ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102So395 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av socialtjänstlagen i fråga om stöd till anhörigvårdare. År ut och år in, dygnet runt, görs vård- och omsorgsinsatser av anhöriga runt om i vårt land. Utan dessa kämparinsatser skulle Vårdsverige kollapsa. Det är hög tid att erkänna värdet av anhörigvårdarnas insatser. I stor utsträckning avlastar anhörigvårdarna stat, landsting och kommuner. infördes en ny bestämmelse i socialtjänstlagen som gör kommunerna skyldiga att erbjuda stöd för att underlätta för personer som vårdar en närstående som är långvarigt sjuk eller äldre eller som har en funktionsnedsättning. stod det i lagen att anhöriga bör få stöd och avlösning. I den nya lagtexten har det ändrats till att anhöriga ska erbjudas stöd av kommunen. Stödet som ska erbjudas kan vara avlösning i form av korttidsboende, dagvård och avlösning i hemmet. Andra stödformer kan till exempel vara enskilda samtal, deltagande i anhörigcirkel och rådgivning. framför i Stöd till personer som vårdar eller stödjer närstående – Lägesbeskrivning 2012 att har antalet frågor till från anhöriga ökat markant jämfört . De anhöriga har framförallt frågor om stöd till den enskilde och hur de ska gå tillväga för att få ett bättre stöd. De anhöriga tog oftast kontakt för att få råd i en situation där de ansåg att stödet från samhället var otillräckligt. Det bristande stödet innebar att de själva dels måste svara för stora insatser, dels fungera som den närståendes ombud i kontakter med myndigheterna. I samma rapport framkom att informationen till anhöriga inte är tillräcklig. Även om ändringen i socialtjänstlagen är ett steg i rätt riktning anser vi att perspektivet måste vidgas till att se anhörigvården ur vårdarnas perspektiv. Socialtjänstlagen och biståndsbedömningen utgår främst från den som vårdas och dennes personliga behov. Regelverket behöver – mot bakgrund av de omfattande insatser som många anhöriga gör – förtydligas så att den som vårdar en anhörig får en tydligare rätt till stödinsatser. Det bör utredas under vilka förutsättningar en anhörig eller annan närstående själv bör kunna ansöka om och beviljas en insats med stöd av 5 kap. 10 § socialtjänstlagen. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102So397 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inkorporera i svensk lag. FN:s konvention om barns rättigheter är inte en del av svensk lagstiftning. ratificerade 1990 som ett av de första länderna i världen. Därmed har vi som nation folkrättsligt förbundit oss att förverkliga den för att säkerställa att barn och ungdomar ges de bästa förutsättningarna och de bästa möjliga uppväxtvillkoren. Men vi har inte inkorporerat konventionens bestämmelser i svensk lag. Såväl myndigheter som jurister påpekar återkommande att inte uttryckligt är svensk lag då beslut fattas som står i strid med konventionen. granskades av som rekommenderade att erkänns som svensk lag. Kommittén rekommenderade också att alltid ges företräde vid en lagkonflikt mellan svensk lag och konventionen. Vidare menar även att måste få en starkare ställning i än den har eftersom den är ett grundläggande folkrättsligt instrument som omfattar bestämmelser om barns mänskliga rättigheter. framhåller att det skulle ställa högre kompetenskrav på beslutsfattare om bestämmelser om barns behov och rättigheter skulle bli direkt tillämpbara i svenska domstolar och vid myndighetsbeslut. har valt att både transformera och inkorporera . Enligt har detta lett till att kunskapen om barns rättigheter har ökat markant i landet, både hos vuxna och hos barn. Barnens rättsställning har också stärkts eftersom de oftare har tillfrågats inför beslut. har också kommit in som redskap och rättesnöre i den politiska planeringen. menar att lever upp till konventionen på ett betydligt bättre sätt än . På initiativ har regeringen gjort en ordentlig genomlysning av hur alla myndigheter arbetar för att upprätthålla . Det är ett viktigt led i arbetet för att upptäcka var vi har de största utmaningarna. Det bör vi fortsätta att göra. Men det är inte tillräckligt. tillsattes därför en utredning med syfte att kartlägga hur tillämpningen av lagar och andra föreskrifter överensstämmer med barnets rättigheter enligt och de tilläggsprotokoll som har tillträtt. I utredningen ska också för- och nackdelar med att inkorporera i svensk rätt analyseras. Uppdraget ska redovisas . Vi anser att det finns starka skäl att stärka rättsliga status i . Det skulle leda till att barns rättigheter och ställning kan stärkas inte minst inom rättsväsendet och i asylprocessen. Om riktlinjer är lag blir det tydligt för beslutsfattare, myndigheter och domstolar att de ska säkra att det finns kompetens om och att hänsyn tas till barns behov och rättigheter. Det ska vara en självklarhet att alla människor har lika värde och samma rättigheter, oberoende av ålder. Den nuvarande transformeringsmetoden, att anpassa lagstiftningen till bestämmelser, är otillräcklig. Det behövs mer och därför bör göras till svensk lag.
mot · H102So399 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en översyn av hälso- och sjukvårdslagstiftningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett införande av en patienträttighetslag. I har vi, till skillnad från i exempelvis resten av , ingen särskild lag om patienters rättigheter i hälso- och sjukvården. Den svenska lagstiftningen på hälso- och sjukvårdsområdet utgår istället främst från vilka skyldigheter sjukvårdshuvudmännen och personalen har. Hälso- och sjukvården, liksom lagstiftningen på området, bör i första hand ha patientfokus. Alliansregeringen har vidtagit åtgärder för att stärka patienternas ställning. Därutöver vore det lämpligt om även införde en tydlig och lättillgänglig patienträttighetslag där patienternas rättigheter finns samlade. Exempel på rättigheter som borde regleras är rätten till individuellt anpassad information och samtycke, gränser för väntetider och valfrihet i hälso- och sjukvården. För att en patienträttighetslagstiftning ska bli riktigt verkningsfull krävs det att patienterna kan utkräva sina rättigheter på ett effektivt och enkelt men rättssäkert sätt. Jag föreslår att regeringen verkar för en översyn av hälso- och sjukvårdslagstiftningen och ser över frågan om ett införande av en patienträttighetslag som tydliggör vilka rättigheter patienterna har.
mot · H102So401 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av regelverket för att få en mer rättvis behandling när det gäller kostnader för inköp och träning av hundar som ska arbeta för människor med funktionshinder. För människor med funktionshinder kan en hund, specialtränad och utbildad, vara till stor nytta i det dagliga livet. En ledarhund för en synskadad är ett kostnadsfritt hjälpmedel som utbildas centralt och bekostas med statliga medel. blir det mer och mer vanligt att hundar även används för att hjälpa människor med funktionshinder. Dessa hundar kallas service- och signalhundar. En sådan hund kostar i inköp . Träning av hunden sker sedan både i hemmet och på offentliga platser där hunden kommer att arbeta. Att utbilda hunden tar och kostar . Utbildningarna genomförs till exempel genom och Nordiska assistanshundar. Båda organisationerna drivs ideellt av hundägare tillsammans med hundinspektörer. Dessa utbildningar bekostas av den organisation som utbildar och examinerar hunden. Inga statliga bidrag betalas ut, vare sig för inköp eller utbildning, och därmed är organisationen beroende av penninggåvor, sponsorer, fonder och liknande för att ha råd med utbildningen. Eftersom en service- och signalhund arbetar på samma sätt som en ledarhund är det rimligt att inköp, träning och övriga kostnader hanteras lika för de båda grupperna av hundar. Båda arbetar med att underlätta vardagen för den som är funktionshindrad och utför ett oerhört viktigt och angeläget arbete.
mot · H102So403 · 2013-10-01 00:00:00 — Nationell chefsutbildning inom omsorgen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell chefsutbildning inom omsorgen. De verksamheter som bedrivs i landets kommuner blir allt mer omfattande och komplexa. Det ställer allt större krav på kompetens hos de anställda för att effektivt kunna erbjuda service av hög kvalitet. Det ställs på liknande sätt allt större krav på chefer i offentlig sektor. Till detta kan också läggas att de kommande tio åren kommer drygt 11 000 chefer att gå i pension. Det innebär att kommuner står inför stora utmaningar när det gäller utveckling och rekrytering av chefer. En undersökning från Kommuner och Landsting 2011 Förhoppningar och farhågor: hos framtida chefer i kommunerna visar att det finns ett stort intresse för att jobba som chef. Positiva faktorer, som god arbetsmiljö och möjligheter till kompetensutveckling, lyfts fram i rapporten av personer som är chefer . visar rapporten att kommunerna behöver bli bättre på att tydliggöra de karriärmöjligheter som finns och ge nya chefer möjlighet att leda mindre grupper för att gradvis få växa in i chefsrollen. De intervjuade önskar också att kunna gå mellan att vara chef och specialist, samt mellan olika förvaltningar och verksamheter. Det handlar alltså om att skapa bra förutsättningar för att vara chef och kunna leda en verksamhet med god kvalitet. saknas en riktad utbildning för avdelnings- och enhetschefer inom äldre-, handikapp- samt individ- och familjeomsorg. Inom omsorgsområdet finns ingen tydlig karriärtrappa, som stimulerar till vidareutbildning i likhet med skolan. Inom skolan finns det en statlig befattningsutbildning, som innehåller syfte, uppdrag och ansvar för nyanställda rektorer, biträdande rektorer och förskolechefer. En liknande nationell utbildning behövs inom omsorgsområdet, varför ett nationellt chefsprogram ska tas fram för chefer inom äldre-, handikapp- samt individ- och familjeomsorg. har fått ett regeringsuppdrag att ta fram ett förslag på ledarskapsutbildning för enhetschefer endast inom äldreomsorgen. Utbildningen ska gälla alla chefer, oavsett om de är nyanställda eller inte.
mot · H102So404 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Allmänna arvsfondens handläggningstider. Ideella organisationer som arbetar för barn, ungdomar eller personer med funktionsnedsättning kan få pengar från Allmänna arvsfonden. Det finns två sorters stöd, projektstöd och lokalstöd. Verksamheter som får stöd ska vara nyskapande och utvecklande och ligga utanför organisationens vanliga verksamhet. Målgruppen ska vara med i planeringen och utförandet av projektet. Även offentliga huvudmän, till exempel kommuner, kan få projektstöd, om de samarbetar nära med en ideell förening i projektet. Ett projekt kan få stöd från Arvsfonden under högst . På Arvsfondens hemsida framgår det att man tar emot ansökningar löpande och att beslut om stöd fattas i genomsnitt inom 5–7 månader efter att ansökan skickats in. Den typen av långa handläggningstider kan inte anses vara tillfredsställande. Ideella organisationer är inte statiska utan i ständig förändring, personer tillkommer och andra slutar. I en sådan värld behöver också Allmänna arvsfonden kunna ge snabbare besked. Handläggningstider med beslut om stöd eller avslag på ansökan bör därför ske inom max 3 månader. Detta bör tillkännage som sin mening.
mot · H102So405 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning av spelberoendet och dess konsekvenser. Olika spel med penninginsats är allmänt populärt i vårt samhälle. Det finns både vinnare och förlorare i dessa. De verkliga förlorarna är de som hamnar i spelberoende. Den som är spelberoende kan inte längre kontrollera sitt spelande och spelandet påverkar hela den beroendes liv, relationer, ekonomi och arbete. Spelandet och jakten på pengar till spel dominerar tillvaron och den som är spelberoende löper risk att hamna i brottslighet för att skaffa fram pengar till skulder eller för att spela mer. Detta kan också innebära svåra konsekvenser för den spelandes familj och övrig omgivning. Man räknar med att det finns mer är 100 000 personer som är spelberoende i vårt land, och antalet unga som fastnar i beroende ökar. Det är alltså inget litet problem för vårt samhälle. Trots det finns spelberoendet inte omnämnt i socialtjänstlagen. Möjligheten till hjälp och behandling är begränsad främst på grund av bristande resurser. Det finns en pågående diskussion om att spelberoendet ska betraktas som en sjukdom. Spelbolagen och andra spelarrangörer som tar in stora pengar, borde vara med och finansiera den behandling, som spelberoende behöver. Problemet med utländska spelbolag borde kunna lösas genom gemensamma regler inom EU. Vi anser att det bör tillsättas en utredning som ytterligare belyser spelberoendet och dess konsekvenser.
mot · H102So406 · 2013-10-01 00:00:00 — Förbud mot langning av cigaretter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förbud mot langning i tobakslagen. kan en vuxen gå till en skola och sälja cigaretter till minderåriga utan påföljd. Det finns inget i lagen som förbjuder langning till minderårig, vilket är ett allvarligt problem. För allt för många unga är rökning en inkörsport till tyngre droger. I lagen om förbud mot alkoholförsäljning till minderåriga finns det däremot ett tydligt förbud mot langning (3 kap. 9 § alkohollagen). infördes en ny tobakslag som handlar om näringsidkares ansvar vid tobaksförsäljning. Förändringarna i tobakslagen (1993:581) syftar till en effektivare tillsyn samt en bättre efterlevnad av bestämmelserna om åldersgräns. Det är bra att tobakslagen har skärpt för näringsidkare, men blir lite tandlös när vem som helst kan sälja på gatan till unga utan straffpåföljd. Motsvarande bestämmelser bör införas när det gäller langning av tobaksvaror.
mot · H102So408 · 2013-10-02 00:00:00 — Informationsteknikens roll för säkerheten i vården tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om informationsteknikens roll för säkerheten i vården. har flera allvarliga it-haverier inom vården inträffat. Flera av dessa medförde stora problem. En vanlig förklaring är buggar i programvarorna; det är en förklaring som dock ger en förenklad bild av problemet. Vårdgivarens ansvar för datasystemen underskattas. Bristande it-rutiner, gammal hårdvara och ovilja att göra nödvändiga investeringar för att garantera tillräcklig säkerhetsnivå är inte sällan bakomliggande orsaker till dessa haverier. Antalet sjukvårdsbehövande till följd av felmedicinering eller andra misstag i vården är oklart, men anses av och vårdgivare vara högt och förorsaka lidande och i värsta fall dödsfall. Sammantaget pekar detta på både en potential och ett behov av att öka fokus på hur informationsteknik används, och kan användas, på ett säkert sätt i vård och omsorg. Informationsteknik är en förutsättning för att klara en ökning av antalet vårdbehövande och även säkerställa den vård som ges . Den nationella strategin måste vidareutvecklas och förtydligas, bl.a. med uppföljnings- och utvärderingsbara mål, med ökat fokus på säkerhet och robusthet, och också kopplas till utvecklingen av vården och omsorgen som aktualiseras av den demografiska utvecklingen.
mot · H102So409 · 2013-10-02 00:00:00 — Gratis preventivmedel för unga tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kostnadsfria preventivmedel för unga. Det är samhällets ansvar att förebygga oönskade graviditeter genom att ge människor kunskap och medel att kunna planera sitt barnafödande. Eftersom utvecklingen av oönskade graviditeter är svår att mäta kan statistiken över antalet aborter ge en indikation på hur väl samhället har lyckats med detta uppdrag. Aborttalen har sedan abortlagen infördes varit relativt konstanta men har antalet tonårsaborter ökat. har de högsta aborttalen bland EU:s medlemsländer i gruppen tonåringar, och andelen är betydligt högre än i våra nordiska grannländer. En anledning till att aborterna har ökat tros vara att användningen av preventivmedel har minskat bland ungdomar. Det beror dels på en ökad rädsla för och mytbildning kring hormonella preventivmedel, dels på bristfällig sexualundervisning i skolan. Men en viktig förklaringsfaktor är också att flera landsting har tagit bort ungdomssubventionerna av preventivmedel. Regeringen tillsatte en utredning med uppgift att se över arbetet med att förebygga oönskade graviditeter. En av utredningens slutsatser var att hormonella preventivmedel bör subventioneras för unga upp till . Trots utredningens slutsatser ser vi nu en motsatt trend där allt fler landsting tar bort subventionerna av preventivmedel för unga. Det slår hårt mot en grupp som redan har små ekonomiska förutsättningar att själva betala sina preventivmedel. har länge varit ett föregångsland när det gäller sexuell och reproduktiv hälsa. Med dagens utveckling riskerar vi att förlora den ställningen. Regeringen bör se över möjligheten att införa en generell subvention av preventivmedel för unga upp till .
mot · H102So410 · 2013-10-02 00:00:00 — Kvinnojourernas roll måste stärkas tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvinno- och tjejjourer. 115 lokala kvinnojourer spelar en ovärderlig roll i våldsutsatta kvinnors liv. Men arbetssituationen ser annorlunda ut i olika delar av landet. Vissa kvinnojourer har anställd personal, medan andra helt och hållet förlitar sig på eldsjälars ideella arbetsinsatser. För utsatta kvinnor och deras barn är det livsviktigt att det finns en kvinnojour nära till hands. Där kan hjälp och stöd fås, och skyddat boende erbjudas. Inte sällan är kvinnojouren den sista utvägen i en till synes hopplös situation. Kvinnojourerna spelar också en stor roll i att utbilda och sprida kunskap bland annat om våld i relationer. anmäldes det 28 254 fall av misshandel mot kvinnor i . I en majoritet av fallen hade kvinnan en nära relation till förövaren. uppskattar att endast en tiondel av alla fall av misshandel mot kvinnor polisanmäls. Det är skrämmande siffror, och onekligen ett stort samhällsproblem. Låt oss inte heller glömma att det finns personliga tragedier, för kvinnor såväl som barn, bakom varje siffra. Regeringen har uppmärksammat kvinnojourernas arbete. I sitt jultal 2010 talade statsminister om våld i familjer, och sa bland annat Vi måste förstärka stödet och skyddet för de som drabbas. Kvinnojourerna spelar stor roll här, och så sent som så skrev jämställdhetsminister och barn- och äldreminister i att anslagen till kvinnojourer kommer att öka. Allt detta är givetvis bra. Men för att utsatta kvinnor ska få den hjälp som de behöver, och att den hjälpen ska finnas nära till hands, så krävs det mer än ökade anslag. Tillgängligheten till kvinnojourerna bör vara en självklarhet, och bör ingå i den allmänna välfärden. Genom lagstiftning så måste vi se till att kommunerna uppmärksammar arbetet för trygghet, kunskap och jämställdhet, detta genom obligatoriska anslag till lokala kvinno- och tjejjourer. En våldsutsatt kvinnas och hennes barns rätt till skyddsboende och hjälp bör vara självklar, och ska inte påverkas av bostadsort. Därför bör regeringen initiera en utredning om att kommuner ska vara skyldiga att bidra med ekonomiskt stöd till lokala kvinno- och tjejjourer.
mot · H102So414 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regelbundna undersökningar med PSA-prov för män. Enligt är de regionala skillnaderna inom cancervården stora. För patienter med prostatacancer dröjer det ofta en månad från diagnos till att patienten informeras, vilket medför en onödigt lång oro och väntan. Prostatacancer drabbar 10 000 svenska män och är därmed den vanligaste cancerformen i . Väntetiderna för dessa patienter är generellt sett långa, vilket medför ökad stress och oro. Genom ett enkelt blodprov, ett så kallat PSA-prov, kan sjukvården identifiera patienter som riskerar att utveckla elakartad cancer och därmed befinner sig i riskzonen. Genom tidig upptäckt kan sjukvården minska antalet patienter som avlider. Precis som kvinnor genomgår mammografi borde män få genomgå pappografi. Både kvinnor och män borde kallas till regelbundna undersökningar för att på så sätt förhindra att fler insjuknar eller avlider i cancer. Samtliga urologer är eniga om att det är rätt väg att gå!
mot · H102So415 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tandvården. Tandvården har förbättrats avsevärt under men fortsatt kvarstår stora skillnader i tandhälsa hos befolkningen. Munhälsan har stor betydelse för hela kroppens välbefinnande. Trots det har tandvården blivit en klassfråga. Det är en fråga som inte bara berör personer i en viss ålder utan kan drabba alla. Särskilt hårt slår det mot människor med små ekonomiska marginaler. Rapporter från och visar att andelen unga som bl.a. på grund av arbetslöshet lever på försörjningsstöd ökar och den ekonomiska utsattheten är stor. Det riskerar att bidra till att allt fler ungdomar prioriterar bort sin tandhälsa av ekonomiska skäl. En förlängning av den fria barn- och ungdomstandvården bidrar till att minska ungdomars hälsoklyftor. är det enda i som har förlängt den fria tandvården upp till och ambitionen är att fortsätta höjningen upp till . Reformen är billig i relation till vad resultatet av en bättre tandhälsa innebär för ungdomar. Bästa sättet att undvika dyra kostnader för tandvård är att sköta sin munhälsa som ung. Kopplat till frisktandvårdskonceptet, dvs. tandvård till fast pris, har det medfört att en betydligt större andel ungdomar fortsätter att besöka Folktandvården efter det att den fria tandvården upphör. Detta medför en bättre tandhälsa. Det är inte en fråga om lyxtandvård när en person med svår tandvärk får två alternativ av tandläkaren: laga tanden eller dra ut den. Personer som har det ekonomiskt svårt kan vara tvingade att avstå båda alternativen. Detta kan leda till stora besvär, såväl fysiska som psykiska. Tandvården måste finnas för alla. I den nuvarande tandvårdsreformen som beslutades av regeringen finns bara marginell satsning på förebyggande insatser. Alla tänder i munnen ingår numera inte heller i försäkringens subventioner. Högkostnadsskydd eller privata tandvårdsförsäkringar hjälper inte personer som har det ekonomiskt svårt. En majoritet av alla som besöker tandvården betalar , vilket innebär att de inte får några subventioner förutom tandvårdsbidraget på 150 alternativt /år beroende på ålder. Tänderna är en del av kroppen och det är rimligt att tandvård jämställs med övrig hälso- och sjukvård och ingår i samma ersättningssystem. Vi anser att regeringen bör se över hela tandvårdsreformen och möjligheten att stödja landstingen i strävandena att förlänga den fria barn- och ungdomstandvården.