mot · H102N423 · 2013-10-03 00:00:00 — Det är en utmaning som dessutom har gemensamt med hela , vilket innebär att svenska produkt- och processinnovationer på det här området kan ge ett tydligt mervärde till vården och omsorgen av våra gamla, som svenska produkter och tjänster kan få avsättning på utländska marknader. har stolta traditioner när det gäller utveckling av sjukvård, läkemedel och medicinteknik, en position som tyvärr delvis håller på att gå förlorad. Det är tydligt att den medicinska forskningen i har försvagats över tiden. inom läkemedel och medicinteknik minskar antalet anställda i . ser vi oroväckande tendenser till att utrymmet för kliniska prövningar på svenska sjukhus snävas in och att introduktionen av nya läkemedel och ny medicinsk teknik i sjukvården sker i allt långsammare takt. Långsiktigt innebär detta att kunskapsbasen krymper, att svenska patienter inte alltid får tillgång till de mest säkra och effektiva behandlingsmetoderna samt, inte minst, att går miste om stora exportintäkter och många högkvalificerade arbetstillfällen. Det behövs nu politisk handling för att hålla kvar och utveckla det svenska livs- och hälsovetenskapsklustret. Vi vill därför skapa ett målmedvetet och strategiskt samarbete mellan offentliga myndigheter, näringsliv och akademi för att främja livs- och hälsovetenskapen i . Detta ska tillkännage regeringen. vet vi ganska lite om hur beslut inom andra politiska områden har påverkat förutsättningarna för en kraftfull Life Science i . Regeringen bör därför återkomma till med en utvärdering av hur senare års beslut påverkat branschen. Utvärderingen bör innehålla en internationell jämförelse och göras på nationell nivå samt belysa landstingens och regionernas roll. Detta ska tillkännage regeringen. Vårt land erbjuder fantastiska möjligheter till upplevelser av olika slag. En strategisk satsning kring den svenska besöksnäringen skapar inte bara arbetstillfällen och genererar inkomster utan positionerar också internationellt. Därför vill vi lyfta fram besöksnäringens möjligheter att skapa nya arbetstillfällen över hela landet. Branschen har tagit fram en strategi för att främja besöksnäringen. I strategin fastslås att besöksnäringen ska växa till 260 000 anställda fram . Det är positivt att branschen tar krafttag för att stimulera näringen, men politiken måste bidra till att skapa förutsättningar för att stimulera besöksnäringen. Inte minst genom att samarbeta strategiskt med kommuner, regioner och organisationer för en växande besöksnäring i hela landet. Vi vill se över insatser som kan främja svensk besöksnäring med särskilt fokus på internationell marknadsföring och destinationsutveckling. Detta ska tillkännage regeringen. Internationella evenemang är ett mycket intressant segment där har stor tillväxtpotential som relativt okänd men attraktiv destination. Insatser bör riktas för att stärka position som evenemangsland och skapa förutsättningar för att locka fler internationella evenemang till . Vi ser också behovet av att såväl nya som befintliga resurser samordnas och fokuseras. Vi anser därför att en strategi för genomförandet av stora nationella såväl som internationella evenemang inom idrott och kultur samt för större konferenser och möten bör tas fram i samarbete med idrottsrörelsen, kulturlivet och besöksnäringens organisationer. Detta ska tillkännage regeringen. Inom besöksnäringen finns ett stort behov av och intresse för utbildning. Därför vill vi rusta besökslandet för en ökad och mer förädlad turism och fler evenemang. Besöksnäringens egna prioriteringar ska vara vägledande vid utbildningarnas utformning. Det kan exempelvis handla om kvalificerade yrkesutbildningar för turistguider, instruktörer och kockar – utbildningsplatser som kan bidra till att förädla besöksnäringens tjänster ytterligare samt öka produktiviteten. Utbildningarna för besöksnäringen ska genomföras inom ramen för våra utbildningssatsningar. Möjligheterna till kompetensutveckling behöver förstärkas för att branschen ska kunna konkurrera om arbetskraften . I detta arbete kan branschorganisationer och de fackliga organisationerna spela en viktig roll. Branschen har själv ett stort ansvar för att attrahera arbetskraft. Det är därför viktigt att sträva efter en långsiktighet och stabilitet i personalförsörjningen och locka fler att stanna kvar och utvecklas i branschen. måste sträva efter att bli föregångare för en hållbar utveckling inom gruvindustrin. Genom att öka andelen råvaror som producerats på ett säkert sätt kan vi främja vårt eget ansvar i konsumtionen och skapa nya modeller för vidareförädling av gruvnäringen. Vi vill skapa nya modeller för att utveckla samhällets och gruvnäringens ansvar för att finansiera de investeringar som krävs för en hållbar gruvnäring och samhällsutveckling. Det finns flera orsaker till att miljöprövningar kan ta tid. För verksamheter som kräver prövning enligt måste det i planeringen hos myndigheter, domstolar och företag finnas en framförhållning som gör det möjligt att effektivt pröva verksamheten. Tillståndsprövningar bör därför effektiviseras. Det är önskvärt att förslag tas fram på hur arbetsmetoder kan utvecklas för en snabbare, säkrare och mer samordnad hantering av frågor som rör miljöområdet. Detta ska tillkännage regeringen. Det lokala och regionala inflytandet i de beslutsprocesser som reglerar prospekteringar är ett viktigt inslag inom svensk mineralpolitik. Det är angeläget att den lokala dialogen med markägare och kommuner fungerar på ett tillfredställande sätt gällande prospekteringar och utvinning av . Den svenska skogsnäringen utgör en viktig basnäring som skapar sysselssättning i hela landet. Med sin naturliga råvara spelar skogsindustrin också en mycket viktigt roll i utvecklingen mot ett hållbart samhälle. Det är viktigt att stimulera och utveckla nya användningsområden för både skogen och virket, eftersom det finns en stor utvecklingspotential när det gäller att skapa sysselsättning och bidra till klimatåtgärder. Skogspolitikens olika mål – produktion, biologisk mångfald, klimataspekterna samt skogens sociala och kulturella värden – går att förena. Biobränsle blir en allt viktigare energikälla för . Om vi ska avveckla vårt oljeberoende måste användningen av biobränsle öka. Företag med statligt ägande Staten har en viktig uppgift att värna, förvalta och utveckla de gemensamma tillgångarna som företag med statligt ägande representerar på ett ansvarsfullt sätt. Genom ett långsiktigt ägande ska de statliga företagen bidra till en långsiktigt och hållbar tillväxt. I flertalet fall har de statliga företagen sitt ursprung i verksamheter som en gång byggts upp med offentliga medel. har bolagen varit myndigheter eller verkat under monopol i bolagsform som genom den tekniska och marknadsmässiga utvecklingen omvandlats till konkurrensutsatta företag. Många företag med statligt ägande är i flera fall framgångsrika aktörer i både nationella och internationella marknader där de verkar. De representerar stora värden som svenska folket ytterst är ägare till. Staten är största företagsägare och arbetsgivare. Detta medför ett stort ansvar och ställer krav på en långsiktig och professionell förvaltning för att säkerställa tillväxten i vårt land. har det framkommit kritik över hur de statliga företagen lever upp till de etiska och ekonomiska riktlinjerna som fattats av både riksdag och regering. Det gäller exempelvis Telias utlandsaffärer men också köp av det holländska gasbolaget , den största kontantaffären som genomförts i och som visats sig vara en alltför dyr affär för svenska skattebetalare. Dessa händelser föranleder frågan om regeringen är förmögen att hantera och styra de statliga företagen. Vi ser med stor oro att man istället har abdikerat sitt ägaransvar. Vi efterlyser därför åtgärder för att återupprätta det professionella ägaransvaret för de statliga företagen. Detta ska tillkännage regeringen. Det är angeläget att företag med statligt ägande arbetar kontinuerligt med innovationsfrågor så att vidareförädling av statlig affärsverksamhet kan fortgå. Regeringen bör i sina ägardirektiv formulera uppdrag till företag med statligt ägande att arbeta och bejaka innovationsfrågorna inom ramen för deras verksamhet. Detta ska tillkännage regeringen. Regeringens syn på det statliga ägandet är djupt oroande. Istället för att se den statliga ägarstyrningen som en möjlighet för tillväxt, har man den ideologiska ansatsen att staten i förlängningen inte ska äga några företag. Vi har kritiserat regeringens hantering av det statliga ägandet och påpekat att utförsäljningsplanerna ur rent ekonomisk synvinkel är ytterst tveksamma. framskjutna plats i världsekonomin vilar på våra tidigare gemensamma investeringar i kunskap, forskning och utveckling. Vår konkurrenskraft kan inte tas för given, utan måste ständigt tryggas genom framtidsinriktade investeringar. Små- och medelstora företag har svårt att, på samma sätt som större företag, ta del av forskningsresurser och delta i samarbeten med universitet och högskolor. Innovations- och kunskapsmiljön måste stärkas, och detta kommer i större utsträckning även mindre företag till godo genom samarbete med de regionala högskolorna och industriforskningsinstituten. Uppdelningen mellan industri- och tjänstesektor är inte längre giltig. Tjänste- och varuproduktion är nära sammanflätade och ömsesidigt beroende. Vissa delar av tjänstesektorn kan ändå kräva särskilda forskningsstrategier, och därför vill vi se över hur det framtida stödet för tjänsteforskning kan utformas på bästa sätt. Detta ska tillkännage regeringen. En vanlig syn på forskning och innovation är den så kallade linjära modellen. Modellen förutsätter att investeringar i grundforskning vid universitet och högskolor förväntas spridas till näringslivet och omvandlas till innovationer. Studier visar att modellen innehåller systemsvagheter som dels har att göra med bristande samverkan mellan akademin och det omgivande samhället, dels att näringslivet sällan orkar satsa tillräckligt långsiktigt på egen hand. Det har lett till att fått en innovationsparadox som innebär att de samlade satsningarna på FoU inte leder till kommersialiseringar av nya innovationer i en utsträckning som vore väntat och önskvärt. Som ett led i arbetet med att bygga strategisk samverkan föreslår vi att det inrättas ett nationellt innovationsråd som har i uppgift att departementsövergripande samordna frågor av betydelse för forskning och innovation. Frågor av vikt är forskningspolitikens övergripande inriktning, strategisk kompetens- och kapitalförsörjning, immaterialrätt och offentlig upphandling av innovationer. Rådet ska ha till uppgift att stärka samverkan mellan olika aktörer runt om i landet och samla arbetet för att utveckla innovations- och konkurrenskraft. Den kommer att ha högsta politiska prioritet och ledas av statsministern. Till det nationella innovationsrådet vill vi också knyta regionala råd för samverkan kring innovationer och näringspolitik på regional nivå. Immateriella tillgångar spelar stor roll för att ett företag ska kunna dra kommersiell nytta av det intellektuella värde som skapats i företaget. Att innovativa företag, forskargrupper och uppfinnare kan värna sina rättigheter är viktigt för att immateriella tillgångar ska kunna nyttiggöras på marknaden. Innehavare av rättigheterna måste ha rimliga förutsättningar att försvara sina rättigheter och på förhand bedöma sina möjligheter att lyckas med detta. I jämförelse med stora globala företag har små och medelstora företag och enskilda forskare eller forskargrupper begränsade möjligheter att försvara sig mot patentintrång. Många av företagen är beroende av rådgivning och juridiska ombud för att kunna bedöma sina möjligheter att värna sina patent mot patentintrång. Till följd av de kostnader som detta föranleder avstår många företag från att försöka värna sina rättigheter. Vi vill se över ett bättre fungerande patentskydd. Detta ska tillkännage regeringen. Vi föreslår en ny modell för statlig riskkapitalförsörjning till företag kopplade till inkubatorer. Syftet bör vara att omvandla innovativa idéer som ännu anses för riskfyllda och befinner sig i ett för tidigt skede för att få finansiering från enbart privata investerare till företag som befinner sig i ett uppstartsskede. Målet bör vara att företagen efter tiden inom inkubatorn ska bli kapabla att erhålla privat finansiering och fungera utan statligt stöd. Återbetalning av statligt stöd ska ske från de företag inom inkubatorn som genererar intäkter. Vi vill avsätta för regionala inkubatorer. Detta ska tillkännage för regeringen. Industriforskningsinstituten och internationell samverkan Forskning och innovationers betydelse ökar i ett internationellt perspektiv. Det internationella samarbetet inom dessa områden är därför av central betydelse. 2020-strategin med dess flaggskeppsinitiativ Innovationsunionen innebär ökat fokus på forskning och innovation för tillväxt, konkurrenskraft och hållbar utveckling. EU:s finansiering av europeisk forskningssamverkan sker huvudsakligen via ramprogrammet för forskning, utveckling och demonstration. Det nuvarande sjunde programmet avslutas i och med och nästa ramprogram, Horisont 2020, ska gälla . Med detta som bakgrund är det synnerligen viktigt att betona att ska vara en aktiv part i detta gemensamma forsknings- och innovationssamarbete. Vi menar att forskningsinstituten utgör en viktig strategisk infrastruktur för kunskapsöverföring mellan akademisk forskning och näringslivets behov av innovationsutveckling. Forskningsinstitutens roll är att effektivisera det svenska forsknings- och innovationssystemet genom att bidra till att kunskap omställs till innovationer för att stärka företagens konkurrenskraft. De har också visat sig särskilt lämpade att agera som koordinatorer inom internationella forskningsprojekt genom att de förfogar över forskare med annan profil än vad som är vanligt inom svenska lärosäten. Vi anser därför att industriforskningsinstituten tillsammans med bör tilldelas en tydligare roll som koordinator för svensk medverkan i EU-forskning inom ramprogrammen. Detta ska tillkännage regeringen. Transparent karriärsystem med rörlighet Det angeläget att ämnesövergripande forskning och samverkan med det omgivande samhället främjas. Det är viktigt att meritvärderingssystemet vid anställningar och karriärutveckling premierar relevanta erfarenheter utanför universitet och högskolor. Rörligheten mellan företag, institut och högskola bör stimuleras genom ökad betoning av erfarenhet från näringslivet och den offentliga sektorn vid tillsättning av tjänster inom högskolan. Det ska vara meriterande för akademiker att jobba i näringslivet eller offentlig sektor. Delade tjänster, industripostdoktorer, industridoktorander med mera bör användas. Regeringen bör initiera en dialog med lärosätena om hur meriteringssystemet kan utvecklas för att premiera relevant erfarenhet utanför akademin. Detta ska tillkännage regeringen. Stat, kommun och landsting upphandlar varor och tjänster till ett värde av . Brister i kompetens hos upphandlande myndigheter har konstaterats, liksom möjligheten att den offentliga upphandlingen kan bli mer innovationsdrivande. förekommer knappast någon innovationsupphandling, dvs. upphandling av lösningar som tillfredsställer ett behov eller löser ett problem för vilket det saknas etablerade lösningar i form av befintliga produkter eller tjänster. Historiskt har sådan teknikupphandling resulterat i betydande innovationer inom exempelvis eldistribution och telefoni. Det krävs en nationell strategi för innovationsupphandling. Inom ramen för den nationella strategin vill vi särskilt att statliga myndigheter och aktörer får i uppdrag att tillgodose behov av nya hållbara lösningar, exempelvis inom trafikområdet. Vi vill avsätta för att etablera ett för offentlig upphandling. Vi vill utforma en nationell strategi för innovationsupphandling. Detta ska tillkännage regeringen. Under det nationella innovationsrådet som vi vill upprätta bör ett innovationskontor knytas an. Kontoret ska fungera som en ny typ av nationell resurs som ska stödja människor som har eller driver fram uppfinningar som befinner sig i tidiga faser av sina innovationsprocesser. Kontoret bör ses som ett samordningsinitiativ för att ta tillvara kompetensen hos befintliga aktörer. Kontoret ska syssla med frågor som exempelvis berör kompetenslyft och projektfinansiering. Detta ska tillkännage regeringen. Implementering av den nationella innovationsstrategin Regeringen har antagit en nationell innovationsstrategi. Slutresultatet är en produkt som dessvärre varken innehåller någon strategi för genomförande eller uppföljningsbara mål, vilket är mycket anmärkningsvärt. Runt om i världen samlar sig nu allt fler länder kring kraftfulla strategier för att utveckla sina innovationssystem. Den globala konkurrensen är knivskarp och utvecklingen går fort framåt i många av dessa. Mot denna bakgrund är det mycket svårt att förstå vilka bevekelsegrunder regeringen haft då innovationsstrategin givits en nedtonad prioritet. Samtliga partier i är angelägna om att vi i förmår stärka våra positioner på innovationsområdet. Mycket talar också för att en samordnad beredning i av innovationsstrategin hade skapat en mer stabil grund för den svenska innovationspolitiken. Regeringen missade dock denna möjlighet. Det är angeläget att regeringen kommer tillbaka med en redovisning för hur uppföljningen av strategin fortgår så att får möjligheter att utvärdera strategin. Detta ska tillkännage regeringen. Många små och medelstora företag skulle kunna ha nytta av ett tätare samarbete med högskolor och universitet. finns det många studenter som behöver få yrkeserfarenhet inom sina områden och som skulle kunna bidra med ny och värdefull kompetens. Studentmedarbetare finns i . Jämsides med sina studier deltidsarbetar studenter inom områden som de utbildas för. Även i förekommer studentmedarbetare, om än i mindre omfattning. Vi vill att fler företag och studenter får möjlighet att mötas. Därför föreslår vi att 30 av de största universiteten och högskolorna får medel för att anställa var sin kompetensförmedlare med uppgift att matcha kompetens hos studenter med behov hos företag lokalt och regionalt. Förslaget syftar till att fler företag ska få möjligheter att anamma nya metoder och forskningsresultat samt att studenter ska ges möjlighet att arbeta extra inom det område som utbildningen syftar till. Studentmedarbete ska ha karaktären av riktigt arbete, men ske på deltid vid sidan av studierna. Studentmedarbetarna ska anställas enligt avtalade villkor på arbetsmarknaden.