mot · H102Kr7 · 2013-10-16 00:00:00 — Regeringen för ett resonemang som om ersättningen är att likställa med statlig verksamhet och därför bör underställas de effektiviseringskrav som offentlig verksamhet lyder under. Detta är en felaktig slutsats då ersättningen inte är att betrakta som en verksamhet, utan en ersättning för upphovsmännens upphovsersättning. Ett sådant synsätt skulle också innebära att förhandlingarna avseende ersättningen i praktiken förlorar sin betydelse. Regeringen avser göra en översyn av förordningen i syfte att göra den mindre detaljstyrande. Regeringen avser också att göra en språklig översyn. Tyvärr kan det här bli möjlighet till omformuleringar och perspektivförskjutningar som i förstone kan verka harmlösa. Det är oerhört väsentligt att detta inte är en smygväg att ändra på tidigare riksdagsbeslut. Vi föreslår att översynen görs i nära samråd och dialog med , Föreningen , och . Vi anser också att regeringen ska återkomma till med förslag på en reviderad förordning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Ersättning till inläsare av ljudböcker Det är beklagligt att regeringen inte väljer att gå vidare med förslag om en ersättningsordning för utövande konstnärer som läser in ljudböcker, vilket regeringen har påpekat i en tidigare proposition8. Även litteraturutredningen tog upp frågan och menade att det var motiverat att införa en ersättningsordning. Vår uppfattning är att regeringen bör se över frågan om biblioteksersättning till inläsare av ljudböcker. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Upphovsmännens ställning och levnadsvillkor Utan kulturskapare ingen kultur – utan konstnärer ingen konst. Därför är det av samhälleligt intresse att kulturskaparna kan leva på och utveckla sitt yrke. En grundbult i en socialdemokratisk kulturpolitik är att slå vakt om den konstnärliga upphovsrätten. Hänsyn måste tas till kulturskaparnas villkor och vi vill göra det enklare att leva på sitt arbete. Inom scenkonstområdet har vi socialdemokrater lagt förslag som stärker kulturskaparna, återinförandet av Access samt en utökning av scenkonstallianserna.9 För upphovsmännen inom litteraturen utgör stipendier en viktig inkomstkälla. Regeringen har tidigare beslutat att avveckla inkomstgarantierna, vilket vi motsatte oss. I debatten glömdes bort att inkomstgarantierna var ett sätt att garantera högt förtjänta konstnärer och författare en skälig levnadsnivå, inte minst . Stipendiesystemet har många förtjänster men också den nackdelen att den ofta inte är pensionsgrundande, vilket får följdverkningar på t.ex. den kommande pensionen. Biblioteksersättningen är mycket viktig för upphovsmännen och måste självklart värnas. Det är också viktigt när det gäller e-boksfrågan att upphovsmännen respekteras som en avtalspart. När det gäller kulturskapare inom övriga konstområden har vi socialdemokrater föreslagit att regeringen ska utarbeta en strategi som har till syfte att långsiktigt stärka kulturskaparnas villkor. Till kulturskapare räknar vi även upphovsmännen inom litteraturområdet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Inom bokmarknaden kan man se en utveckling mot allt färre och större aktörer. De stora förlagskoncernerna har ägarintressen i de största bokhandelskedjorna, nätbokhandlarna och alla stora bokklubbar samt driver försäljning i varuhus och dagligvaruhandel. Frågan är på vilket sätt detta påverkar mångfalden avseende utgivna böcker, förlag, distribution och detaljhandel. För att få frågan prövad på allvar kan t.ex. konkurrenslagstiftningen behöva ses över. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Ökad jämlikhet avseende litteraturstödet Vi delar regeringens uppfattning om att de nuvarande grunderna för fördelning av litteraturstödet huvudsakligen bör vara oförändrade. På en punkt önskar vi se förändringar avseende vem som får litteraturstöd och det rör jämställdheten mellan män och kvinnor. av upphovsmännen för titlar som beviljas litteraturstöd är kvinnor. Störst snedfördelning är det inom facklitteratur respektive bildverk, där kvinnor endast utgör av upphovsmännen. Inom barn- och ungdomslitteratur utgör kvinnorna däremot en majoritet . Vi föreslår att större insatser bör göras för att stödet mer jämställt ska fördelas mellan män och kvinnor. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi delar regeringens uppfattning om att de nuvarande grunderna för fördelningen av kulturtidskriftsstödet huvudsakligen bör vara oförändrade. I Tid för kultur – regeringens proposition 2009/10:3 föreslogs förändringar i det statliga stödet till kulturtidskrifter. Vi socialdemokrater var mycket kritiska till att snäva in begreppet kulturtidskrift. Vi anser det viktigt att värna en bred syn på kulturtidskrifter där det ska kunna föras både kulturella och samhällspolitiska debatter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Internationellt utbyte på litteraturområdet Vi instämmer i regeringens bedömningar och förslag avseende internationella utbytesprogram liksom i förslagen om att ansvarsfördelningen mellan och bör förtydligas samt att bör ges möjlighet att bevilja bidrag till översättare av svensk litteratur och dramatik för deltagande i internationellt utbyte. Vi delar dock Författarförbunds förslag om att bör inleda ett samarbete med för att bjuda in översättare av utländsk litteratur till dialog. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. i (S) Per (S) PIAAC, den internationella undersökningen avseende vuxnas färdigheter i läsning och räkning. PIRLS – Progress in International Reading Literacy Study. IFAU, konferens , . Socialdemokraternas budget , utgiftsområde 16, . Artikel i , undertecknad av 26 kultur- och fritidschefer/motsv. i samt region . Budgetpropositionen 2008/09:1, utgiftsområde 17, . Socialdemokraterna, budget , utgiftsområde 17, .