ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102N360 · 2013-10-03 00:00:00 — En ort med rikt och varierat kulturliv genererar engagemang och trivsel för medborgare, men även för besökare och turister som vill ta del av den. värnar därför ett rikt kulturliv för landsbygdskommuners framtida utveckling. Teater och dans ska finnas i hela landet där den regionala spridningen är ett nationellt ansvar och staten måste garantera finansieringen. Digitalbio i hela landet bör främjas, så att även mindre orter kan ta del av den bredd i filmutbudet som finns i de större städerna. En annan viktig fråga för är kultur- och musikskolorna som ska finnas över hela landet, hålla en god kvalitet och vara tillgängliga för alla, oavsett var i landet man bor. I budgetalternativ föreslås en satsning på maxtaxa i , som ett led i att öka tillgängligheten. Vad som ovan anförts om tillgång till god kultur oavsett var i landet man bor, bör som sin mening ge regeringen till känna. ser en stor potential i att utveckla det nordiska samarbetet över landgränserna. Vi vill utveckla en nordisk samverkan inom regionalpolitiken, framför allt med våra grannländer och . Vi har mycket gemensamt och skulle alla tjäna på att utveckla samarbetet inom ett flertal områden såsom infrastruktur, forskning, kapitalförsörjning för landsbygden, arbetsmarknad och service. Därför vill vi att tar de initiativ som behövs för att utveckla en regionalpolitisk samverkan mellan de nordiska länderna. Konkret och omfattande samverkan mellan länderna är särskilt angelägen i fråga om infrastruktur, service, utbildning, arbetsmarknad, hållbar livsmedelsproduktion och finansiella system. föreslår att vi skapar en nordisk infrastrukturpolitik där man bygger gemensamt finansierade, ägda och drivna vägar, järnvägar, flygplatser och bredband. Ett djupare samarbete mellan de nordiska ländernas utbildningsväsen bör etableras. En samverkan på nordisk nivå mellan regionala högskolor kring landsbygdsutveckling kan bidra till att bygga upp nya näringar och stärka småföretag i de regioner som har störst utvecklingsbehov. Vi vill underlätta för arbetstagare som bor i ett nordiskt land, men som arbetar i ett annat. föreslår därför att detta utreds, bl.a. genom att se över gemensamma avtal mellan de nordiska länderna som berör detta område. Livsmedelsproduktionens påverkan på klimatförändringarna, gällande såväl produktion som transporter, är väl känt. föreslår därför att tar fram en ur miljösynpunkt hållbar nordisk livsmedelsstrategi så att vi i större omfattning blir självförsörjande och mindre beroende av import. föreslår att de nordiska lokala sparbankerna och andelsbankerna ges möjligheter att stärka småföretagen och deras utveckling i regioner utanför de nordiska tätortsregionerna. Vi vill låta utreda en gemensam nordisk kompetensbank för de lokala banker som finns i , detta för att stärka landsbygdsutvecklingen, finansieringen av nya jobb och företag samt för att öka bankkonkurrensen. Regeringen bör skyndsamt ta initiativ till en kontinuerlig dialog med våra nordiska grannländer om utökad samverkan för framtida landsbygds- och regionalpolitisk utveckling enligt vad som anförts ovan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H102N364 · 2013-10-01 00:00:00 — Etablera huvudkontor utanför storstäder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att etablera statligt ägda företags huvudkontor utanför storstäderna, exempelvis i . Vattenkraften är avgörande för att elförsörjningen ska fungera i . Staten skulle kunna bidra till att utveckla norra genom att, som ägare till , placera huvudkontoret utanför . Ledningen för statliga borde göra detta på kommersiella grunder utan politisk styrning. I många avseenden är en plats som är direkt olämplig för ett huvudkontor. Det finns stora möjligheter att rekrytera lojala och kompetenta medarbetare utanför , och det är ett viktigt skäl till att placera verksamheter där. Det förekommer omfattande trafikstörningar och boendepriserna för medarbetarna är väsentligt lägre utanför . Där finns mycket goda kommunikationer med omvärlden och tidsskillnaden från södra delarna av till jämfört med att åka från , , eller med flyg eller från med tåg är marginell. Som ägare av borde staten överväga att låta bolaget ha sitt huvudkontor nära sina produktionsenheter. Det vore mot bakgrund av ovanstående önskvärt om regeringen gjorde en översyn av huruvida det är möjligt att låta statliga företags huvudkontor lokaliseras utanför storstäderna.
mot · H102N366 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hela ska leva. Det behöver tas krafttag för att hela ska leva oavsett om du bor i stad eller på landsbygd. skedde en för många osynlig förändring i . Från och med då bor det fler människor i staden än på landsbygden. Få har uppmärksammat de enorma konsekvenserna av denna omflyttningsprocess. I boken utanför av tar hon upp den problematik som uppstått och visar på att många samhällen håller på att dö ut. Alla människor kan inte bo i staden, vi måste ge förutsättningar för att hela landet ska leva. har alliansregeringen försämrat inte bara de generella välfärdssystemen, och undergrävt förutsättningarna för en god sysselsättning. Man har också direkt försämrat förutsättningarna för att leva på landsbygden i , bland annat genom en alltmer utarmad offentlig service. S-kvinnor anser att de regionalpolitiska och landsbygdspolitiska frågorna bör upp på agendan och att det behövs ett landsbygdspolitiskt program.
mot · H102N367 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av tydlig ägarstyrning i våra statliga bolag. har flera stora och mycket lönsamma statliga bolag, som genererat oerhört stora vinster för vårt land, vinster som nyttjas för byggande av infrastruktur och finansiering av välfärd i hela . Några exempel på sådana bolag är , och . Ett fortsatt statligt ägande av dessa bolag är av stor vikt då dessa bolag hanterar vår gemensamma natur och råvaror, vilka har en potential långt in . Ägande och kontroll av den typen av naturtillgångar har och kommer att få en allt mer och betydelsefull inverkan för vårt lands framtida tillväxt och välfärd. Men att äga ett bolag kräver engagemang, en vision om bolagets framtid och tanke om ändamålet med ägandet eller med andra ord en aktiv ägarstyrning. Ett mycket dåligt exempel på ägarstyrning är den så kallade Nuonaffären som varit involverad i med ägarens och regeringens passiva medgivande, och som blivit en mycket kostsam affär för skattebetalare. Den typen av risker måste minimeras. De tre ovan nämnda bolagen sysselsätter 16 000 personer i vårt land. För många glesbygdskommuner är dessa bolag en mycket betydande arbetsgivare och avgörande för dessa kommuners överlevnad. Verksamhetsgrund för bolagen är råvaruutvinning i dessa regioner och kommuner. Men att enbart utvinna råvaror och inte skapa vidareförädling med passiv ägarstyrning kan med fog liknas vid gammeldags kolonialpolitik. Det är nödvändigt att ägaren staten via regeringen tar ett aktivt ägaransvar. I ägardirektiven måste bolagen ges tydliga uppdrag. Ansvar för vidareförädling bör komma till stånd där råvaror och nyttigheter utvinns. Förutsättningar för verksamhetsexpansion bör tydligt anges i ägardirektiv med prioritet och bejakande av expansion, i första hand i . i (S)
mot · H102N369 · 2013-10-02 00:00:00 — Underlättandet för sociala företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att snabbt ge stöd, till exempel i form av kompetens- och utvecklingscheckar, till sociala företag. Att starta ett socialt företag kan för dem som varit arbetslösa vara ett lyckat sätt att ta sig ut på arbetsmarknaden. De som har försökt upptäcker dock att det kan finnas en rad hinder för att det ska gå i lås på ett smidigt sätt. Ett stort hinder är svårigheter att få tillräckligt med startkapital. har ofta stora behov av kunskaps- och kompetensutveckling, framförallt i början av sin verksamhet. Det handlar om behov av att göra marknadsundersökningar, lära sig marknadsföring, lära sig professionell upphandling, etablera kvalitetssystem och liknande. Dessutom finns det stora svårigheter för sociala företag att få pengar till mindre men viktiga investeringar i utrustningar. Erfarenheter och forskning visar att det finns stora svårigheter för sociala företag att få sådan finansiering. En orsak är att många regler för olika stöd inte är konstruerade för sociala företag. Här spelar bristen på en formell definition av vad som ska ses som ett socialt företag en viktig roll. Olika finansiärers attityder spelar också en avgörande roll. Som en del i regeringens handlingsplan för sociala företag ska en utredning av Tillväxtanalys nu kartlägga hinder och föreslå statliga insatser. Detta är en bra åtgärd. Men den bortser från att vi redan vet mycket om vilka behov som finns och att det behövs stöd för sociala företag . Det kommer att ta tid att bedöma och implementera utredningens förslag, särskilt när det gäller att bearbeta olika attityder. Därför behövs det utöver denna åtgärd ett snabbt stöd till det allt större antalet nystartade sociala företag utifrån de kunskaper och möjligheter som finns . Dessa insatser kan därefter kompletteras eller ersättas av mer långtgående åtgärder. En väl beprövad och framgångsrik metod är att via eller gynna olika grupper av företag som man vill se en tillväxt inom med olika typer av utbildnings-, kompetens- och åtgärdscheckar. Sådana har använts när det gäller småföretag och informationsteknik, småföretag och exportsatsningar, småföretag inom vård och omsorg och även för småföretag inom besöksnäringen. Genom att använda ett sådant system även för sociala företag kan en del av svårigheterna för dessa undanröjas som man kan dra lärdomar inför en större reform på området.
mot · H102N374 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett statligt energisparlån skulle kunna dra nytta av statens låga upplåningskostnader och eliminera de marginaler som bankerna har i sin utlåning. står inför stora utmaningar när det gäller att uppnå klimatmålen 2020 och 2050. Sannolikt behöver närmare 50 000 bostäder renoveras för att uppnå mål om en halverad energiförbrukning i våra bostäder. når vi inte ens halva den nivån och renovering sker i dagens takt ökar det årliga renoveringsbehovet. Att renovera våra miljonprogramsområden är nyckeln till att lyckas med våra klimatmål. I har man med framgång bedrivit ett omfattande arbete där hundratusentals bostäder har rustats upp och blivit mer energieffektiva som man har skapat ca 200 000 nya arbetstillfällen . Man har byggt upp ett samförstånd över blockgränser om behovet av energiomställning i det befintliga bostadsbeståndet. Både socialdemokratiska och kristdemokratiska regeringar har gett stöd till energieffektivisering av bostäder i omfattande program. Fackliga och arbetsgivarorganisationer samarbetar och har en samsyn om behovet av åtgärder. Miljöorganisationer är aktiva och ser möjligheten att nå konkreta resultat i klimatarbetet. De tyska energisparprogrammen stimulerar klimatomställning av bostäder genom energisparlån till hushåll och fastighetsägare till en låg, subventionerad ränta. Lånen är kopplade till tydliga krav på energieffektivisering och kraven måste uppnås för att lånen ska betalas ut. Staten har genom banken genomfört omfattande informationsinsatser för att skapa medvetenhet och stimulera efterfrågan av energisparåtgärder i bostäder. En utvärdering av ett oberoende forskningsinstitut visar att de statsfinansiella effekterna av programmen är klart positiva. Det går att bedriva ett aktivt klimatarbete genom att energieffektivisera hundratusentals bostäder och skapa ett stort antal arbetstillfällen utan någon långsiktig kostnad för staten. En svensk motsvarighet med ett energisparlån skulle kunna leda till att vi på allvar kommer igång med de omfattande renoveringar och energieffektiviseringar i framför allt våra miljonprogramsområden som är nödvändiga. Ett statligt energisparlån skulle kunna dra nytta av statens låga upplåningskostnader och eliminera de marginaler som bankerna har i sin utlåning.
mot · H102N375 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lån och bidrag som kan sökas av uppfinnare och innovatörer i vissa fall ska kunna vara riktade till enbart kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , och bör få ett utvidgat uppdrag att stimulera nätverksbyggande speciellt inriktat mot kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , och bör ges i uppdrag att eftersträva en jämnare könsfördelning vid rekrytering av rådgivare. En stor del av framtidens jobb växer fram genom idéer. Det är via nytänkande och kreativt tänkande i det lilla perspektivet som de stora möjligheterna till fler jobb uppstår. För att ska vara konkurrenskraftigt i detta klimat krävs en bredare spridning av uppfinnare och innovatörer. Men av antalet patent som tecknas i har en mycket liten del en kvinna som innehavare. Det finns flera orsaker till den låga andelen av kvinnliga uppfinnare. Några exempel på detta är att kvinnor har stora svårigheter att få finansiering, upplever en negativ respons från omgivningen, oftare tvingas hantera ett bristande nätverk samt att det föreligger avsaknad av förebilder. De yrkesområden inom den offentliga sektorn där det finns en högre grad av kvinnor anställda kännetecknas av särskilt låg innovationsnivå. Men faktum är att uppfinningsrikedomen bland kvinnor i offentlig sektor är minst lika stor som hos kvinnor inom den privata sektorn, men idéerna tas ofta sämre tillvara av organisationen. Avsaknaden av kunskap och nätverk inom kompetensområden som företagsekonomi, teknik och affärsjuridik är uppenbar. Vi noterar och välkomnar att regeringen fattade ett nytt beslut om verksamhetsbidrag till resurscentrum för kvinnor. fick i samband med det i uppdrag att fördela verksamhetsbidrag om totalt till resurscentrum för kvinnor –2015. Dessa satsningar är positiva. Vi menar dock att det finns mer att göra. I syfte att stödja kvinnors möjligheter till nätverksbyggande vill vi att , och i än högre grad stimulerar nätverksbyggande speciellt inriktade mot kvinnor. De kvinnliga nätverken skulle utöver nätverksbyggandet vara en länk till professionella kontakter, utbildning och finansiering. En i övrigt viktig fråga handlar om attityder. Många kvinnor beskriver att de upplever sig bli illa bemötta när de ansöker om finansiering hos banker, riskkapitalister eller statliga myndigheter. För att få till stånd en förändring i detta avseende bör man pröva om inte en del av de bidrag och lån som finns tillgängliga för uppfinnare och innovatörer att söka skall vara specialdestinerade till kvinnor. Givetvis skall kvinnor också kunna söka de anslag som inte är speciellt avsatta för kvinnor. Vidare finns det en tydlig problematik i att de flesta av rådgivarna är män. De statligt finansierade verksamheterna bör därför ges i uppdrag att se över sin rekrytering av rådgivare för att eftersträva en jämnare könsfördelning.
mot · H102N376 · 2013-10-02 00:00:00 — Se över ellagstiftningen för att uppmuntra små anläggningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över ellagstiftningen för att uppmuntra små anläggningar. elsystem är byggt och inriktat på storskaliga producenter av vattenkraft och kärnkraft. I har det varit omöjligt för ett hushåll som skaffat egen vindsnurra eller solceller att koppla in dem på elnätet och få betalt för överskottselen. Alla svenska elnätbolag har dessutom haft krav på sig om timvis mätning, vilket i praktiken satt stopp för de minsta anläggningarna, då mätavgiften kostat mycket mer än vad de producerat el för. I och har man lyckats med att tillföra småskalig förnybar el till nätet. Där kan varje medborgare bli elproducent och elnätbolagen är tvingade att ta emot deras elektricitet och betala fasta priser för den. I har man därmed fått en ny framgångsrik industrisektor med produktion av vind- och solcellsanläggningar. Där räknar man med att 130 000 arbetstillfällen kommit till enbart tack vare ellagstiftningen. är det att regeringen ser över vår ellagstiftning för att uppmuntra små anläggningar.
mot · H102N384 · 2013-10-03 00:00:00 — Villkor för turism i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att främja turismen i . så har den svenska besöksnäringen varit en av de branscher på den svenska arbetsmarknaden som har vuxit allra snabbast. Turismen till är på stark framväxt inte bara från våra grannländer utan från övriga och från nya marknader som och . Inte minst i landets glesare delar så spelar turismen en allt större roll för den lokala ekonomin och utvecklingen. har antalet sysselsatta inom näringen ökat med över 50 000 personer. Bara i momsintäkter så beräknas staten tjäna 10 miljarder på grund av att utländska turister besöker . För att fortsatt skall vara ett framgångsrikt turistland krävs att man från statens sida också väljer att marknadsföra just som ett sådant. När man pratar om exportfrämjande åtgärder glöms turismen lätt bort trots att den inbringar så stora intäkter för såväl staten som de många privatpersoner som är företagare eller anställda inom branschen. Lika viktigt som en aktiv markandsföring är det generella företagsklimatet i landet. Många företagare inom turism är inte sällan också ganska unga när de startar sitt företag. Därför är det särskilt viktigt för dessa att arbetet med att fortsätta förenkla regelverket kring att starta och driva småföretag inte avtar utan istället intensifieras. är det många svenskar som utbildar sig inom turism och är sugna på att prova på att starta företag. Det är en utveckling som bör uppmuntras från statens sida.
mot · H102N385 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utveckla den svenska kärnkraften. Den energiöverenskommelse som de fyra allianspartierna presenterade 2009 har byggt på tre ben, en utökad satsning på förnyelsebar energi, ett bättre användande av den svenska vattenkraften och en förnyelse och modernisering av de befintliga kärnkraftverken. När det gäller den förnyelsebara energin, exempelvis vindkraft, har utvecklingen gått glädjande snabbt med nya, stora såväl som små, vindkraftsverk runt om i vårt land. Däremot har det inte gått lika fort att förnya de befintliga reaktorerna vid våra kärnkraftsverk, trots att flera av dessa börjar bli mycket gamla. Det handlar självklart dels om stora investeringar men också om ett ökat behov av mer forskning för att utveckla nästa generations kärnkraft, ett forskningsområde där har varit en av världens ledande nationer. Kärnkraften kommer att spela en nyckelroll i kampen mot den negativa klimatförändringen, vilket också FN:s klimatpanel IPCC har pekat på. Även om sol- och vindenergi också självklart kommer att spela en stor roll så krävs den stora kapacitet som kärnkraften kan erbjuda för att på allvar minska beroendet av kol och olja. I har vi också ett stort antal företag inom basindustrin vars starka tillväxt har varit direkt beroende av tillgång på säker och effektiv kärnkraftsenergi. Därför bör framgent gå i täten för en utveckling och implementering av nästa generations kärnkraft.
mot · H102N386 · 2013-10-02 00:00:00 — Utgiftsområde 19 Regional tillväxt anvisar anslagen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2014 för utgiftsområde 19 Regional tillväxt Avvikelse från regeringen (SD) Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2013 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 Vi ökar de regionala anslagen som syftar till att kompensera företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av längre transportavstånd.
mot · H102N387 · 2013-10-02 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2014 för utgiftsområde 21 Energi Avvikelse från regeringen (SD) Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. Insatser för uthållig energianvändning Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Planeringsstöd för vindkraft m.m. Avgifter till internationella organisationer Vi ökar anslagen till energiforskning och energieffektivisering som ett led i vår övergripande och långsiktiga målsättning om ett oljeoberoende .
mot · H102N388 · 2013-10-02 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2014 för utgiftsområde 24 Näringsliv Avvikelse från regeringen (SD) Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Institutens strategiska kompetensmedel m.m. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning geologiska undersökning: Miljösäkring av oljelagringsanläggningar m.m. : Finansiering av likvidatorer Bidrag till terminologisk verksamhet Upprustning och drift av Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Kapitalinsatser i statliga bolag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till företagsutveckling och innovation Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Avgifter till internationella handelsorganisationer
mot · H102N389 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att låta vinsterna av uranbrytning till stor del komma staten till godo i form av en statlig uranfond. är det land i som bedöms ha de största tillgångarna på uran. Det här gör uranprospektering och uranbrytning i intressant för både nationella och internationella företag. Uran förekommer i både urberg och sedimentära bergarter, främst i alunskiffrar. Uranhaltiga mineraliseringar har påträffats på många ställen i , bland annat , , , och . bryts inte uran i men i takt med att världens efterfrågan på uran växer har många utländska företag fattat ett intresse för den svenska berggrunden, och prospektering och provborrningar sker nu på många håll i landet. För att få bryta uran krävs tillstånd enligt minerallagen, och lagen om kärnteknisk verksamhet. Det krävs tre separata tillstånd enligt tre separata lagar för att få bryta uran. Uranbrytning föregås av en sträng miljöprövning och kommunen där brytning planeras har också, enligt , vetorätt i frågan. Det är regeringen som noggrant kommer att pröva en eventuell ansökan om att få bryta uran, under förutsättning att kommunfullmäktige i den kommun där brytning ska ske har tillstyrkt detta. Det finns ingen anledning att ändra i denna lagstiftning. Uranbrytning är ett riksintresse då det finns enorma ekonomiska intressen för staten. Detta tillsammans med att staten står för de långvariga miljökonsekvenserna, som en uranbrytning ger, gör att staten bör ges vinsterna av uranbrytningen. Detta hindrar inte att privata bolag kan stå för själva driften. Regeringen bör undersöka möjligheten att låta de huvudsakliga vinsterna av uranbrytning komma staten till del i form av en statlig uranfond.