mot · H102T451 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att en ny stor svensk järnvägsstation byggs i anslutning till . har flygplatsen i ledande flygkommun, , vuxit mycket kraftigt. beslutade att bygga en ny flygplats vid . 1952 landade det första planet – ända från ! – på det som kom att kallas puckelbanan. lyfte första reguljära flygmaskinen som då döpts om till efter en namntävling i tidskriften – där juryn inte fann något förslag tillräckligt bra utan själv föreslog . Och (siffrorna , jämförelsesiffor 2011) ser ut på detta sätt: Antal passagerare/år: 19,6 miljoner (19,0), varav utrikesresenärer 14,8 miljoner (14,3). Fraktvolym: (146 000). Antal starter och landningar: 207 000 (211 000), varav 138 000 (137 000) till utrikesdestinationer. Flygbolag: 86 flygbolag (82), varav 63 flyger endast utrikeslinjer (63). Totala antalet destinationer: 163 (164), varav 136 (135) utrikes och 28 (28) i . Flest resenärer till: , , , , , , , , och . Bankapacitet: Tre rullbanor om , och . Antal anställda: 16 000 (15 000). Antal parkeringsplatser: 21 000 (22 000). Antal butiker: 53 (50). Antal restauranger etc: 42 (42). Antal hotell: Sex (sex). Dessa siffror visar tre ting: Det vore katastrof att lägga över också trafiken på till utan mycket kraftiga förstärkningar i trafik- och miljöhänseende på . B. är inte bara en flygplats utan också ett trafik- och näringslivsnav. De störningar som flygtrafiken åstadkommer vad gäller utsläpp och buller måste minskas, dels för kringboendes skull, dels för miljöns och klimatets egen skull. Man kan tycka vad man vill om den saken, men resandet kommer att fortsätta att öka, även i luften. Mark- och miljödomstolen prövar villkoren för fortsatt tillstånd för flygverksamhet vid ; vid ett besök på och ett fick riksdagsledamöter () en ingående beskrivning från olika parter om problemen och möjligheterna att minska ljudstörningar. Swedavia svarar för driften av de statliga flygplatserna i . Swedavia bygger sin miljötillståndsansökan till mark- och miljödomstolen (i ) på att upp till 350 000 starter och landningar kommer att behövas för att svara mot regionens och i grunden det svenska kommersiella in- och utrikesflygets behov under . Eftersom lagstiftningen på miljöområdet ändrats , då nuvarande miljötillstånd godkändes av regeringen efter prövning av dåvarande , kommer den nya tillståndsansökan att prövas mot miljöbalk, en viktig förändring mot tidigare domstolsprövningar. Det nuvarande tillståndet omfattar visserligen formellt 372 100 starter och landningar , men genom att ett av villkoren – kallas villkor sex – innebär förbud för inflygningar söderifrån över från , kommer inte att kunna fungera som . En möjlighet som består i att ha ett system som medger kurvade eller sneda inflygningar för att undvika överflygning av tätbefolkade delar av , kommer inte, enligt såväl Swedavia som de flygbolag som trafikerar , att kunna vara i drift mer än vid enstaka inflygningar. dels på att flygplansflottan inte har sådan utrustning, dels på att internationella regelverk förhindrar att krav på sådana inflygningar tvingas fram. Av lätt insedda skäl är raka inflygningar – utöver av säkerhetsskäl – att föredra av bränsleekonomiska och därmed även miljöskäl undantaget just bullerfrågan. Hur mark- och miljödomstolen – och eventuella överklaganden – kommer att se på ansökan finns ännu ingen kunskap om. Sigtunaflyget måste dock sättas in i en vidare miljö- och trafikram: 1) Viktigast är att världens länder kan enas om att beskatta också flygbränsle. Att göra det bara i , eller , leder dessvärre bara till att flygbolagen tankar någon annanstans. Självfallet maximerar, eller minimerar, de sin nytta respektive kostnader. Det skall kosta att smutsa ned luften. bör vara pådrivande för att Chicagokonvention, som är ett stöd för , , , , , och andra mindre miljöansvarstagande länder att inte tillåta bränslebeskattning, skrivs om på detta område. Visserligen har också flygmotorerna av ekonomiska skäl utvecklats mycket – och förbrukningen per personkilometer är ofta lägre för stora passagerarplan än normalt förbrukande personbilar, men sanningen är också den att trots teknikframstegen ökar utsläppen dramatiskt från flyget beroende på att volymen vuxit så kraftigt. Enligt ökade utsläppen av koldioxid från internationella flygtransporter 1990–2004 och därefter har flyget ökat kraftigt. 2) Start- och landningsavgifterna måste göras mer avhängiga hur mycket varje enskilt plan släpper ut vid start och landning. Låga utsläpp skall premieras. 3) En områdesavgift måste införas på för att minska attraktiviteten i att köra privatbil till och parkera på Benstocken, och allt vad de jättelika P-platserna nu heter. 4) Det gäller även taxibilar och, i något mindre grad, bussar, måste omfattas av områdesavgiften. 5) Dessutom utgör dessa P-platser, där fordonen står i lika långa rader som tider, en brottsstimulerande möjlighet. Tjuvar tar reda på bilnumren och åker sedan hem till de resande villa- och lägenhetsinnehavarna. För att få parkera borde man kräva att alla nummerskyltar döljs! 6) Men den stora utmaningen är att förvandla till ett järnvägsnav. Det gäller från , norrifrån, österifrån och västerifrån. Debatten om bland annat har helt gått snett när tre partier – Socialdemokraterna, och – vill använda miljarder av skattebetalarnas pengar för att bli ägare till , mest av resenärerna uppskattade järnväg, i stället för att göra till en stor järnvägsknutpunkt. 2013 kommer av Arlandaresenärerna via spårbunden trafik till , via bil eller buss. Målet bör vara att 90–reser till via spårbunden trafik. Frågan måste ställas sålunda: Hur minskar vi antalet bilresor till och från ? Och hur ökar vi antalet miljövänliga spårresor? 7) Dessbättre har en förbättring inträffat – diskuterande men ingen handling: går det att åka pendentåg till , bara man betalar extra. Sista ordet i denna fråga kan inte få vara sagt: Självfallet skall alla möjligheter att åka spårbundet till premieras, inte bestraffas. Vad göras skall, är ingalunda gjort . 8) På – eller snarare under – finns tre järnvägsstationer, två trafikeras av Arlandaexpress, en av SJ:s långväga tåg som stannar mitt under . Genom avtalen har en rationell järnvägstrafik omöjliggjorts för SJ:s men ända även för pendeltågens del. Uppsalatågen, och längre väster- och norrifrån, måste liksom pendeltåg från utan att behöva byta vid ha slutstation i ; detta skulle i grunden vara bra också för då internationella deltagare skulle kunna resa –utan tågbyte. Regeringen bör tillsätta en samordningsman genast så att vi inte riskerar att fastna vid att det är ett så kallat riskkapitalbolag som råkar ha koncession till och därmed, efter förluster efter öppnandet 1994, nu gör goda vinster. Men allra viktigast är att besluta bygga ut järnvägsstationen mitt under så att många fler resenärer kan nyttja denna station, gärna i form av en modern tågstation med galleria, affärer och vad som byggs kring i och som finns på massor av trafikknutpunkter världen runt. 9) Slutligen måste från , eller Molnby, knytas till den nya eller utbyggda stationen på . Det är tekniskt inget problem – bara vem som skall betala investeringen. Det bör emellertid ske bland annat genom höjda markvärden runt stationen. Det var en metod som brukades i den s.k. Cederschöildsöverenskommelsen års val och som vunnit uppslutning över alla partigränser. Att , som sorterar under , i sina utredningar kommer fram till att det inte är samhällsekonomiskt försvarligt, är inte överraskande. Dess beräkningar bygger emellertid på att antalet resenärer inte skulle motivera de ostridigt höga kostnaderna. Det gäller nästan alla stora trafiksatsningar. Inte heller ansågs ekonomiskt försvarlig – och kritikerna har ju fått rätt: Varje tunnelbaneresa därefter har av olika trafikföretag fått subventioner från skattebetalarna med . Ändå är det få som vågar säga: Det hade varit bättre om vi inte gjort något alls. Genom höjda markvärden runt en ny tågstation på ändras i grunden, precis som med tunnelbanan till eller, metoden brukades i den s.k. Cederschöildsöverenskommelsen, lönsamhetskalkylerna. Varje resenär som underlåter att ta bil eller buss skapar också en miljövinst.