ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Ub416 · 2013-10-03 00:00:00 — Konsumenters behov av kunskap kring ekonomi, hälsa och hållbart samhälle tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av ekonomi- och konsumentkunskap . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en stärkt konsumentmakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om värdet av kunskap i frågor som rör hälsa, som kost, motion och ett aktivt socialt liv. Regeringen har initierat och genomfört en mängd reformer inom svensk skola för att höja kunskapsnivån och därmed rusta kommande generationer inför framtida utmaningar och stärka vår internationella konkurrenskraft. Yrkeskunskaper och praktiska färdigheter uppvärderas, lärarnas status höjs och ökade krav ställs på eleverna att tillvarata sin tid i skolan på ett mer optimalt sätt. Det är positivt att detta händer och att en stor översyn av den svenska skolan i övrigt pågår. Det är dock angeläget att möjligheter också ges för ekonomi- och konsumentkunskap , detta för att stärka konsumentmakten vid insatser för ökad hälsa, bättre ekonomisk kontroll och för en hållbar samhällsutveckling. För att barn och ungdomar ska stå bättre rustade i livet är det av betydelse att ha en tillräckligt god kunskap i vardagsekonomi och i möjligheten att som konsument göra rätt val med utgångspunkt från sin livssituation och sina värderingar. I en nyligen gjord undersökning i en medelstor svensk stad visar det sig att en oroande stor andel 18–25-åringar har betalningsanmärkningar och skulder hos kronofogden. Genomsnittliga skulder var för pojkarna , för flickorna ett något lägre belopp. Betalningsanmärkningar fanns i undersökningen också i åldersgruppen 16–. Sammantaget är denna situation djupt oroande, då kunskapen kring konsekvenserna av exempelvis snabba sms-lån i förlängningen kan innebära en ekonomisk situation som kan vara svår att ta sig ur, och hindra framtida möjligheter. har anmälningar från ökat . av medborgarna har inget eget sparande. Detta gör oss sårbara. Kunskap om skyldigheter och rättigheter, om avtal och lagstiftning, om budget och kassabok är viktiga verktyg som alla ungdomar behöver. Konsumentmakten ökar om marknaden får en stark motpart i välutbildade, kritiskt tänkande konsumenter. Grundläggande kunskaper i vardagsekonomi är en förutsättning för att kunna leva ett tryggt liv. Hem- och konsumentkunskapens unika roll ger dessutom ett helhetsperspektiv och öppnar för ett viktigt jämställdhetsarbete. Jämställdhet i hemmet ökar jämställdhet i samhället, varför gemensam kunskap inom detta område är viktigt. Ökad kunskap kring hälsofrågor är av avgörande betydelse. Kost, motion och värdet av ett aktivt socialt liv kan inte nog betonas.
mot · H102Ub420 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge status som universitet. inrättades efter ett beslut i 1995. Utbyggnaden av den högre utbildningen i södra hade då utretts . Bakgrunden var bl.a. att övergången från gymnasieskolan till högre studier var låg i södra , arbetslösheten var hög och segregationsproblemen tenderade att bli stora. Högskolan har efter sin tillkomst gjort betydande insatser för att motverka dessa negativa tendenser. Trots detta kvarstår, och än mer oroväckande, fördjupas problembilden. Redan från början var det av staten utsagt att det var ett nytt universitet som skulle byggas upp och inte en regional högskola. För att nå detta mål planerades och startades högskolans verksamhet. Men då målsättningen inte fullföljts av staten har högskolan tvingats leva under svår press för att anpassa sin verksamhet. Sedan starten gäller nyckelorden mångvetenskaplighet, mångkulturalitet och medborgerlig bildning som ledstjärnor för högskolan. Vikten av ett mångvetenskapligt arbetssätt har blivit en central del av högskolans vetenskapliga och kunskapsteoretiska grundsyn. Det mångkulturella perspektivet handlar inte bara om att sträva efter etnisk mångfald vid högskolan utan också om ett interkulturellt synsätt och ett aktivt kunskapssökande och kunskapsutbyte mellan olika kulturer. Den medborgerliga bildningens roll är nära förknippad med mångvetenskaplighet och mångkulturalitet. Det rör sig om en förmåga att betrakta centrala kunskapsfrågor ur olika perspektiv, att träna sig i att argumentera för och emot. Den teoretiska kunskapen är utan liv innan den möter verkligheten och våra egna erfarenheter. När teori och verklighet möts ger det förutsättningar för omdömets skolning. Flera prognoser och rapporter vittnar nu om att bristen på högutbildade i kan komma att hämma regionens tillväxtförutsättningar. Enbart i kommer det, om inget görs, att saknas 73 000 högutbildade . , har liksom övriga lärosäten i , ett högt söktryck och skulle mycket väl kunna öka antalet studieplatser. har ca 13 000 studenter, erbjuder ca 60 program och 350 kurser. Utbildning och forskning bedrivs inom humaniora, samhällsvetenskap, teknik och naturvetenskap. Högskolan erbjuder också lärarutbildning med interkulturell profil. Inom Östersjö- och Östeuropaforskningen finns, i ett globalt perspektiv, unik kunskap samlad. –2014 arbetar högskolan med en forsknings- och utbildningsstrategi vars syfte är att uppfylla alla de krav som ställs på ett modernt universitet. Mot ovan beskrivna bakgrund är det än mer angeläget att förverkliga det ursprungliga målet att ge status som universitet.
mot · H102Ub421 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om högskolans betydelse för att höja utbildningsnivån i . Arbetslösheten i tillhör landets högsta och utbildningsnivån bland de lägsta. Åtgärder behöver vidtas för att möta de utmaningarna som står inför. som länet har hög arbetslöshet så vittnar såväl företag som offentliga arbetsgivare om svårigheter att rekrytera kvalificerad arbetskraft. Det handlar bland annat om ekonomer, tekniker och jurister. Men det handlar också om specialiserade sjuksköterskor, lärare och läkare. Flera forskningsresultat har vittnat om sambandet mellan utbildning och anställningsbarhet. Kraven på arbetsmarknaden ökar som arbetsgivarna letar efter personer med rätt kompetens. När var femte rekryteringsförsök misslyckas måste vi se till att fler unga kan studera så att de har rätt kompetens för jobben. Det krävs för att ska nå lägst arbetslöshet i EU . För att nå detta så behöver länet kraftsamla runt . Men det är inte tillräckligt för att vända den negativa trenden. Staten måste ta ett långt större ansvar för att se till länets utveckling i sin helhet vad gäller fördelning av medel till högskolan. För när det samlade arbetslivet, offentligt såväl som privat, har rekryteringsbehov så måste länets högskola få möjligheter att vara den motor för regional tillväxt som den kan och bör vara. Därför måste staten vid fördelning av resurser till landets högskolor tydligare prioritera de regionala behoven för att höja utbildningsnivå och minska arbetslöshetstal.
mot · H102Ub423 · 2013-10-01 00:00:00 — Sfi och alternativ pedagogik tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anpassa sfi genom att utveckla och förändra pedagogiken så att fler kvinnor lär sig tala, läsa och skriva det svenska språket. Det finns många sätt för invandrare att ta sig in i det svenska samhället. Den stora dörröppnaren är att kunna tala, läsa och skriva vårt svenska språk. Det är svårt att hitta relevanta siffror på hur många som passerar sfi utan att klara detta. Vi vet att ett flertal kvinnor inte klarar sfi:s undervisning och därmed förblir utanför det normala livet i svenskt samhälle. Orsaker kan vara att bakgrunden är att dessa kvinnor aldrig fått möjligheten att lära sig läsa och skriva i sitt hemland, eller har mycket kort utbildning. Dessa kvinnor kan då inte delta i samhället. De kan därmed inte läsa information från förskola och skola, inte delta i möten utan tolk, inte ta del av nyheter och samhällsinformation, inte hjälpa sina barn med läxor, inte uttrycka tankar och känslor på det svenska språket. Vi vet också att några kommuner utvecklat sfi och gett kvinnor med dessa problem en chans till. Ett exempel är Livstycket i . Här undervisas med en annan pedagogik som ger dessa kvinnor ett språk. Det finns många fler goda exempel. Sfi undervisningen måste anpassas, utvecklas och förändras för att fler kvinnor ska få möjligheten att läsa, tala och skriva det svenska språket.
mot · H102Ub425 · 2013-10-01 00:00:00 — Stärk det tyska språkets ställning i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att stärka språkkunskaperna i tyska. är viktigaste handelspartner. Den svenska och tyska industri- och ingenjörstraditionen har följts åt och är fundamenten för de välfärdssamhällen vi byggt i våra länder sedan . ekonomiska makt är väl erkänd – dess politiska inflytande, inte minst i EU, kommer att öka. och har en politisk och kulturell samhörighet som under inte underhållits då allt intresse riktats mot den amerikanska kultursfären. Särskilt illa är det med språkkunskaperna i tyska. Det är färre och färre elever på alla stadier som väljer att läsa tyska. Vår fortsatta export till och svenskars möjlighet att få arbete i tyska företag i hotas av den här utvecklingen. Företrädare för skolan pekar ofta på att betygstaktiska skäl ligger bakom det minskade valet av tyskundervisning. Oavsett orsakerna vill jag hävda att det är strategiskt viktigt för att fler ungdomar läser tyska. Det får ankomma på regeringen att föreslå konkreta åtgärder.
mot · H102Ub427 · 2013-10-01 00:00:00 — Jämställdhet i skolan och förskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av fler pedagoger med genuskunskap inom skolan och förskolan. I skolan finns betydande skillnader i prestationer, upplevelser och preferenser mellan flickor och pojkar. Pojkar presterar i genomsnitt sämre än flickor, och får därför sämre betyg. Programvalen till gymnasiet är könsstereotypa – särskilt valen till de yrkesförberedande programmen. Flickor är mer stressade i skolan och mår generellt sämre i tonåren. Det är en viktig utmaning för skolan att bryta könsnormerna. Om jämställdhetsarbetet i skolan och i utbildningssystemet i övrigt ska bli effektivt måste det bedrivas kontinuerligt enligt principen om jämställdhetsintegrering. Det behövs fler pedagoger med utbildning i genuskunskap inom både skolan och förskolan. Lärarutbildningen bör förstärkas vad gäller genuskunskap. En skola där barn och unga får möjlighet att mötas och utveckla sin förståelse och respekt för varandras likheter och olikheter är centralt för att uppnå ett sammanhållet samhälle. I en jämställd förskola trivs, utvecklas och lär sig både flickor och pojkar mera. Förskolan ska motverka traditionella könsmönster och könsroller. Svårigheterna att rekrytera män till förskolan är ett stort problem. Det är viktigt att personalen består av både män och kvinnor. Då jämställdhet är ett kunskapsområde krävs kompetensutveckling för personalen och genuspedagoger bör engageras i verksamheten.
mot · H102Ub428 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om synskadades rätt att lära sig använda punktskrift. För att kunna fungera på ett bra sätt i samhället och i vardagen bör varje människa ha ett läs- och skrivspråk, har man inte det är möjligheterna till ett aktivt liv med arbete och fritid starkt begränsade. Många gravt synskadade personer befinner sig just i den situationen. Personer med grava synskador måste garanteras en god undervisning i punktskrift för att kunna vara aktiva och delta i samhällslivet. För många gravt synskadade personer är punktskriften ett oerhört viktigt skrivspråk, punktskriften kanske är det enda sättet att kommunicera med andra. fanns det specialskolor där man erbjöds att lära sig punktskrift om man behövde det, är det annorlunda. Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning är tydlig i sin skrivning när det gäller barns rätt till utbildning på ändamålsenligt språk, format och media, där teckenspråk och punktskrift nämns specifikt. I artikel 24 punkt 3 uttrycks att konventionsstaterna ska säkerställa att utbildning av personer, särskilt av barn, med synskada eller dövblindhet eller som är döva eller hörselskadade, ges på de mest ändamålsenliga språken, formerna och medlen för kommunikation för den enskilde och i miljöer som maximerar akademisk och social utveckling. Barn i förskolan ska ha rätt att utveckla de färdigheter som krävs för att lära sig läsa och skriva punktskrift. Elever i förskoleklass och i , som är i behov av att läsa punktskrift, ska erbjudas undervisning i och på punktskrift. Eleverna ska även ha rätt att lära sig att använda tekniska hjälpmedel under skoltid, allt för att underlätta deras möjligheter till likvärdig inlärning. Det man minst anar kan drabba en och därför bör rätten att lära sig punktskrift även finnas för de vuxna som förvärvar en synnedsättning. Det bör ses som en utbildningsfråga och därmed ingå i skollagen. Även rätten till nödvändig undervisning i orientering i skolan och till och från skolan bör föras in i skollagen. Denna fråga om rätten till punktskrift finns reglerat i skollagen i vårt grannland . Vi borde se oss omkring i vår omvärld efter goda exempel.
mot · H102Ub431 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska öka antalet utbildningsplatser i stort och i synnerhet på . Det är 380 000 sökande till högskola och universitet i . har antalet sökande ökat . Det är inte förvånande i sig då i tider med hög arbetslöshet människor satsar på att öka sin kompetens och utbilda sig. Även antalet personer som söker utbildningar på har ökat stadigt . Till har närmare 38 000 personer sökt en utbildning på . Söktrycket säger någonting om viljan hos personerna som söker, nämligen att de vill vidare i livet. Tyvärr har tvingats dra ned på sina utbildningsplatser på grund av minskade anslag från regeringen så att än färre personer kan vidareutbilda sig. Ytterligare neddragningar väntas och utbildningsplatserna på universitet och högskolor runt om i landet kommer att minska med 10 000 . Regeringens uttalade skäl har varit att de framtida barnkullarna minskar, vilket är sant. Tyvärr ignoreras det faktum att arbetslösheten är hög och att människor söker sig till högre utbildningar för att öka sin kompetens. har lyckats attrahera och utbilda många studenter från ovana studiehem. Enligt egna uppgifter, har de även bra resultat när det gäller anställning eller uppdrag inom ämnet de utbildat sig inom, nämligen . Vi behöver investera i fler utbildningsplatser och högre utbildningskvalitet för framtiden. Nya jobb skapas i kunskapsintensiva områden för vilka krävs högskoleutbildningar. Vi måste ha ambitionen att ständigt höja vår utbildningsnivå och vara beredda att satsa vidare. Vi vet att personer med högre utbildning har lägre risk för att bli arbetslösa. De runt 24 000 personer som utbildas på är en investering mot arbetslösheten. De är också en investering för ett konkurrenskraftigt samhälle som kan hävda sig internationellt. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska öka antalet utbildningsplatser i stort och i synnerhet på .
mot · H102Ub432 · 2013-10-01 00:00:00 — Översyn av regelverket för fristående skolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av regelverket för fristående skolor. De fristående skolorna har tillfört mycket positivt och är en naturlig del av vårt skolväsende. Det är självklart att alla föräldrar kan välja skola utifrån vad som är bäst för deras barn. ser vi dock ett stort behov av att modernisera regelverket kring de fristående skolorna. De återkommande reportagen om hur en del huvudmän kvitterar ut stora vinster, som kvaliteten i undervisningen och stödet till eleverna brister, visar att regelverket måste skärpas. Skattemedel avsedda för skolan ska också gå till skolan. Eventuella överskott bör återinvesteras i verksamheten. Kvalitetskraven för både befintliga skolor och nya skolor måste skärpas. För att få starta en skola ska skolan uppfylla tydliga kvalitetskrav, som kan handla om stödinsatser, lärartäthet, lärarkompetens eller undervisningstid. Överskott tas ut ur fristående skolor också på andra sätt än genom ren vinstutdelning. Det kan ske exempelvis genom höjda styrelsearvoden, högt prissatta köp av tjänster från dotterbolag, höga internräntor och realisationsvinster vid ägarbyten. För att komma till rätta med problemet måste frågan utredas. Det är viktigt att ta reda på hur kvalitetskraven kan skärpas för att säkerställa att offentliga bidrag stannar i skolan. Skolinspektionen bör ges utökade befogenheter att granska skolors ekonomi och rätt att kräva tillbaka offentliga bidrag som används på felaktigt sätt. Samma insyn och granskning ska gälla alla skolor. Även fristående skolor ska vara skyldiga att göra kvalitetsredovisningar, och alla skolor ska vara skyldiga att delta i öppna jämförelser. Når man inte kvalitetskraven kan en skola läggas ner, oavsett om den är fristående eller . Etableringsvillkoren ska skärpas så att det säkerställs att de gemensamma resurserna verkligen används för att ge alla barn en bra skola. Dessutom ska skoltillståndet inte automatiskt följa med vid ägarbytet; man måste kunna veta vem den nya ägaren är för att kunna utkräva ansvar. All offentligt finansierad utbildning ska omfattas av en offentlighetsprincip och de anställda i fristående skolor ska ha meddelarskydd. Man ska inte bli av med jobbet för att man avslöjar brister i skolan, och hur skattemedel används får inte vara en företagshemlighet. Det är angeläget att en översyn görs av regelverket för fristående skolor.
mot · H102Ub439 · 2013-10-02 00:00:00 — Fler platser på läkarutbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över antalet platser inom läkarutbildningen. har ett underskott på läkare trots att antalet utbildningsplatser har ökat. Särskilt stor brist råder det på läkare med specialistkompetens. Det har lett till många vakanta läkartjänster i primärvården, särskilt i glesbygden och i norra . Det har i sin tur medfört långa väntetider för patienter och hög arbetsbelastning. För att klara av den akuta situationen får många landsting förlita sig på stafettläkare för att primärvården ska fungera någorlunda. Det har även bidragit till sämre kontinuitet och vård för patienterna som följd. Sjukvården står inför stora pensionsavgångar vilket förvärrar situationen ytterligare. Läkarlinjen är en av de mest populära utbildningarna i landet, och studenter med toppbetyg sållas bort genom lottning. Genom att se över möjligheterna att öka antalet platser på läkarutbildningen får vi möjlighet att utbilda fler läkare och dessutom ge fler som vill utbilda sig till läkare möjlighet att få utöva sitt drömyrke. Många väljer att utbilda sig till läkare utomlands för att sedan återvända och söka arbete. Genom att förlita sig på att andra länder utbildar läkare kontinuerligt så kan behov av ett tillskott av läkare åtminstone hållas på en miniminivå. Men det är inte rimligt att andra länder ska behöva utbilda våra läkare. För att ska kunna erbjuda en kvalitativ vård oavsett var i landet man bor så bör en översyn ske av utbildningen. Läkarbristen omöjliggör en bra kvalitativ vård i hela landet. Det vore därför bäst för sjukvården och patienterna i om antalet platser på läkarutbildningen utökas. Möjligheterna att styra specialistutbildningen till de geografiska områden där bristerna är som störst bör också övervägas vid en sådan utbyggnad. Per (S)
mot · H102Ub440 · 2013-10-01 00:00:00 — Utomhuspedagogik på alla lärarutbildningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det i alla lärarutbildningar ska ingå utbildning i utomhuspedagogik. är det väl känt att många barn rör sig för lite och därmed drabbas av övervikt. Ett annat problem är att alltför många barn inte når målen i skolans undervisning. Skolor har olika metoder för att bemöta dessa problem, men de skulle faktiskt kunna motverkas med ett och samma recept. Det handlar om undervisning utomhus, så kallad utomhuspedagogik. Det är fullt möjligt att bedriva spännande undervisning utomhus för alla åldersgrupper, för de lärare som känner att de har redskapen. Nyckeln är att ge lärare redskapen för att kunna göra detta. Om alla som ska arbeta med undervisning av våra barn har dessa och använder dem finns mycket att vinna, sett både till kunskap och hälsa. Här är några exempel hämtade från , utgiven av och . Den sammanfattar forskning på området och beskriver resultaten så här: Alla, särskilt små barn, tillägnar sig kunskaper och erfarenheter om omvärlden genom att använda sina sinnen – se, känna, smaka, lyssna och lukta på allt. Naturen ger fler sinnesupplevelser än inomhusmiljön. När man använder alla sinnen i lärandet stannar kunskapen kvar längre – man minns vad man lärt sig. Barn som går på förskolor med mycket utevistelse är friskare än barn på vanliga förskolor, och tillfrisknar fortare efter sjukdom. Forskarna förklarar utebarnens bättre hälsa med den friska luften, att det blir mindre trängsel och att smittspridningen minskar. Barns lek i skogen har också genuseffekter. Uteleken är mera jämställd och mindre könsstereotyp. Leken blir friare – skogens material är inte låst vid vissa könsspecifika egenskaper på samma sätt som dockorna i dockvrån eller bilarna i parkeringshuset inomhus. Flickor och pojkar leker mer tillsammans utomhus än inomhus. Att röra sig fysiskt är en viktig friskfaktor. Att vara fysiskt aktiv rekommenderas både till barn och vuxna. Naturen erbjuder plats och barn som är mycket utomhus rör sig också mer. Hyperaktiva barn med uppmärksamhetsstörning (adhd) har visat sig fungera bättre efter vistelse, lek och promenader i naturen. Ju mer naturlik lekmiljö, desto lindrigare blev graden av uppmärksamhetsstörning. Genom att gå i ojämn terräng tränas balansen hos människor i alla åldrar. I en studie av två svenska förskolor visade det sig att de barn som vistades på en naturrik förskolegård var friskare, mer motoriskt utvecklade och hade bättre förmåga att koncentrera sig än de barn som vistades på en enklare och mer naturfattig innerstadsgård. Mot bakgrund av detta anser jag att det i alla lärarutbildningar ska ingå utbildning i utomhuspedagogik.
mot · H102Ub441 · 2013-10-01 00:00:00 — Lekpedagoger för traumatiserade barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning av lekpedagoger. Lekpedagoger har tidigare utbildats vid och . Den lekpedagogiska metoden bygger på teorier av bland andra Vygotskij, Winnicott och . Att hjälpa krigstraumatiserade barn till ett funktionellt liv är viktigt. Där är leken en hjälp och ett stöd för att bearbeta tidigare upplevelser i sin egen takt. Traumatiserade barn som kommer till förskolan och skolan påvisar påfallande ofta inlärningssvårigheter kopplade till den stress som är att härleda till tidigare upplevelser. För dessa barn kan leken tillsammans med en trygg vuxen utbildad i lekpedagogik hjälpa dem att hantera den stress de upplever och bli mer mottagliga att ta till sig den undervisning de får i förskola och skola. Med hjälp av pedagogerna så kan leken utvecklas och expandera så att nivån höjs och kraven ökar. Därmed kan barnen utmanas så att de klarar av en högre svårighetsgrad. Leken är en viktig del i skriv- och språkinlärning. Därför behöver lärarhögskolorna utbilda pedagogerna också i lekpedagogik för att kunna hjälpa krigstraumatiserade barn. i (S)