ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Ub388 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till en förstärkning av högskolas statliga forskningsresurser. har ca 12 000 studenter och 900 anställda och har sin verksamhet i och . Högskolan verkar i ett område som är mycket industrialiserat med 10 globala industriföretag och 200 SME:er. På grund av lägst ingångsvärde fick lägst statliga forskningsresurser jämfört med alla jämförbara högskolor. Till dags datum får man endast av statliga forskningsmedel, vilket är av forskningsmedlen i . Högskolan har dock kämpat hårt för att få in externa forskningsmedel, vilka uppgår till ca . För att komma i nivå med motsvarande högskolor bör forskningsstödet öka till . är världsledande i inbyggda system, exempelvis i mobiltelefoner, fordon, industrirobotar etc. Högskolan koncentrerar sig på att bli världsledande inom flera områden i samarbete med företagen i och . är känd för sina goda relationer med företagen, stora som små, i och .
mot · H102Ub398 · 2013-09-24 00:00:00 — Förbättra möjligheterna för våra barns psykiska hälsa tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra möjligheterna för barns psykiska hälsa. I skollagen lyfts elevhälsans förebyggande och hälsofrämjande roll fram. Den ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Alla elever ska, utöver skolläkare och skolsköterska, ha tillgång till psykolog, kurator och personal med specialpedagogisk kompetens. En ny skollag angående elevhälsa infördes och tillämpades på utbildning . De allra flesta barn och ungdomar har det väldigt bra i , dock pekar på ett växande problem med fler och fler barn och unga som mår dåligt. Vart femte barn i lever i tuffa familjeförhållanden. De problem som lyfts fram är framförallt ökad stress, ångest, bristande vuxenkontakter och ofta mobbning. Enligt de experter och forskare som arbetar med barn är ett viktigt krav att barns behov av stöd och hjälp tillgodoses i tidigt skede av samhället. Om förtroendet för vuxenvärldens möjligheter att hjälpa sviktar, vågar många barn inte berätta om hur de egentligen mår. När barn inte kan berätta blir risken ännu större att de ska få fel hjälp, för lite hjälp eller ingen hjälp alls och deras lidande förlängs och fördjupas. Riskerna för att den psykiska ohälsan utvecklas till psykisk sjukdom ökar. En stark och varm bindning mellan barn och föräldrar kan ses som det bästa skyddet mot psykisk ohälsa. Ett gott samspel med föräldrar och emellan föräldrarna har stor betydelse för främjandet av barns psykiska hälsa. I en familj med goda ekonomiska resurser rapporteras psykisk ohälsa bland barnen i mindre utsträckning än i familjer med sämre ekonomiska resurser enligt en rapport från . Barn och unga som inte har tillgång till sina rättigheter som utbildning, god hälsa och bra levnadsstandard har inte möjligheter att delta fullt ut i samhället utan riskerar att hamna i socialt utanförskap. Har man väl hamnat i socialt utanförskap kan det ta att hitta tillbaka till ett välfungerande liv. Vi får inte glömma att flera faktorer spelar roll för den psykiska hälsan. Både sociala och ärftliga faktorer påverkar barns hälsotillstånd. En viktig del för att upptäcka barns ohälsa är elevhälsovården. Regeringen har gjort en skärpning i skollagen och tillfört mer pengar. Men elevhälsan styrs mellan kommuner, skolhuvudmän och skolor, som medför stora skillnader av antal elevhälsovårdstimmar på olika skolor i . Detta orsakar att barn i får olika villkor och förutsättningar för att kunna hantera sin psykiska ohälsa. Det är oerhört viktigt att följa upp och öka kraven på elevhälsovården i landets alla skolor, både kommunala och fristående, så att barn får mer likvärdigt stöd oavsett var de bor. Det kan innebära att elever med begynnande psykiska besvär kan få hjälp vilket betyder en förbättring både för det enskilda barnet och för familjen men även för framtida samhällskostnader.
mot · H102Ub399 · 2013-09-24 00:00:00 — Starkare direktiv kring elevhälsans jämställdhetsperspektiv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över möjligheterna att införa starkare direktiv kring elevhälsans jämställdhetsperspektiv i kommuner och deras skolor. Elevhälsans förebyggande och hälsofrämjande roll lyfts fram i skollagen. Den ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Alla elever ska, utöver skolläkare och skolsköterska, ha tillgång till psykolog, kurator och personal med specialpedagogisk kompetens. En ny skollag angående elevhälsa infördes och tillämpades på utbildning . Lagen gäller alla elever i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Området genusskillnader i hälsa och psykisk hälsa har uppmärksammats i forskning inom olika kunskapsområden. Det är viktigt att observera skillnader mellan pojkar och flickor och utveckla kunskaper, som handlar om t.ex. åkommor och problematik som är genusspecifika. Ofta kan det vara lättare att identifiera pojkars besvär eftersom de har en tendens att verbalisera sin problematik utåt, medan flickor tenderar att rikta sin oro, vrede eller ångest invärtes. Den största ökningen finner vi hos just unga tjejer och kvinnor där antalet självmordsförsök, depressioner och behandlingar för ångest har ökat dramatiskt . Är elevhälsan tillräckligt upplyst med kunskap för att tackla framförallt unga tjejers och kvinnors tysta problematik? Detta är betydelsefullt att uppmärksamma vid olika institutioner t.ex. inom elevhälsan vid skolan. Kunskapsutveckling inom detta område kan också bidra till att undvika framtida insatser som skulle kunna leda till diskriminering av behandling inom elevhälsan. Det är även viktigt att kunna säkerställa kvalitén på de behandlingar eller insatser som erbjuds inom elevhälsan. Det handlar om att upptäcka och erkänna dessa skillnader och beteenden mellan flickor och pojkar. Det är därför dags att överväga att se över möjligheterna att införa starkare direktiv kring elevhälsans jämställdhetsperspektiv i samtliga skolor. Detta för att ta hänsyn till insikter om genusaspekter som påverkar både den fysiska och den psykiska ohälsan och för att kunna tackla problematiken på bästa möjliga sätt utifrån barnens och ungdomarnas bästa.
mot · H102Ub401 · 2013-09-24 00:00:00 — Nolltolerans mot mobbning och kränkningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mobbning och kränkningar i förskolan och skolan. Mobbning och våld i skolan är tyvärr ett utbrett problem i vårt samhälle. Både elever som mobbar och blir mobbade mår i regel både psykiskt och fysiskt dåligt. Våld och hot är negativt på alla sätt och påverkar viljan och möjligheten att lära sig något mycket negativt. Skolan måste bli bättre på att ta tag i problem när de uppstår men även bli bättre på förebyggande arbete mot mobbning och våld. Det måste alltid vara brottsoffret som skyddas och de personer som utsätter någon annan för kränkande behandlingar som får byta skola. Mobbning förblir ett stort problem även om det på papper finns ett bra regelverk på plats. Det finns ett kapitel om kränkande behandling i skollagen och lagen om diskriminering och arbetsmiljö gäller både för vuxna och barn. Ett av problemen är att det är för många inblandade. Det är bl.a. , , , , , , polisen, . Men det är den enskilda skolan eller förskolan som ska arbeta med att genomföra förändringar och arbeta för en nolltolerans mot mobbning som får det tufft. Vem ska man lyssna på? Man uppskattar att det är 9 000 elever som mobbas i men tyvärr kan det säkert vara fler. Här finns det ett mörkertal eftersom många barn inte berättar om sin situation för någon. Än mer allvarligt är att endast 173 beslut om skadestånd har fattats . Barn- och elevombudet är en viktig myndighet som ska värna om barnen men har trots detta inte begärt skadestånd för fler. Här har staten ett viktigt ansvar för att markera att det finns en nolltolerans mot mobbning och kränkningar i skolan och att tydligare ge sitt stöd till barn som far illa. Regeringen bör således överväga att se över möjligheten att ge stöd till skolor att utveckla sitt arbete mot mobbning genom att satsa mer på utvärdering och forskning av olika metoder. Regeringen bör även överväga möjligheten att se över hur ansvaret för mobbningsarbetet kan samlas under en myndighet som fungerar som stöd för skolor som arbetar med att utveckla mobbningsfria skolor. Här finns det goda exempel på skolor och kommuner som arbetar förebyggande för att hindra att våld, kränkande behandling och mobbning breder ut sig. Ett gott exempel är som arbetar med Drömmen om det Godas metoder i förskolan vilket leder till lugn och ro och ökad respekt mellan barnen och mellan barn och vuxna. Barnen lär sig freds-chi-gong, lyssna på varandra, massera varandra och att träna mindfulness och stillhet. Viktigt är att skolledningen ger sitt aktiva stöd och att lärarna får en vidareutbildning i metoden för att det ska lyckas fullt ut. Forskare som följer arbetet har sett mycket goda resultat både på barns och vuxnas hälsa och välmående.
mot · H102Ub402 · 2013-09-24 00:00:00 — Mindfulness som verktyg mot ökad stress och psykisk ohälsa tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mindfulness som ett viktigt verktyg mot ökad stress och psykisk ohälsa. Den psykiska ohälsan ökar runt om i och kostar enligt samhället för utgifter för vård och omsorg. Enligt har psykisk ohälsa blivit en av de vanligaste orsakerna till att människor i arbetsför ålder står utanför arbetsmarknaden. En av fem som jobbar uppger problem med ångest, oro, depression eller sömnstörningar. Det motsvarar av BNP. som psykisk ohälsa åsamkar personligt lidande är det också en av vår tids stora välfärdsutmaningar. Forskning har visat att en 8-veckorskurs i mindfulness höjer immunförsvaret och sänker stressnivån och att mindfulness även kan minska sjukdagarna när det gäller infektioner. Att inom arbetslivet införa mindfulnessträning på arbetstid skulle därför kunna påverka antal sjukdagar positivt. Övningarna kan utrusta arbetstagare med hantering av dagliga utmaningar. Arbetsgrupper som övar mindfulness rapporterar förbättrat samarbete. Genom att lära arbetstagare att fokusera på en sak i taget, istället för att gå in i vanans makt och göra flera saker på en och samma gång bidrar till bättre fokusering och produktivitet på arbetsplatsen. ser vi exempel på hur läkarutbildningar i har träning i mindfulness både för att minska studenternas stress och för att förbättra möten med patienter. Det behövs ett nytt tänkande, med större fokus på psykisk ohälsa inom olika utbildningar och även inom förskolan, skolan och sjukvården. Därför är det viktigt att fler utbildningar innehåller kunskap om och verktyg för att minska stress och ohälsa. Även arbetsplatser och inte minst ledare på olika nivåer behöver ges rätt förutsättningar för att tackla problemen .
mot · H102Ub404 · 2013-09-17 00:00:00 — Införandet av en professur inom ämnet kultur och hälsa tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att inrätta en professur inom området hälsa och kultur. Forskning på och har visat att människor som deltar i kulturlivet ofta har en bättre hälsa och lever . Den musicerande människan är ett stort forskningsprojekt som tittar på musikens betydelse för hälsan där bland annat barns och ungdomars förmåga till kreativitet lyfts fram. Denna mycket gedigna forskning stärker alla som arbetar med frågan om kulturens betydelse för hälsan. Den bärande delen i alliansregeringens kulturpolitik, Tid för kultur, är att stärka kulturens roll i arbetet för förbättrad hälsa, fler jobb och större tillväxt. Satsningar på skapande skola, kreativa näringar och kultur och hälsa är tre tydliga exempel på denna politiska viljeinriktning. Den publicerade forskningen bekräftar den bild som skolor, sjukhus och näringsliv ges av dessa satsningar. Professionella kulturarbetare träffar den medicinska och pedagogiska verksamheten i ett yrkesmässigt möte. Erfarenheten från dessa möten mellan i grunden helt olika yrkeskategorier visar att det lägger grund för nytänkande och långsiktig utveckling. Arbetet med kultur och hälsa bygger på tron om att konst och kultur bidrar till att utveckla människor och samhällen. Med bland annat de nya forskningsrönen om musikterapins förmåga att hjälpa svårt sjuka människor som grund är det nu dags att ta ytterligare steg i arbetet att föra sektorerna medicin och kultur och närmare varandra. Även arbetet med att skriva ut kultur på recept har visat sig ge många människor positiva möjligheter att återgå till ett mer aktivt liv trots en lång sjukskrivning med bl.a. smärta och psykisk ohälsa. Ett nästa steg bör vara att tillsätta en professur i ämnet hälsa och kultur. En sådan professur har förutsättningar att ytterligare stärka forskningen om hur man bäst stödjer sjuka människors rehabilitering. För att få detta till stånd, kan man etablera forskningsområdet (snarare än forskningsämnet). Genom sådan forskningsmiljö skulle man också skapa förutsättningarna för en professur. Tanken med en sådan skulle vara att kultur och hälsa får en tydlig plats i en mångvetenskaplig forskningsmiljö. När en sådan forskningsmiljö finns på plats, eller redan i uppbyggnaden av den, skulle en professur i kultur och hälsa fylla en viktig funktion. Det är vår övertygelse att det finns en enorm utvecklingspotential inom området sjukvård, hälsa och kultur. Det är ingen orimlig tanke att svaret på många av framtidens medicinska utmaningar finns i den skärningspunkt där olika professioner, i detta fall medicin och kultur, möts. En proffesur i ämnet skulle vara ett viktigt steg in i en spännande medicinsk framtid.
mot · H102Ub405 · 2013-09-17 00:00:00 — Kommunen bör förbättra möjligheterna till en lugnare miljö i förskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att överväga om kommunen bör förbättra möjligheterna till en lugnare miljö i förskolan. Debatten har varit het kring mindre barngrupper. Vi vet att i ett barns liv är då grunden läggs för en sund utveckling. Det är då barnen växer som mest både fysiskt och psykiskt, och det är personer i deras närmsta omgivning som ger dem det bästa stödet. Ny statistik från visar att en femtedel av alla barngrupper i förskolan består av 21 eller fler barn. finns över 4 800 barngrupper och de stora grupperna blir allt fler (, 30.03.2011). lyder, motsägelsefullt, Läroplanen för förskolan, reviderad 2010, att förskolan ska lägga grunden för ett livslångt lärande. Verksamheten ska vara rolig, trygg och lärorik för alla barn som deltar. Förskolan ska stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda en trygg omsorg. Även barnombudsmannen har sagt att förskolan inte är en plats för enbart barnpassning utan en plats för barn att få stimulans och lärande. Det ställer krav på en god arbetsmiljö både för barn och vuxna och att varje barn känner sig sett. Det är viktigt att uppmärksamma vad stora barngrupper gör mot barn – särskilt små barn som ofta har ett större behov av anknytning och trygghet. Enligt forskning bör det vara små grupper för små barn. Om en barngrupp är för stor och inte fungerar eftersom personalen blir överbelastade, finns det risker för barnen. Det kan skapa stressrelaterad problematik. I västa fall kan stresspåverkan hos barnen påverka deras utveckling, inlärande samt språkutveckling. är det upp till varje kommun att bestämma hur stora barngrupperna ska vara. Därmed bör kommunerna bli mer lyhörda inför forskningen, som varnar om de negativa konsekvenserna med för stora barngrupper. Kommunerna måste se mer till barnens behov. Det är upp till varje kommun att säkra att alla barn som är inskrivna på förskolan befinner sig i en sund förskolemiljö med näringsrik mat och pedagogiska lokaler. Men man har även ett stort ansvar att ge barnen en lugn och trygg miljö med välutbildad personal. Detta är särskilt viktigt för de barn som har det mindre bra hemma och inte får den stimulans och trygghet som är nödvändig för att kunna växa upp till en trygg och harmonisk vuxen. Förskolan har ett viktigt kompensatoriskt uppdrag! För att än tydligare arbeta för barnens bästa, föreslår jag att regeringen överväger behovet av att ge kommunerna i uppdrag att förbättra förskolemiljön genom att se till att både barns och vuxnas behov av en lugn och utvecklande miljö tillgodoses.
mot · H102Ub406 · 2013-09-30 00:00:00 — Fler utbildningsplatser för läkare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka anslaget till utbildningsplatser för läkare, utöver regeringens satsning på området. förutsåg flera organisationer en framtida läkarbrist, däribland tunga organisationer som SCB, och . Trots att dessa tunga instanser varnade för en framtida läkarbrist valde att minska antalet medicinska utbildningsplatser från 900 till nära hälften, efter ett intensivt lobbyarbete från . Resultatet är att vi saknar närmare 1 000 färdigutbildade läkare på grund av denna omotiverade nedskärning av antalet utbildningsplatser för läkare. För att motverka den akuta läkarbrist som uppstått efter denna nedskärning har ett stort antal utländska läkare anställts i vårt land, vilket i vissa fall inneburit språkproblem och feldiagnostiseringar. Vidare har antalet stafettläkare blivit allt fler, med stora kostnadsökningar för flera landsting som följd. SVT Rapport kunde till exempel rapportera att på spräckt budgeten för stafettläkare på , samt att man var uppe i en kostnad på hela . hade man på och i spenderat mer pengar på stafettläkare än vad man hade gjort . vill att regeringen tillskjuter ytterligare , utöver redan aviserad ökning, för att utöka antalet utbildningsplatser för blivande läkare och därmed avhjälpa den brist på läkare som föreligger i vårt land. Per Ramhorn (SD)
mot · H102Ub407 · 2013-09-27 00:00:00 — Stärkt distansundervisning för nationella minoritetsspråk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra möjligheterna till distansundervisning för de nationella minoriteterna. Den har gjort betydande insatser för att förstärka insatserna för de nationella minoriteterna både genom lagstiftning och genom budgetförstärkningar. Tillgängligheten till språkundervisning har förstärkts på olika sätt. presenterades en ny minoritetspolitisk strategi med åtgärder för att stärka de nationella minoriteternas rättigheter. har i sin granskning av efterlevnaden av ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk konstaterat att utbildning i och på minoritetsspråk är av grundläggande betydelse för att främja minoritetsspråkens bevarande. ministerråd har också uppmanat att omgående vidta åtgärder för att öka kvaliteten i och tillgången till modersmålsundervisning. Den har genom flertalet åtgärder förbättrat villkoren och därigenom skapat förutsättningar för de nationella minoriteterna. För att barn och unga som tillhör nationella minoriteter ska kunna tillägna sig tillräckliga läs- och skrivkunskaper i sitt minoritetsspråk, för att kunna föra språket vidare till nästa generation, behöver tillgängligheten till modersmålslärare säkras. Distansundervisning är en möjlighet. Distansundervisning definieras som en interaktiv undervisningsmetod där elev och undervisande lärare är fysiskt åtskilda. Metoder och metodutveckling är inte fullt ut utvecklade i . Det behövs kompetensutvecklingsinsatser för distansundervisning och mängden läromedel är en begränsning. Forskning och en fortsatt pedagogisk utveckling är angeläget för att förbättra distansundervisningen. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102Ub408 · 2013-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att införa en formell städutbildning. Att städa, oavsett om det är på företag eller i någons hem, kräver kunskap i form av ergonomi, materialkunskap, produktmedvetenhet med mera. finns ingen utbildning som riktar sig mot denna yrkeskategori, utan företagen får själva utforma internutbildningar för att personalen ska få den kunskap som krävs. En formell yrkesutbildning skulle också leda till att yrkesstoltheten blir större och att fler söker sig till detta viktiga yrke.
mot · H102Ub412 · 2013-09-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheten att införa slumpvisa drogtester inom gymnasieskolan. Användningen av droger bland unga är tyvärr något som förekommer allt för ofta. Ofta handlar det om experimenterande och nyfikenhet som inte ger något beroende eller bestående men. Men i alltför många fall blir testandet en inkörsport i ett längre och mer destruktivt bruk. Samhället behöver sända tydliga signaler om att droganvändande är fel och att samhället bryr sig om de unga. Prövandet av droger behöver motarbetas innan ett beroende etablerar sig. Nyckeln i det arbetet är att tidigt upptäcka och att de som prövar vet att någon ser, bryr sig och vill hjälpa dem att avhålla sig. I det förebyggande arbetet är det viktigt att inte peka ut någon eller någon grupp genom att välja vilka som ska testas utifrån mer eller mindre osäkra indikationer. Istället bör det övervägas om gymnasieskolor ska ges möjligheten att slumpmässigt, genom lottning, genomföra drogtester på eleverna. Metoden används och fungerar som förebyggande för rattonykterhet. Genom att det blir slumpmässigt blir den konkreta upptäcktsrisken, för alla – inte bara riskpersoner – ett stöd att säga nej. Det handlar inte om att jaga, övervaka och bevaka utan att visa att samhället inte blundar och låtsas som att det inte finns några problem med unga och narkotika.
mot · H102Ub414 · 2013-09-25 00:00:00 — Antimobbningsarbete i och gymnasiet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över möjligheten att förbättra antimobbningsarbetet i och gymnasiet. Mobbning är ett stort samhällsproblem. Mina egna erfarenheter kommer både från den egna skoltiden och från där det slutade i ett oerhört tragiskt självmord. En tragedi som i slutändan ledde fram till ökad medvetenhet om kränkningar och mobbning. Vi påbörjade ett stort arbete som visar att man kan göra något mot kränkningar men att det kräver ett starkt engagemang och ett väldokumenterat arbetssätt. Jag beklagar så att något sådant kunde hända. Inga barn eller ungdomar skall någonsin behöva bli utsatta för det. En studie från visar att 7–av eleverna i den svenska skolan utsätts för mobbning och av alla elever utsätts för långvarig mobbning. På många håll finns en lång tradition av att arbeta förebyggande mot mobbning och skolans värdegrundsuppdrag har tillåtits ta stor plats. Arbetet har dock varit decentraliserat och skolsystemet som helhet har inte agerat samordnat nog för att skapa en långsiktig förbättring av elevernas psykosociala arbetsmiljö. En av bristerna är att det delvis saknats och delvis funnits motstridiga uppgifter om vilka metoder som har effekt i fråga om att förebygga och motverka mobbning och vilka som inte har effekt. Efter ett regeringsuppdrag har gjort en effektstudie av olika antimobbningsprogram och på så vis vet vi mer om vilka metoder som fungerar, men vi vet också att vissa element i de vanligaste programmen och metoderna kan göra mer skada än nytta och till och med leda till ökad mobbning. Enligt en nationell inventering av vilka metoder som används i och gymnasiet pekar på att den vanligaste metod som används är egenutarbetade program eller strukturerade arbetssätt. Därefter kommer – social emotionell träning, kompissamtal och Farstaprogrammet. För att få bättre effektivitet i arbetet mot mobbning bör det övervägas att se över om det behövs en central aktör som kan avvisa de metoder som är dåliga och kodifiera de metoder som har gett effekt. Ett första steg för att nå ett fungerande arbete mot mobbning blir därmed att samla in information om vilka metoder som används . Det kan man göra genom att till exempel införa en anmälningsplikt för skolor som startat upp ett program eller strukturerat arbetssätt med syfte att motverka mobbning.