ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102T389 · 2013-10-02 00:00:00 — Investera i en framtida sydostkustbana tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inleda en satsning på Sydostkustbanan. län har under mer och mer framstått som en avfolkningsbygd trots sitt läge i . Befolkningsutvecklingen i län har varit stagnerad . hade län en befolkning på ca 236 000 invånare. , senare, har befolkningen sjunkit till drygt 233 000 invånare. Som jämförelse kan grannlänen och nämnas, där befolkningen i ökat från ca 159 000 till ca 188 000 invånare och befolkningen i ökat från ca 285 000 till 340 000 invånare. Givetvis finns det många olika anledningar till den stora skillnaden i befolkningsutveckling men en stor och bidragande orsak till denna utveckling kan härledas till den skillnad i infrastruktur som råder i de olika länen. I och finns både E4:an och stambanan som passerar genom länen, vilket utan tvivel har haft stor påverkan på utvecklingen. Utvecklingen i liknar till stora delar utvecklingen i län trots ett antal hamnar som borde vara intressanta ur flera perspektiv för infrastruktursatsningar. län har behandlats styvmoderligt när det gäller större infrastruktursatsningar. är det sista större infrastrukturprojekt som genomförts i län och den byggdes . När det gäller vägprojekt sker en viss uppgradering av men det saknas en helhetssatsning på nödvändiga uppgraderingar. Ofta blir det kommunerna som får förskottera pengar för att ska lyfta upp enskilda delprojekt till genomförande. Ett exempel på detta är förbifart Rinkabyholm strax söder om där kommun medfinansierar med ca för att få igång projektet. När det gäller satsningar på järnvägen så saknas det i princip helt och hållet järnvägsprojekt i län, vilket är mycket förvånande med tanke på de fördelar järnvägen erbjuder, inte minst när det gäller miljön. På infrastrukturkartan över järnvägar är sydöstra en vit fläck och så tycks det också förbli sett till de projekt som planeras. Den absolut vanligaste negativa kommentar som hörs av befolkningen, företagare, organisationer, turister och inte minst politiker i län är de dåliga förbindelserna från och till vårt län. Detta gäller också i väldigt stor utsträckning för många gotlänningar och turister som väljer att resa med färjan mellan och . Det är dags att våga tänka nytt och tänka lite större. Det är dags att börja utreda och planera för en ny kustjärnväg genom sydöstra . En kustjärnväg som ska förbinda –med , , , , och . Sydostkustbanan skulle utan tvivel bli ett startskott för en mycket positiv utveckling av denna region i sydöstra .
mot · H102T395 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta nästa steg i arbetet med att få korridoren ––till stånd. I korridoren ––bor 8 miljoner människor. Här finns både näringsliv, arbetsmarknad, kultur och dynamiken i att det är gränsland som ger förutsättningar för ett kapacitetsstarkt och högkvalitativt järnvägsnät. Det är ett järnvägsnät som binder samman människor och verksamheter och med det skapar en stark och internationellt konkurrenskraftig tillväxtregion. För en hållbar utveckling i en tillväxtregion krävs förutsättningar för att transportera både gods och personer på järnväg. För som ett särskilt handelsberoende land är det nödvändigt att verka för en god internationell tillgänglighet. En mycket stor del av vårt handelsutbyte sker med , och . Nämnda stråk sammanfaller också i stor utsträckning med behoven att bygga ut infrastrukturen för både godstransporter och snabba personresor. Att flytta gods från lastbil till järnväg har stora miljömässiga fördelar och järnvägspendlare minskar miljöpåverkan – men för det krävs järnvägsnät. Det är ett tydligt nationellt och skandinaviskt intresse att verka för en utveckling av denna tillväxtregion bl a genom samplanering och prioritering över landgränserna. Ett litet men ändå viktigt steg vore att i olika offentliga sammanhang börja behandla väg- och järnvägskorridoren ––som ett enda sammanhängande, skandinaviskt stråk. Men framför allt behövs en tydlig viljeinriktning och konkreta åtgärder och initiativ från regeringarnas sida för att få till stånd ett samordnat agerande för en utbyggnad speciellt av järnvägssystemet. hörs löften och viljeinriktning från som går i den riktningen. Den har en utsträckt hand som vi måste ta för att ta nästa steg för att få korridoren ––till stånd. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102T396 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att identifiera 10 större OPS-projekt. Anslagen för infrastruktur har ökat kraftigt och i den transportplan som gäller 2014–2025 är investeringarna inklusive medfinansiering i storleksordningen 600 miljarder, vilket ska ställas i relation till den plan som fastställdes , som låg på cirka 300 miljarder. Trots det kommer inte alla behov att tillfredsställas. Det behövs helt enkelt mer pengar. finansieras den absolut största delen av all infrastruktur över statsbudgeten. Jämfört med investeringsbehovet krävs större satsningar, men statens reformutrymme är inte obegränsat. För att framtidssäkra svensk ekonomi är det nödvändigt att hitta nya finansieringsvägar för infrastruktur. Både svenska och utländska investerare, bland annat pensionsfonder, har visat intresse för långsiktiga investeringar som kan ge avkastning till pensionskapitalet. Staten behöver nu hitta långsiktiga och sunda spelregler för att det externa kapitalet ska kunna bidra. I många med jämförbara länder finansieras viktiga samhälleliga infrastrukturprojekt i offentlig-privat samverkan (OPS). Staten kan då identifiera projekt som lämpar sig för en OPS-lösning. Det kan röra sig om en järnväg, en utbyggd hamn eller en motorvägssträcka. Därefter kan det bli möjligt för externa finansiärer att vara med som komplement till det offentliga i investeringen av projektet. Investeraren får i gengäld avkastning på sin investering genom nyttjandeavgifter under ett visst antal år. OPS-finansiering öppnar för nya projekt som annars skulle skjutas eller möjligen aldrig bli av. I praktiken går det att investera mer utan att statens finanser äventyras. Det tjänar alla på. Studier från gör gällande att den genomsnittliga besparingen ligger på mellan jämfört med om projekten upphandlats traditionellt. Dessvärre är detta någon som väldigt sällan görs i . Vi håller oss till ett dyrare traditionellt system och får därför mindre gjort per investerad krona, miljon eller miljard. Följden av detta riskerar att bli att infrastrukturen utvecklas för lite och för långsamt. ser hela landet och vill att det ska finnas bättre möjligheter för investerare att aktivt bidra inom exempelvis större nationella projekt. På så vis kan en större del av statens pengar användas till investeringar som är viktiga lokalt eller regionalt. Med större resurser får hela landet möjlighet att genomföra viktiga tillväxthöjande infrastruktursatsningar. Per Åsling (C)
mot · H102T406 · 2013-10-03 00:00:00 — Övergivna fordon i naturen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om övergivna fordon i naturen. Antalet övergivna fordon utmed vägarna och i naturen ökar. De utgör en risk från både trafiksäkerhets- och miljösynpunkt som de förfular boendemiljön. Polisen har rätt att beordra flyttning av ett fordon bara om det är uppställt på sådant sätt att det utgör en omedelbar trafikfara. Det krävs ibland en lång myndighetsprocess innan övergivna bilar kan fraktas bort. Beslut fattas efter utredning om orsaken till att fordonet hamnat på platsen och vem som är ägare samt, om ägaren hittas, efter att denne beretts tillfälle att själv omhänderta fordonet. Det är vanligt att det är svårt att hitta ägaren. Den nuvarande hanteringen kräver tid och resurser. Därför måste regelsystemet bli enklare så att polisen kan forsla bort övergivna fordon. Har ett fordon övergivits och dess ägare inte gett sig till känna, eller gått att spåra inom rimlig tid, bör polisen ha rätt att forsla bort den övergivna bilen. Sådana möjligheter finns redan exempelvis i , där polisen eller annan rättsvårdande myndighet har rätt att bortforsla övergivna fordon tämligen omgående. Polisen borde få ökade befogenheter att gripa in oavsett om fordonet utgör en trafikfara eller inte.
mot · H102T407 · 2013-10-03 00:00:00 — Gör det svenska körkortet användbart utomlands tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra det svenska körkortet användbart utomlands. I kan man skaffa ett så kallat internationellt körkort via Motormännen. Ett internationellt körkort är enbart en översättning av det svenska körkortet och inte en myndighetshandling. För resor i eller inom EU krävs inte internationellt körkort. Däremot bör eller måste man ha det i de flesta länder utanför EU. och kräver en engelsk översättning av svenska körkort. Enklaste sättet är att skaffa ett internationellt körkort. I är internationellt körkort en stark rekommendation. Amerikansk polis är inte skyldig att känna till svenska körkort. Saknas internationellt körkort kan en poliskontroll ta . har de svenska körkorten ett nytt utseende. Där finns uppgifter om efternamn, förnamn, födelsedatum, datum för utfärdande, när körkortet upphör att gälla, utfärdande myndighet, referensnummer, körkortsnummer, namnteckning, förarbehörigheter, datum för första utfärdande, förarbehörighet upphör att gälla samt villkor. Där återfinns också foto samt blå rektangel med gula EU-stjärnor och ett S för . Det anmärkningsvärda är att det inte finns några översättningar till andra språk direkt på svenska körkort, inte ens till engelska. Texten på framsidan lyder Körkort . Många innehavare av svenska körkort reser utomlands. Svenska körkort är godkända som ID-handling. Många körkortsinnehavare saknar därför andra ID-handlingar än körkortet och ett pass. Vid en utlandsresa är det opraktiskt för dessa att vara hänvisad till att använda passet som enda ID-handling. Den av regeringen utfärdade körkortsförordningen (1998:980) följer EU-direktivet och anger att På körkortet ska ordet körkort på Europeiska unionens övriga språk vara tryckt i rosa och utgöra kortets bakgrund. Den som betraktar ett körkort utfärdat enligt denna förordning ser att denna text är oläslig och därför inte är till stöd vid en kontakt med en person som inte läser svenska. Det vore av värde för såväl den enskilde föraren som det land föraren framför ett fordon i att det går att veta vad det svenska körkortet står för utan att föraren ska behöva ordna separat översättning. Därför bör de svenska körkorten kompletteras med engelsk översättning för de 12 punkter som finns på körkortets baksida samt för rubriken körkort. EU-direktivet anger vad som måste finnas på körkort men anger inte att en sådan översättning inte kan tillåtas. Det bör utredas om systemet med internationellt körkort är en tidsenlig ordning eller om det bör avvecklas.
mot · H102T408 · 2013-10-01 00:00:00 — Data- och telekommunikation i glesbygd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgången till data- och telekommunikation i glesbygd. Fungerande data-, telefoni- och framför allt mobiltelefonikommunikation borde vara en självklarhet i ett modernt land som . Tyvärr är det något som inte fungerar på många orter i vårt land, vilket skapar stora olägenheter och svårigheter att bo och verka för många. Framför allt gäller detta i stora delar av vår landsbygd från i söder till i norr. Tillgången på data- och telekommunikationer, framför allt via mobilnäten, är en allt viktigare del i dagens samhälle. Allt mer service och tjänster erbjuds via mobiltelefoni och datakommunikation. För att alla människor ska ha rätt till samma service blir det därför allt mer angeläget att alla delar av har tillgång till väl fungerande telekommunikationer. är ett stort län med långa avstånd och därför mycket beroende av hur kommunikationerna fungerar. När det gäller mobiltelefoni finns det fortfarande stora vita fläckar, områden där mobiltelefontjänster inte går att använda alls. Det gäller så väl fjällregionen som landsbygd. Under innevarande år har mobiltelefoni till och med fått stora täckningsproblem längs större vältrafikerade vägar som E4, E10 och ett flertal riksvägar i vårt län. Även i och inom större mer tätbebyggda orter har 3G-funktionen helt slutat fungera. Denna situation är helt oacceptabel och drabbar såväl företag som medborgare på ett mycket påtagligt sätt. Många företag redovisar stora svårigheter att klara sin verksamhet på grund av de störningar och icke fungerande telefoni som råder. Detta är allvarligt för tillväxt och jobb men även säkerhetsrisker och möjligheter att bo och verka på många orter. För de fast boende i fjällområdet är en fungerande mobiltelefoni en nödvändighet när nu det fasta telenätet monterats ned. Mobiltelefonen är också en livförsäkring vid snabba väderförändringar och olyckor, vilket också gäller statens naturbevakare och andra som arbetar inom fjällsäkerhet liksom de tusentals turister som besöker fjällvärlden. har ett särskilt uppdrag att se till att man kan utnyttja näten effektivare mellan operatörerna så att ännu fler medborgare får tillgång till dessa. När nu ny teknik utvecklas borde områden med stora vita fläckar vara prioriterade. , LEK, ger staten möjlighet att ställa krav på täckning. Tyvärr har denna möjlighet inte nyttjats när frekvenstillstånd getts. Till och med har mobiltelefoni som tidigare haft täckningskrav (450-nätet) i sina tillstånd släckts ner utan att regeringen och PTS agerat. Den blåögda tilltron till att marknaden löser mobiltelefonitäckning på landsbygd har rått allt för länge och det fungerar inte. Här krävs krafttag och engagemang från politiken och regeringen. landsbygd kan inte lämnas i sticket; marknaden löser inte dessa problem. Politisk tydlighet och styrning krävs. ger möjligheten att tillgodose datakommunikation, telefoni och mobiltelefoni på landsbygd om viljan finns.
mot · H102T410 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkerställa bättre mobiltäckning i hela landet. I takt med att de fasta telefonerna försvinner ökar användningen av mobiltelefoner. Det i sin tur ställer krav på mobilnätet och dess täckningsgrad. På många håll i landet där privatpersoner och företag är helt beroende av mobiltelefoni är täckningen bristfällig eller saknas helt. Bor man i glesbygden utanför storstäderna kan det bli stora problem och det är en väldigt allvarlig säkerhetsfråga. Flera av de stora operatörernas täckningskartor visar att det ska finnas täckning och att det ska gå att ringa på glesbygden runt om i landet. Men när tester genomförts så har det visat sig att operatörernas täckningskartor inte stämmer i verkligheten. Det handlar inte bara om tillgänglighet utan också om säkerhet. Det är ett arbetsmiljökrav från skogsarbetare och från lantarbetare och från sådana som jobbar i skog och mark. Det är också ett säkerhetskrav för turister och andra som befinner sig utanför tätbefolkade områden. Har man ingen täckning för telefon så kan man inte ens ringa nödnumret 112. Flera av radions lokalstationer har via sina lyssnare markerat områden som saknar täckning och som inte stämmer med var operatörerna visar på sina hemsidor. är ett sådant län. Trots att det inte går att ringa med mobilen på många håll i landet ställer den ansvariga myndigheten, (), inte längre några krav på mobiloperatörerna att bygga ut och förbättra näten. är deras enda krav att operatörerna ska behålla status quo, det vill säga inga krav på utbyggnad eller bättre täckning. PTS menar att myndigheten inte fått ett sådant uppdrag från regeringen. Regeringen måste säkerställa att det går att ringa på mobilen i hela landet. Det som gäller för fast telefoni måste också gälla för mobiltelefoni. Tanken är att man ska kunna prata i telefon i hela landet. utgår det från vad som är lönsamt, så operatörerna har ingen skyldighet att förmedla telefoni i områden som inte är lönsamma. Att bara luta sig tillbaka och hoppas på att marknaden ska lösa problemet har visat sig inte fungera .
mot · H102T411 · 2013-10-03 00:00:00 — Förbättra landsbygdens möjligheter till bredband tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bredbandsutbyggnad. är en framgångsrik it-nation; det är de flesta bedömare ense om. Och när 2012 rankade som världens mest it-mogna land , var den ansvarige ministern snabbt ute och kommenterade den hedrande förstaplatsen. Men när presenterade årets ranking var intresset att kommentera och lägga ut nyheten på regeringens hemsida inte lika stort. Förklaringen är givetvis mycket enkel – har halkat ner till en tredje plats på en lista där nu toppar före . En nyckelfaktor när det handlar om ett lands it-mognad är givetvis tillgången till ett väl fungerande bredband. I har ansvaret för utbyggnaden av bredband till stor del lämnats över till den privata marknaden. På hemsidan för i kan man läsa: Utbyggnaden av bredband ska ske på kommersiell grund i marknadens regi, det vill säga av operatörerna själva för att de kan tjäna pengar på det. bedömer operatörerna att det inte är lönsamt att bygga ut, och utbyggnad av bredbandsnät kan då ske med statligt stöd. I klartext innebär det att när marknadskrafterna inte är intresserade av att investera i bredbandsutbyggnad – framförallt på mindre orter eller på ren landsbygd där möjligheten till en rejäl avkastning på investeringen inte finns – måste det till statligt stöd för att en utbyggnad ska kunna ske. På landsbygden går enskilda fastighetsägare samman i föreningar för att få hem bredband till det egna hemmet. Bara i finns hundratals föreningar som söker eller kommer att söka bidrag för att få riktigt bred-band (fiberoptik nedgrävd i marken). Enligt tillgängliga bedömningar räcker inte nuvarande medel för att tillgodose de behov som finns. För en levande landsbygd – för att människor ska kunna leva ett gott liv – för att landets småföretag ute på landsbygden ska kunna överleva – är det viktigt att ta vara på det engagemang som finns hos alla de som är med i dessa föreningar. Stödet till bredbandsutbyggnad bör därför ses över.
mot · H102T412 · 2013-10-03 00:00:00 — Stimulering av digital delaktighet som viktig faktor för tillväxt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att lyfta digital delaktighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att stötta lokala och regionala initiativ som syftar till att öka människors digitala delaktighet. 1,5 miljoner människor i står helt utanför internet. Många gör stora insatser för att förändra detta. Till exempel startade som ett upprop med syfte att få fler att upptäcka nätets möjligheter för delaktighet i samhällslivet och minska de digitala klyftorna. Bakom uppropet stod i princip hela folkbildningen i . Deras mål är att få ytterligare 500 000 i att bli digitalt delaktiga och de är på god väg mot sitt mål. är den digitala närvaron nästan lika viktig som tillgången till elektricitet. Inom allt fler områden flyttas tjänster över till nätet och man förutsätter på något vis att alla har tillgång till nätet. Hur har vi inte suttit och sett på ett tv-program där programledaren avslutar med att säga om du vill veta mer om detta kan du hitta information på www. Och hur många av oss får inte kallelser av olika slag där det står att om man vill ändra tiden kan man enkelt gå in på nätet och göra det själv. Bankärenden förutsätts man på något vis sköta själv via nätet. När man blir digitalt delaktig tar man också större del i samhällslivet. kan det vara skillnaden mellan att ha jobb respektive inte ha jobb. Det kan också vara en viktig faktor för att t.ex. våga starta företag. Digidel har gjort mycket bra, men det behöver göras mer om målet på att ytterligare 500 000 ska vara användare av internet ska nås. Inte minst kan det handla om att folkbildning och kommunala samhällsinstanser av olika slag samverkar för att dels nå fler människor, dels kompetensutveckla den digitala närvaron. Och självklart måste målet vara att alla har digital kunskap och tillgång. För glesbygden där mycket av de fysiska servicefunktionerna försvinner kan den digitala närvaron och möjligheterna där vara ett nytt sätt att tänka. Och självklart hänger den digitala närvaron ihop med möjligheterna att på landsbygden vara uppkopplad. Det är således många som behöver vara delaktiga i ett sådant här arbete, och självklart behöver också staten tycka att det är viktigt när den fördelar resurser. Det är viktigt att digital delaktighet ses som den viktiga faktor för tillväxt som det faktiskt är.
mot · H102T413 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för ett principbeslut om att bygga hela Götalandsbanan. Vårt land behöver utveckla transportsystem som bidrar till att stärka landets utveckling, tillväxt och konkurrensförmåga. En av de enskilt viktigaste infrastrukturfrågorna är utveckling av järnvägssystemet för att öka både kapacitet och hastighet på ett modernare järnvägsnät. Därför behövs ett principbeslut om att bygga både en Götalandsbana och Europabanan i sin helhet . Det finns flera tunga argument för att bygga höghastighetsjärnvägar. Snabba tågförbindelser ökar tillgängligheten och arbetsmarknader som varit åtskilda kan integreras och ge tillväxteffekter för betydande områden. Vidare är det nödvändigt att av såväl klimat- som effektivitetsskäl avlasta vägarna från godshantering. I stråket längs Götalandsbanan kan effekter för regionförstoring och klimat vara mycket betydande, vilket bland annat forskning som genomförts av i tydligt visat. Sammanbindningen av –––/–ger massiv regionförstoring och täthet som genererar tillväxtkrafter. Höghastighetsjärnvägar innebär regional utveckling, tillväxt och ökad konkurrensförmåga, vilket i sin tur ger nya skatteintäkter på såväl nationell och regional som lokal nivå. I som bedrivs vid i i samarbete med bland annat , tillväxtverket och ges en tydlig bild av vad utbyggnaden av Götalandsbanan skulle innebära för regionen och . Förutom förbättrade kommunikationer, ökad tillgänglighet och snabbare transporter skulle Götalandsbanan innebära en relativt stor ekonomisk tillväxt motsvarande 12 000 nya arbetstillfällen. Dessutom skulle det ge en årlig ökning av bruttoregionprodukt (BRP) med . Utformningen av Götalandsbanan och Europakorridoren bör ha sträckningen mot den nya fasta förbindelsen mellan och , dels för att kunna ta tågen direkt vidare ner genom mot , dels för att gå via mot /och . Banan bör också utformas så att en knutpunkt för Götalandsbanan och Europabanan förläggs till . Globalt förväntas dessutom en koncentration av gods till ett begränsat antal hamnar och terminaler. hamn är central för godstransporter till och från . Det är ur ett nationellt näringslivsperspektiv avgörande för svensk konkurrenskraft att förutsättningar för hamn prioriteras. Höghastighetsbanor avlastar det övriga järnvägsnätet och möjliggör ökad godstrafik på stambanorna. Det är därför av stor angelägenhet att Götalandsbanan ses som ett helt projekt mellan ändpunkterna –och dessutom ses som en strategi sammanlänkad med Europabanan. i (S)