till utbildningar som leder till jobb inom dessa sektorer. Enligt SCB:s beräkningar kommer det vara brist på ca 30 000 ingenjörsutbildade, främst högskole- och gymnasieingenjörer. För att öka tillgången behöver antalet studenter på högskoleingenjörsutbildningen mer än fördubblas /14. Det råder också stor brist på biomedicinska analytiker, receptarier samt grundskollärare och gymnasielärare med ämneskompetens inom matematik och naturvetenskap. För att vara behörig till dessa högskoleutbildningar krävs att man har kompetens som motsvarar att man gått på det naturvetenskapliga och/eller tekniska programmet på gymnasiet. För att få denna kompetens kan man läsa naturvetenskapligt/tekniskt basår på högskola och universitet. Basårsutbildning är en förutbildning om maximalt som ger särskild behörighet till vissa högskoleutbildningar. När studenter antas till basåret antas de till den högskoleutbildning som basåret ska ge särskild behörighet till. /11 studerade 5 640 personer på basår. Vi vill investera i fler basårsplatser så att fler får rätt behörighet och förlägga basårsstudierna med början så att studenterna snabbast möjligt kan slutföra sitt basår och gå vidare till en högskoleutbildning. Såväl gymnasister som tar studenten , högskolestudenter som vill byta studieinriktning och yrkesverksamma som önskar skola om sig ska kunna söka till basåret. Vi föreslår att de lärosäten som erbjuder naturvetenskapligt/tekniskt basår ska tilldelas för att utöka andelen studerande på basåret och för att påbörja basåret . Ett sommarjobb är ofta ungdomars första kontakt med arbetslivet. Genom sommarjobb får ungdomar lära sig vilka krav som ställs på en arbetsplats, de får praktisk arbetslivserfarenhet och referenser för sitt framtida jobbsökande. Figur 28: Erbjudna sommarjobb, kommuner i Antal sökande per jobb Källa: Undersökning i , egen analys. Flera kommuner genomför särskilda insatser för att erbjuda ungdomar sommarjobb. Ett exempel är . Ett sommarjobb är för många ungdomar ett första steg in på arbetsmarknaden. Ett jobb är en möjlighet att knyta kontakter och samla erfarenhet inför framtida jobbsökande. Det är angeläget att fler unga som anstränger sig för att hitta ett jobb får möjlighet att jobba . Vi föreslår att de kommuner som erbjuder större möjligheter till sommarjobb för ungdomar som anstränger sig och söker jobb ska beviljas ett särskilt stimulansbidrag. För detta syfte avsätter vi 2013. Stimulansbidrag utgår till de kommuner som erbjuder väsentligt bättre möjligheter till sommarjobb än genomsnittet bland svenska kommuner. Vi anser att det är viktigt att sätta igång insatser för jobb och utbildning här och . Det kräver att vi prioriterar inom statens utgifter. Vi föreslår att ett antal av regeringens insatser som bedöms vara ineffektiva eller lågprioriterade avvecklas eller trappas ned. I vårpropositionen avräknas från biståndet medel som går till flyktingmottagandet. För att finansiera detta görs omfördelningar inom biståndsramen. De förändringar som görs bör tydligt framgå i förslaget till , som annars inte har ett fullgott beslutsunderlag. Vi vill prioritera obligatorisk sommarskola för niondeklassare, att stimulera sommarjobb för ungdomar, möjligheter till sommargymnasium på folkhögskola och möjligheten att påbörja tekniskt basår . Vi vill också påbörja stimulansen av yrkesintroduktionsjobb . Därför föreslår vi följande besparingar eller omdispositioner: Vi är emot regeringens idé om ettårsgymnasium. Därför avvecklar vi stödet till att utveckla ettåriga gymnasieutbildningar. Detta stärker offentliga finanser med 2013. Vi avvecklar regeringens prestationsbidrag. Detta finansierar vårt initiativ med obligatorisk sommarskola för niondeklassare. Detta stärker offentliga finanser med 2013. Trappa ned Skogsriket. Vi vill avveckla projektet dock ej rådgivningsverksamheten. Vi har andra förslag för att stärka miljöarbetet i skogsbruket. Detta stärker offentliga finanser med 2013. Trappa ned Matlandet. Vi vill trappa ned de delar av Matlandet Sverige-satsningen som enligt regeringens egen utvärdering har låg måluppfyllelse. Det handlar om mer PR-betonade projekt. Detta stärker offentliga finanser med . Stoppa anvisningarna till Kulturarvslyftet. Vi stoppar anvisningarna till Kulturarvslyftet men låter befintliga deltagare avsluta sina insatser. Detta stärker offentliga finanser med . Ändra inriktning på medel till regeringens disposition för att starta yrkesintroduktionsjobb . Vi använder de medel regeringen avsatt till sig själva att fördela inom Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet samt Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. för att finansiera stimulans av yrkesintroduktionsjobb . Appendix 1 Reformer och Finansiering Konsoliderad offentlig sektor, (avvikelse från regeringen) Obligatorisk sommarskola för niondeklassare Naturvetenskapligt/tekniskt basår Stoppa anvisningarna till Kulturarvslyftet Ändrad inriktning på medel till regeringens disposition Netto, offentlig sektor i (S) IMF, World Economic Outlook . SCB, Befolkningen (). 2011, Growing Income Inequality in Countries: What Drives it and How Can Policy Tackle it? , Hur långt från trädet faller äpplet? Och hur länge lever den amerikanska drömmen i ?, 2009. statistikdatabas, , inkluderar arbetslösa samt ofrivilligt deltidsarbetslösa som inte når upp till riksnormen och därmed måste söka ekonomiskt bistånd. , rapport om konjunkturläget . s. 153, tabell 8.1. Se, exempelvis, Ansvar för ekonomin och full sysselsättning, rapport från . , PM Elever i gymnasieskolan /2013. Undersökning av , presenterad på gymnasiepolitisk hearing, . SCB, Statistiskt meddelande UF 20 . Se bl.a. bilaga 1 och 2011:7 av och .