mot · H102Fi282 · 2013-10-01 00:00:00 — Vi ökar anslagen till rättsväsendet kraftigt, med fokus på polisen och Kriminalvården. Kriminalvårdens belastning ökar i takt med partiets kriminalpolitik om hårdare straff får bäring. Kriminalvården föreslås även få ett större ansvar för förvar av av- och utvisade invandrare samt illegala immigranter. Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete samarbeten med omvärlden ska vila på en grund av ömsesidigt förtroende och gemensamma intressen. Ett särskilt ömsesidigt förtroende och gemensamma intresse anser vi även existera tillsammans med våra grannländer i . Med dessa länder har vi en lång gemensam historia och våra länder delar dessutom ett intresse av att möta framtida gemensamma utmaningar i vår närhet. Det är därför vår mening att samarbeten med de nordiska länderna bör utvecklas, inte enbart vad gäller kulturellt utbyte och liknande utan också vad gäller sådant som framtida säkerhets- och försvarspolitiska utmaningar. Utöver samarbete kring grundläggande demokratiska principer och mänskliga rättigheter samt det nordiska samarbete som nämnts ovan, bör de generella principerna för internationella samarbeten vara att värna väsentliga svenska intressen utan att därigenom åta oss ett ansvar för områden som i första hand bör ligga på det egna landets ansvarsområde. Efter av svenskt miljö- och demokratistöd till anser att det är dags för en avslutning. anser även att den typen av jämställdhetsarbete som Sida bedrivit inom ramen för Östersjösamarbetet borde vara ett område som lämpligen faller inom det enskilda landets ansvar. Med anledning av denna förändring i utlandssamarbeten gör en besparing i anslaget för Östersjösamarbete. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Information om i utlandet 12.6 Försvar och samhällets krisberedskap Vi höjer anslagen till Försvarsmakten kraftigt i syfte att inleda en återupprustning och ett återtagande av förmåga. kommer flertalet nedlagda regementen och flottiljer att återöppnas, värnplikten ska återinföras, JAS ska uppgraderas till E/F versionen och framförallt ska ges en mycket kraftigt upprustning av militär kapacitet. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Anskaffning av materiel och anläggningar Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar Vårt mål är att genom en grundlig översyn av ineffektivt bistånd och en större koncentration av bistånd till de minst utvecklade länderna gradvis kunna minska kostnaderna för utvecklingsbiståndet och ha en biståndsram på , vilket är i enlighet med . Vi har ett tydligare fokus på konkret fattigdomsbekämpning i form av bland annat tillgång till vatten och sanitet, jordbruksutveckling för ökad livsmedelssäkerhet, utbildning och hälsa. Vi har i vår budget bland annat minskat de delar av det bilaterala biståndet till som går via budgetstöd. Vi har också valt att fasa ut biståndet till flera medelinkomstländer. vill vi också renodla biståndsramen mer och i förlängningen undvika att betrakta flyktingmottagning i som bistånd. Detta leder till att vi istället kan satsa stora resurser på som bidrar till stöd och hjälp för människor på flykt i krisområdenas närhet. För att öronmärka dessa pengar har vi skapat ett eget anslag för särskilt stöd till UNHCR. Genom en ansvarsfull flyktingpolitik räknar vi med att successivt kunna minska kostnaderna, och därmed kunna göra mindre avräkningar för flyktingkostnader och istället kunna satsa stora resurser på . föreslår även en utfasning av reformsamarbetet med och att avsluta det . I takt med att biståndsramen minskar räknar vi med att göra besparingar på Sida:s förvaltningskostnader. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Särskilt stöd till UNHCR kalkylerar med ett kraftigt fallande asyltryck gentemot . Detta leder till stora besparingar inom de flesta anslag, med partiell effekt under det första budgetåret och full effekt . Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden Offentligt biträde i utlänningsärenden 12.9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Vi anslår en akut- och tillgänglighetsmiljard för att minska väntetiderna för att få en passande vårdinsats. Tillika återställer vi helt regeringens tidigare höjning av det så kallade högkostnadsskyddet . Vi aviserar även flertalet viktiga satsningar som samtliga syftar till att återupprätta en svensk sjukvård i världsklass. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bidrag till folkhälsa och sjukvård Sjukvård i internationella förhållanden Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet Bilstöd till personer med funktionsnedsättning Kostnader för statlig assistansersättning Inspektionen för vård och omsorg 12.10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Vi höjer sjukpenningen till motsvarande per dag. lindrar vi småföretagens sjuklöneansvar kraftigt. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Sjuklön för små företag 12.11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Vi höjer garantipensionerna med motsvarande , vilket ger en genomsnittlig garantipensionär en ökad disponibel inkomst med . Som ett resultat av detta minskar beroendet av bostadstillägg något. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 12.12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Vi höjer föräldrapenningen, bostadsbidraget, underhållsstödet, graviditetspengen samt sorgpengen. slopar vi helt den kostsamma jämställdhetsbonusen inom föräldraförsäkringen. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Vårdbidrag för funktionshindrade barn Höjd föräldrapenning 2014–15 2016–17 12.13 Integration och jämställdhet Vi skär ner på de huvuddelen av anslagen i takt med att partiets restriktiva invandringspolitik implementeras. Flertalet anslag avskaffas i sin helhet. Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 12.14 Arbetsmarknad och arbetsliv Vi höjer taket i a-kassan till per dag och förbättrar för deltidsarbetslösa genom en återgång till den så kallade 300-dagarsregeln. Vi återgår också till 100-dagarsregeln som gör det möjligt för en arbetssökande att av arbetslöshet fokusera på arbeten inom sitt kompetensområde samt i sin geografiska närhet. Vi vidareutvecklar starta eget-bidraget och låter det omfatta unga redan från samt låter det gälla istället för nuvarande 6. avvecklar vi de kostsamma instegsjobben helt redan från det första budgetåret. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Statligt stöd till fackförbund Statligt stöd till föreningsjobb Kunskapscenter för förbättrad arbetsmiljö Stöd vid start av näringsverksamhet Höjt tak i a-kassan Förlängd ersättningsperiod för deltidsarbetslösa Utbildning mot mobbning och trakasserier på arbetsplatser Vi öronmärker resurser åt CSN jämte 5 000 nya platser på komvux samt 5 000 nya platser vid Myndigheten för . 12.16 Utbildning och universitetsforskning Vi skapar 5 000 nya platser på komvux samt 5 000 nya platser inom Myndigheten för regi. Vi satsar även stora resurser på att öka lärartätheten med ett långsiktigt syfte att rätta till resursbristen vid högskolor och universitet enligt den så kallade Grundbultens utredning. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Statligt stöd till vuxenutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Linnéuniversitetet: Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå konstnärliga högskola: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Gymnastik- och : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå i : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Försvarshögskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet Satsning på grund- och gymnasieskolan Statligt stöd till vuxenutbildning Motverka regeringens sparbeting på gymnasieskolan Fler vuxna i skolan Satsning på barn med särskilda behov Kunskapssatsning i svenska språket 12.17 Kultur, medier, trossamfund och fritid För spelar kulturen en central roll i politiken och samhällsbygget. Vi eftersträvar en bred och livskraftig svensk kultur och en kulturpolitik där barns, äldres och funktionshindrades rätt till kultur särskilt beaktas. För oss är det självklart att vi i har ett unikt och värdefullt kulturellt arv som är värt att bevara och belysa. Den gemensamma svenska kulturen har hållit oss samman och utgjort grunden för framväxten av det demokratiska, fredliga och solidariska välfärdssamhället. Att stärka den nationella identiteten och kulturarvets ställning är således en angelägen uppgift för alla som vill befrämja en positiv samhällsutveckling. Inom utgiftsområdet minskas anslag till mångkultur och samtidskonst. Dessutom minskas vissa anslag till följd av skarpare reglering och kontroll av att de verksamheter som uppbär statsbidrag delar det svenska samhällets grundläggande demokratiska värderingar. Stöd till organisationer som baseras på kön eller etnicitet dras också in. Satsningarna inom utgiftsområdet fördelar sig vad gäller kultur mellan insatser för att bevara och levandegöra det svenska kulturarvet och insatser som syftar till att tillgängliggöra kulturen för de yngsta barnen, för de äldre och för personer med funktionshinder. Därutöver tillförs idrotten medel för att permanenta elitsatsningen och för särskilda satsningar på idrott för äldre. Vi ger också idrotten ökade anslag till följd av en pris- och löneomräkning. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Stöd till icke-statliga kulturlokaler Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Ersättningar och bidrag till konstnärer Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till vissa museer Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Bidrag för kvinnors organisering Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer 12.18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Inga omprioriteringar föreslås. Vi ökar de regionala anslagen vilka syftar till att kompensera företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av längre transportavstånd. Utgiftsområde 19 Regional tillväxt 12.20 Allmän miljö- och naturvård tar situationen i vårt innanhav på allvar. Vi ökar anslagen för att sanera och återställa förorenade områden samt för åtgärder för havs- och vattenmiljö. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Sanering och återställning av förorenade områden Vi ökar anslagen till energiforskning och energieffektivisering som ett led i vår övergripande och långsiktiga målsättning om ett oljeoberoende . Vi anslår stora resurser med fokus på upprustning, underhåll och drift av järnvägssystemet. Vår ambition är att nå upp till den av trafikverket etablerade högsta ambitionsnivån. Vi prioriterar även en rejäl upprustning av såväl som , för att stimulera gruv- och skogsnäringen. Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Driftbidrag till icke-statliga flygplatser 12.23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi avsätter resurser till en djurvälfärdsersättning som syftar till att kompensera bönder för de höga kraven inom svenskt djurskydd. Vi höjer även återbetalningen av koldioxidskatten då har bland de högsta skatterna på diesel inom jordbruket. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Höjd återbetalning av koldioxidskatt Kompensation minskade anslag landsbygdsprogrammet geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. 12.25 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområde 24 Allmänna bidrag till kommuner Avskaffad lag om modersmålsundervisning Utökad rätt till heltid i offentlig sektor Utökad rätt till deltid Inga omprioriteringar föreslås. 12.27 Avgiften till Europeiska unionen Inga omprioriteringar föreslås. Statsbudgeten och den offentliga sektorn 13.1 Utgiftstak för staten Utgiftstak för staten (SD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Statsbudgetens inkomster (SD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) avgår skatter från andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) 13.3 Statsbudgetens saldo och statsskulden Statsbudgetens saldo och statsskulden (SD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen därav inkomster av försåld egendom 13.4 Den offentliga sektorns finanser Den offentliga sektorns finanser (SD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i offentlig sektor Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Kommunsektorns finanser (SD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag under uo 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn 13.6 Beräkning av statsbudgetens inkomster Beräkning av statsbudgetens inkomster Avvikelse från regeringen (SD) 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) 13.7 Förslag till utgiftsramar Avvikelse från regeringen (SD) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Per Ramhorn (SD) , (2013), Offentligfinansiell kostnad för garanterad rätt till heltid, dnr 2013:197. Abdiweli, A M (2003), Institutional Differences as Sources of Growth Differences, , vol 31, s. 348–362. , T J (1969), Policy-Making and Political Culture in , Scandinavian Political Studies, vol 4, s. 88–102. Meghir, C och , M (2005), Educational Reform, Ability and Family Background, , vol 95, s. 414–425. , Å (1989), Svensk mentalitet. Ett jämförande perspektiv. Jordahl, H (2008), Economic Inequality, Handbook of Social Capital. , P J och Knack, S (2001), Trust and Growth, , vol 111, s. 295–321. , M (2007), Överutbildningen i – utveckling och konsekvenser. , D och , E (2001), Under- och överutbildning arbetsmarknad. Machin, S (2001), The Changning Nature of Labour Demand in the New Economic Economy and Change, Bulletin of Economics and Statistics, vol 63, s. 753–776. Acemoglu, D (2002), Technical Change, Inequality and the Labour Market, , s. 40. Regeringens proposition 2011/12:100, ekonomiska vårproposition, s. 111. , M och , K (2007), Wage mismatches between women and men in – the impact of skill mismatch, Working paper 2007:13 IFAU. Petrongolo, B och Pissarides, C (2001), Looking into the : A Survey of the Matching Function, , s. 390–431. Aranki, T och Löf, M (2008), Matchningsprocessen på den svenska arbetsmarknaden: En regional analys, Penning- och valutapolitik 1:2008, s. 48–58. (2008), Välja fritt och välja rätt – Drivkrafter för rationella utbildningsval, SOU 2008:69. Le Grand et al (2004), Over-education or Lack of Skills? on the Swedish Labour Market 1974-2000. (2012), . , H (2012), Företagens kompetensförsörjning och ungas etablering på arbetsmarknaden. (2012), Finanspolitiska rådets rapport, s. 146. (2010), Lönebildningsrapporten . (2011), Huvudbetänkande, SOU 2011:11. , Voices of the poor, studie bestående av tre böcker: Can Anyone Hear Us? (2000) Crying Out for Change (2000), From Many Lands (2002). , (2011), Bistånd det omöjliga uppdraget? Reflektioner kring utveckling och bistånd. (2008), World development report, Agriculture for development. (2011), Bistånd det omöjliga uppdraget? Reflektioner kring utveckling och bistånd. (2010), Bistånd och utveckling, givarnas stora utmaning. (2011), Rapport från ekonomiska avdelningen 2011:1, Hur ska utvecklingen av arbetsmarknadens funktionssätt bedömas? 65–66. 2011/12:100, Bilaga 5, Utvärdering av jobbskatteavdraget, s. 61. (2011), Huvudbetänkande. (2011), Svensk Finanspolitik, Finanspolitiska rådets rapport. 2011/12:100, Bilaga 5, Utvärdering av jobbskatteavdraget, s. 61. (2011), Sänkt moms för restaurang- och cateringnäringen, dnr 2011:529. (2012), Svensk finanspolitik, Finanspolitiska rådets rapport , s. 145. (2013), Offentligfinansiell effekt av återställd restaurangmoms, dnr 2013:1072. om stabilitetsfonden, skr. 2011/12:71, s. 11. om stabilitetsfonden, skr. 2011/12:71, s. 6. Samtal med , Riksgälden, . Pwc (2012), Corporate income taxes, mining royalties and other mining taxes, A summary of rates and rules in selected countries. Sverigs geologiska undersökning (2011), Bergverksstatistik 2011, Periodeiska publikationer 2012:2. Proposition 2011/12:100, Bilaga 5 – Utvärdering av jobbskatteavdraget, s. 61. (2011), Hur ska utvecklingen av arbetsmarknadens funktionssätt bedömas? Rapport från ekonomiska avdelningen 2011:1, s. 65–66. (2011) Huvudbetänkande, SOU 2011:11, s. 146–147. Företagarna (2012), Lägre arbetsgivaravgifter skapar jobb och nya företag – En politik för att minska företagens tillväxtverk. (2013), Socialavgiftsavdrag, dnr 2013:1447. (2013), Ändrat sjuklöneansvar, dnr 2013:1075. Företagarna (2009), Arbetsgivarnas sjuklöneansvar – en dyr affär för jobben, s. 5. Myndigheten för (2013), Årsrapport , Statistik över yrkesutbildning, kvalificerad yrkesutbildning och kompletterande utbildning, s. 26. , A (2012), , Fortsatt utbyggnad – Fortsatt urholkning. (2013), Ett nytt finansieringssystem för högskolan – för höjd kvalitet och fler jobb. (2012), Lärlingsjobb och arbetsgivareavgifter, dnr 2012:941. (2011), Stöd till start av näringsverksamhet, dnr 2011:976. (2013), Stöd vid start av näringsverksamhet, dnr 2013:1076. Svensk Näringsliv och LO (2011), Faktiska konsekvenser av turordningsreglerna i LAS och avtal, s. 102. Proposition 2011/12:100, Bilaga 5 – Utvärdering av jobbskatteavdraget, s. 61. (2013), – bort med skatten på hushållstjänster som seniorer betalar själva, s. 2. Ibid, s. 7. (2010), Våld i arbetslivet – en kriminologisk kunskapsöversikt, s. 5. LO (2012), Skyddsombud . (2013), Dödsolyckor i arbetet. SOU (2011), Ett nationellt för arbetsmiljö, behov och förutsättningar 2011:60. SOU (2009), Det växande vattenbrukslandet, SOU 2009:26. (2012), Effektskatt vs fastighetsskatt, dnr 2012:1150. Synliga kostnader, osynliga vinster: offentlig upphandling som industripolitik (2010), prof. em. . SOU (2009), Ökad säkerhet i domstol 2009:78. Regeringens proposition 2011/12:63, Ökad säkerhet i domstol. Från många till en – sammanslagningar av myndigheter. Tabell 3.1, Rir 2010:3. , Arbetslöshetskassornas samorganisation. Arbetlöshetsförsäkringen i siffror 2011. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen IAF. Regeringens proposition 2011/12:100, Utgiftsområde 12 – Ekonomisk trygghet för familjer och barn, s. 41. (2013), Ersättning vid sorg, dnr 2013:112. (2013), Offentligfinansiella effekter av obetalda semesterdagar, dnr 2013:599. (2013), Kontaktdagar, dnr 2013:1207. (2010), Från byråkrati till undervisning – en finansieringsmodell för framtidens skola. (2010), Perspektiv på skolan – Om det fria skolvalets effekter på skolans likvärdighet. (2012), Eleverna förlorare när gymnasier går i konkurs, DN. (2010), Perspektiv på skolan – Om det fria skolvalets effekter på skolans likvärdighet. , , DN, , Var tredje lärare utsatt för våld eller hot/, Hot och våld i skolan nr: 4 2007. , , Anmäld mobbning fördubblad. och (2007), Energianvändning & innemiljö i skolor och förskolor – Förbättrad statistik i lokaler, STIL2, ER 2007:11. (2010), Tillgång på vårdplatser. SKL (2011), Kartläggning av den psykatriska heldygnsvården, Barn- och ungdomspsykiatri, s. 3. and control (2013), Technical report, Migrant health: Sexual transmission of HIV within migrant groups in the EU/EEA and implications for effective interventions, s. 17. (2006), Vård i livets slutskede – bedömning av utveckling i landsting och kommuner, s. 96. (2012), Statens insatser inom ambulansverksamheten, RiR 2012:20, s. 36. (2011), Frågor om samhällsvård, dnr 2011:975. (2001), Ofrid? Våld mot äldre kvinnor och män – en omfångsundersökning i Kommun, . (2013), Garantipension, dnr 2013:1083. (2009), Nationell brukarundersökning inom vården och omsorgen om äldre 2009. (2009), Djur i vården, dnr 2009:1800. (2013), Ersättningsintervallerna i det allmänna tandvårdsbidraget, dnr 2013:105. , (2013), Offentligfinansiell kostnad för garanterad rätt till heltid, dnr 2013:197. SCB, Arbetsmarknadens lönestruktur, , s. 16. SCB (2012), Arbetskraftsundersökningen (). IFAU (2010), Kvinnors och mäns sjukfrånvaro, rapport 2011:2. (2011), Sjukskrivningsdiagnoser i olika yrken, Socialförsäkringsrapport 2011:17, s. 12. (2008), Kvinnor och män i högskolan, s. 16. (2013), Vad säger den officiella lönestatistiken om löneskillnaden mellan kvinnor och män 2012?, s. 18. Regeringens proposition 2011/12:100, Utgiftsområde 12 – Ekonomisk trygghet för familjer och barn, s. 36. Regeringens proposition 2011/12:100, Utgiftsområde 12 – Ekonomisk trygghet för familjer och barn, s. 34.