ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102A1 · 2013-10-01 00:00:00 — med anledning av prop. 2012/13:188 Permanent utvidgad målgrupp för etableringslagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett lagförslag om permanent utvidgad målgrupp för etableringslagen som inte gör undantag för de anhöriga vars anknytningspersoner är svenska medborgare. Propositionen innehåller ett förslag om att ändra lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Förslaget är att den anhörige för att omfattas av etableringsinsatser ska ha ansökt om uppehållstillstånd från det att anknytningspersonen först togs emot i en kommun, i stället för som . Utökningen gäller inte om anknytningspersonen hunnit bli svensk medborgare. Lagändringen föreslås gälla från . I och med att lagen träder i kraft föreslår regeringen att den beslutade tillfälliga utvidgningen av målgruppen upphör att gälla. ställer sig positivt till en utvidgning av målgruppen för etableringslagen. Däremot avvisar vi förslaget om att göra undantag för de anhöriga vars anknytningsperson hunnit bli svensk medborgare. Behovet av etableringsinsatser varierar förvisso mellan olika individer, men denna variation styrs inte av huruvida anknytningspersonen är svensk medborgare. menar därför att även den vars anknytningsperson hunnit bli svensk medborgare ska omfattas av etableringslagen. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag om en permanent utvidgad målgrupp för etableringslagen som inte gör undantag för de anhöriga vars anknytningspersoner är svenska medborgare. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H102A2 · 2013-10-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2012/13:188 Permanent utvidgad målgrupp för etableringslagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om personer som ansöker om uppehållstillstånd på grund av anknytning till en kvinna eller man som är svensk medborgare. I propositionen föreslås att fler anhöriga till flyktingar och andra skyddsbehövande än ska omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser. Ändringen innebär en förlängning från två till av den tidsgräns inom vilken en anhörig ska ha ansökt om uppehållstillstånd för att omfattas av etableringslagen. Den förändringen ställer vi oss positiva till. Vi ställer oss däremot negativa till förslaget om att nyanlända inte ska omfattas av etableringslagen om hon eller han ansöker om uppehållstillstånd på grund av anknytning till en person som är svensk medborgare för den nyanländes ansökan om uppehållstillstånd. Människor flyr eller invandrar till för att få skydd och arbete. Många invandrar också för att de funnit kärleken. Oavsett anledning är det viktigt att så snabbt som möjligt kunna försörja sig själv och känna sig delaktig i samhället. har integrationen fungerat dåligt. Vi menar att det bl.a. krävs ett mer aktivt arbete för att invandrade kvinnor bättre ska komma in i det svenska samhället. Då rimmar regeringens förslag illa, eftersom personer med anknytning till redan svenska medborgare inte ska omfattas av förslaget. Vår bedömning är nämligen att det finns ett stort antal kvinnor som kärleksinvandrar i den grupp som skulle drabbas negativt av förslaget. Om dessa kvinnor inte får jobb blir de helt beroende av mannens. Det finns exempel på en vardag av våld och isolering. Flera tusen utländska kvinnor tvingas söka skydd från våld sedan de har kommit till för att gifta sig med en svensk man. Även tusentals barn drabbas, visar en utredning som landshövding presenterade 2012. Visserligen har kärleksinvandrade kvinnor rätt till de generella insatser som erbjuds alla bosatta i , som till exempel sfi-undervisning och samhällsorientering, men vi menar att gruppen behöver omfattas av etableringslagen fullt ut. När det gäller anhöriginvandrare från finns det dessutom mycket som talar för att behovet av stöd, av olika slag, är stort. Utomeuropeiska anhöriginvandrare, där det också finns många kärleksinvandrade kvinnor, har det gemensamt att deras sociala tillvaro ofta är helt beroende av partnerns nätverk. Med sitt förslag låter regeringen bli att på alla sätt motverka invandrade kvinnors risk att hamna i isolering och utsatthet. Vi socialdemokrater menar att det – ur ett mänskligt perspektiv men också ett genusperspektiv – krävs fler insatser för att se till att kvinnor som invandrar till vårt land har en bättre chans att komma i arbete och bli en del av det svenska samhället.
mot · H102A231 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn ska göras av lönebidraget. Arbetsförmedlingen har ett 20-tal arbetsmarknadspolitiska åtgärder att använda för att sänka trösklarna till arbetsmarknaden. En av dessa åtgärder är lönebidraget som funnits och som innebär att staten bidrar med en betydande del av lönen för anställning av personer med en funktionsnedsättning eller annat arbetshinder. Lönebidraget har länge varit ett av de mest använda bidragen av arbetsgivare. har det dock visat sig att Arbetsförmedlingen inte använt hela statsbidraget för lönebidrag, trots att många skulle behöva detta stöd för att komma ut på arbetsmarknaden. Detta kan bero på många olika orsaker, till exempel att taket för lönenivån inte räknats upp . Det innebär att arbetsgivaren får betala av lönen över detta tak för att kunna betala full lön. En annan orsak kan ligga i själva regelsystemet, där en person som är i behov av lönebidrag inte kan få detta godkänt om inte ett byte av arbetsgivare sker. Samt att det i vissa fall inte kan kombineras med styrelseledamotskap i en ideell eller ekonomisk förening som är ett arbetsintegrerande socialt företag. Det finns alltså flera goda skäl för att se över lönebidraget till exempel med dess lönetak för att uppnå en höjning, att personer ska få ha sin anställning kvar på samma företag vid förlängning av lönebidragsperioden och att få vara delaktig genom att vara ledamot i det sociala företagets styrelse. Allt i syfte att få fler personer ut på arbetsmarknaden, som annars inte skulle ha någon sysselsättning.
mot · H102A234 · 2013-10-01 00:00:00 — Bristande tillgänglighet som diskrimineringsgrund tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att komplettera diskrimineringslagstiftningen så att bristande tillgänglighet utgör diskrimineringsgrund. Enligt uppgift i media är den samlade rörelsen för personer med funktionsnedsättning starkt kritisk och orolig för att bristande tillgänglighet inte ingår som diskrimineringsgrund i gällande lagstiftning. Bakgrunden är den diskriminering som personer med funktionsnedsättning ständigt utsätts för vid mycket vardagliga tillfällen såsom att resa kollektivt, handla, gå på bio eller ta ut pengar på banken. har argumenterat för att bristande tillgänglighet skall utgöra diskrimineringsgrund. Ombudsmannen har hänvisat till att av anmälningarna till myndigheten om diskriminering har sin grund i bristande tillgänglighet. Vi vill gärna se som ett föregångsland men det finns många länder som gått längre i detta avseende än vad gjort. Exempel på detta är och . Ett diskrimineringsskydd mot bristande tillgänglighet är en försättning för FN:s konvention om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättningar. Landets 1,3 miljoner människor med funktionsnedsättningar behöver en lag som klassar bristande tillgänglighet som diskriminering. Mot denna bakgrund finns ett behov att komplettera diskrimineringslagstiftningen så att bristande tillgänglighet utgör diskrimineringsgrund.
mot · H102A239 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvinnors stressiga arbetsmiljö. Arbetslivet i är inte jämlikt. Kvinnors och mäns arbetsvillkor ser olika ut. Kvinnor dominerar fortfarande bland dem som har tidsbegränsade anställningar, timanställningar och deltidstjänster. Kvinnor jobbar oftare på arbetsplatser med relationsstress. De jobbar med människor i till exempel vården och inom handeln. De arbeten som domineras av kvinnor värderas lägre än de arbeten som domineras av män. Den stress som kvinnor upplever på sina arbetsplatser ökas när anställningarna dessutom har blivit otryggare. Välfärdsarbeten har försvunnit och fler kommer att försvinna enligt regeringens egna bedömningar. I takt med att fler välfärdsarbeten försvinner blir det alltmer stressigt för dem som är kvar. Ensamarbeten och tunga lyft inom vård, hemtjänst och hushållsnära tjänster kan leda till arbetsrelaterade sjukdomar. För att förebygga arbetsolyckor måste ett kontinuerligt förebyggande arbete pågå. som trenden i vissa delar ser positiv ut, ser det sämre ut med utvecklingen av den stressrelaterade ohälsan. Den könsuppdelade arbetsmarknaden kan vara en orsak till att kvinnor i större utsträckning än män är sjukskrivna. Naturligtvis är detta en ohållbar situation och det behövs både kartläggning, krav på mindre stress, bättre scheman och tryggare arbetsplatser.
mot · H102A242 · 2013-10-01 00:00:00 — Huvudentreprenören ska vara ansvarig för underentreprenörer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att huvudentreprenören ska vara ansvarig för underentreprenörer. När en huvudentreprenör får ett uppdrag, till exempel ett byggprojekt, är det vanligt att underentreprenörer anlitas av huvudentreprenören. finns underleverantörer i flera led. Om det senare visar sig att gällande kollektivavtal kringgåtts, att svarta löner betalats ut eller att andra oegentligheter försiggått hos underleverantörer kan huvudleverantören inte ställas till svars för detta. är det så att huvudleverantören får nytta av det låga pris som underleverantören kan erbjuda, det ger huvudleverantören högre vinst. Huvudleverantören borde inse att ett lågt pris kan innebära att avtalsenliga löner inte betalas ut och att skattefusk, byggfusk med mera pågår. Det kan dessutom vara så att huvudleverantören är fullt medveten om vad som pågår, men så länge det inte upptäcks av myndigheterna agerar denne inte utan låter det passera. Om huvudleverantören blev ansvarig för underleverantörerna skulle även huvudleverantören drabbas ekonomiskt och straffrättsligt i fall av oegentligheter. Det skulle fungera förebyggande och leda till att färre huvudleverantörer anlitar oseriösa underleverantörer. I förlängningen förebygger det här också lönedumpning. Därför bör huvudleverantören alltid vara huvudansvarig, även när underleverantörerna felat, och bli solidariskt betalningsansvarig (för böter, undanhållen lön och skatt med mera) tillsammans med underleverantörerna.
mot · H102A243 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att garantera de fackliga organisationernas möjligheter till stridsåtgärder i enlighet med konvention 87. () är ett FN-organ som utfärdar konventioner kring grundläggande rättigheter i arbetslivet. har godkänt flertalet av konventioner, och därmed förbundit sig att följa dem. riktades skarp kritik mot den svenska Lavallagen från , eftersom den strider mot konvention 87 om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten. Detta är en av de så kallade kärnkonventionerna. Lavallagen, som antog efter att dömt ut och blockad (med krav på kollektivavtal) mot Vaxholmsbygget, innebär betydande begränsningar av fackliga organisationers möjligheter att vidta stridsåtgärder. EU-domen och Lavallagen förbjuder inte stridsåtgärder men de krav fackliga organisationer kan ställa på avtal för utstationerad arbetskraft är ytterst begränsade. expertkommittée kräver nu att regeringen ändrar Lavallagen och att och kompenseras för de skadestånd de dömdes att betala i samband med . Det är rimligt att regeringen handlar i enlighet med detta eftersom har förbundit sig att följa konvention 87. Då gjordes, som låg till grund för Lavallagen, fanns ingenting i utredningsdirektiven om att ta hänsyn till konventioner. Det kan regeringen nu rätta till genom att ändra Lavallagen. Det är möjligt att tolka Vaxholmsdomen i på ett annat sätt än som skett i Lavallagen. har visat att det går. Det är också rimligt att överväga kompensation till och skadestånd de tvingats betala eftersom skadestånden innebär ett brott mot konvention 87. Regeringen bör också lyfta upp frågan till EU eftersom det är rimligt att konvention 87 respekteras även på EU-nivå.
mot · H102A254 · 2013-10-01 00:00:00 — Arbetskraft från andra länder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gränsöverskridande arbetskraft. I takt med att det byggs mer i har vi även fått se baksidan av globaliseringen i form av utländska arbetare som jobbar i och lever under dåliga förhållanden. Sovplatser i en container eller i en lagerlokal är bara några exempel. Ett annat problem är att anställda har svårt att få ut sina löner och de känner ofta inte till vare sig sina rättigheter eller vart de kan vända sig för att få hjälp. Dessutom är svartjobben ett faktum i sammanhanget. Även om det inte är ett generellt problem är det helt oacceptabelt att många utländska arbetare tvingas jobba under dåliga förhållanden. är en del av den europeiska arbetsmarknaden. Människor har möjlighet att arbeta och bo var de vill. Det innebär bland annat att utländska företag kan etablera sig, permanent eller tillfälligt, i . Eftersom utländsk arbetskraft blir allt vanligare är det viktigt att våra svenska lagar och överenskommelser är kända och att de efterlevs av de utländska företagen, både för den enskildes välbefinnande och för att företag ska kunna konkurrera på lika villkor. Arbetsmiljöfrågorna är en viktig del av EU:s politik på det sociala området. Eftersom arbetsmarknaden utvecklas behöver vi hålla jämn takt med utvecklingen såväl på den nationella som på den internationella arbetsmarknaden. Svårigheterna med gränsöverskridande arbetskraft som finns i vårt land måste synliggöras mer än vad som görs , och det är angeläget att frågan om gränsöverskridande arbetskraft tas upp på EU-nivå.
mot · H102A255 · 2013-10-01 00:00:00 — Lagstiftning om ett diskrimineringsskydd mot bristande tillgänglighet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att möjligt återkomma till med en proposition som innebär att bristande tillgänglighet klassas som diskriminering i svensk lagstiftning. möts personer med funktionsnedsättning av otillgängliga miljöer. Det kan gälla gatumiljöer, tillgänglighet till affärer och restauranger, kollektivtrafik, biografer med mera. Med tillgänglighet menas både tillgång till den yttre miljön och tillgång till information samt möjlighet till kommunikation. Att i en verksamhet där man vänder sig till allmänheten låta bli att vidta skäliga åtgärder för tillgänglighet är att diskriminera personer med funktionsnedsättningar. För att uppnå full tillänglighet för alla krävs därför en lagstiftning innebärande ett diskrimineringsskydd mot bristande tillgänglighet. En sådan lagstiftning finns redan i många länder. Den samlade rörelsen för personer med funktionsnedsättningar har länge arbetat för att bristande tillgänglighet ska klassas som diskriminering i svensk lagstiftning. Tyvärr finns ännu inte tillgänglighet som diskrimineringsgrund med i diskrimineringslagen. Bristande tillgänglighet bör klassas som diskriminering. För att nå det nationella målet om ett tillgängligt samhälle behöver vi en fungerande diskrimineringslag med tydliga sanktioner mot dem som diskriminerar personer med funktionsnedsättning. bör därför ge regeringen tillkänna vikten av att möjligt återkomma till med en proposition som innebär att bristande tillgänglighet klassas som diskriminering i svensk lagstiftning.
mot · H102A259 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om deltidsarbete och deltidsstämpling. Att hitta ett deltidsjobb med fasta tider eller som vikarie borde uppmuntras snarare än som bestraffas. Förhoppningen är naturligtvis att anställningen förr eller senare omvandlas till en heltid. Men det är inte mycket tid för omställning. Den som vikarierar får () inte stämpla mer utan tvingas bli helt arbetslös för att på heltid stå till arbetsmarknadens förfogande. har ingen rätt att tacka nej till jobb. I väntan på heltidsjobbet är alternativet som står till buds att fortsätta hoppa in i verksamheten men med en minimal inkomst, i värsta fall kompletterat med ekonomiskt bistånd. Att vara helt arbetslös ersätts (med en minskande dagersättning) . Men den som hittar ett deltidsjobb och därmed är deltidsarbetslös får stämpla endast . De har betalat till samma försäkring och gör förhoppningsvis samma ansträngningar att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Den som betalar till en försäkring har rätt att få ersättning när villkoren för försäkringen uppfylls – arbetslöshet. Deltidsarbetslöshet, eller deltidsarbete, är inget drömläge. Är man dessutom 55-plus och blir av med jobbet är det inte enkelt att hitta ett nytt. Det finns alltid de som är yngre, hungrigare och med färskare och aktuellare utbildning. Utbildningsmöjligheterna är dessutom klart begränsade då det inte finns någon möjlighet till studielån eftersom samhället gjort en bedömning att längre utbildning inte är en rimlig investering pga ålder. Det blir i sammanhanget viktigt att se över möjligheterna till deltidsarbete som en av flera möjligheter att vara kvar på arbetsmarknaden.
mot · H102A260 · 2013-10-01 00:00:00 — Heltid som norm på arbetsmarknaden – även för kvinnor! tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att heltid ska vara norm på den svenska arbetsmarknaden. Heltid ska vara norm på den svenska arbetsmarknaden. Så är det inte . Många kvinnor arbetar ofrivilligt deltid, eftersom de inte får mer tid hos sin arbetsgivare. Konsekvenserna blir att många, framför allt ensamstående kvinnor, inte kan försörja sig på sin inkomst. Problemet släpar efter när dessa kvinnor blir pensionärer, eftersom de får en mycket låg pension. Det blir också ett samhällsekonomiskt dilemma om allt färre pensionärer har möjlighet att försörja sig på sin pension. Det är viktigt att arbetsgivare är attraktiva om de vill kunna anställa kompetenta medarbetare. En modern arbetsgivare erbjuder heltidstjänster. Heltidsanställningar leder i sin tur till ett ökat engagemang hos medarbetarna och effektivare rutiner i verksamheten. Det medför även att personalomsättningen minskar. Att söka, anställa och lära upp ny personal är tidskrävande och kostsamt. En heltidsanställning med möjlighet att anpassa sin tjänstgöringsgrad utifrån personliga önskemål och förutsättningar ger arbetstagarna högre inkomst, flexibilitet och valmöjlighet. De flesta deltidstjänster finns inom offentlig sektor, detaljhandel samt hotell- och restaurangnäring. Även om ett flertal kommuner och landsting tagit initiativ till att minska den ofrivilliga deltiden är det alltför många i offentlig sektor som endast har deltidstjänster. Det ofrivilliga deltidsarbetet är ett omfattande slöseri med arbetskraft när det råder brist på personal inom vården och omsorgen. Vidare är sannolikt den höga andelen deltider ett skäl till att så få män söker sig till vård- och omsorgsyrken. Det medför i sin tur att vi får en mycket könsuppdelad arbetsmarknad, vilket inte är bra utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Överhuvudtaget gör omfattande deltidsarbete att det blir svårare att rekrytera personal till dessa områden. Varje människa måste själv få välja om hon/han vill arbeta hel- eller deltid. Heltid måste därför bli en rättighet. Både riksdag och regering har tidigare uttalat att den ofrivilliga deltiden måste minska. Men det är fortfarande en lång väg kvar. Heltid ska vara norm på hela arbetsmarknaden och det är viktigt att skapa incitament och verktyg för att garantera detta. I första hand bör frågan lösas genom förhandlingar och kollektivavtal. Ett annat sätt kan vara att se över regelverket för statsbidraget som går till kommuner och landsting. Kanske går det via den vägen att stimulera de offentliga arbetsgivarna att ta ett större ansvar för rätten till heltid. Om dessa vägar inte är framkomliga ska lagstiftningsvägen övervägas.
mot · H102A267 · 2013-10-04 00:00:00 — Skam istället för heder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att använda begreppet skam i stället för heder i enlighet med vad som anförs i motionen. Regeringen beskriver hedersrelaterat våld och förtryck på följande sätt. Hedersrelaterat våld och förtryck, liksom mäns våld mot kvinnor generellt, har sin grund i kulturella föreställningar om kön, makt och sexualitet. I hederstänkandet står föreställningar om oskuld och kyskhet i fokus och familjens rykte och anseende ses som avhängigt flickors och kvinnors faktiska eller påstådda beteende. Kontrollen kan sträcka sig från begränsningar i vardagen som rör exempelvis klädval, socialt umgänge och rörelsefrihet till livsval som utbildning, jobb, giftermål och skilsmässa. Det är inte ovanligt att kontrollen utvecklas till hot om våld och våld, och ibland även dödligt våld. Pojkar samt homosexuella, bisexuella och personer med könsöverskridande identitet och uttryck kan också drabbas. Heder är etablerat som begrepp i dessa sammanhang. Jag menar dock att det vore bättre att använda skam istället eftersom det bättre beskriver grunden för det vi åsyftar med hederskulturer och hedersrelaterat våld och förtryck. Det våld som utövas i dessa kulturer syftar nästan uteslutande till att förebygga eller återupprätta den upplevda skam eller vanära som kommer av att någon person lever efter sin egen övertygelse eller läggning, i strid mot den i omgivningen gängse uppfattningen. Att detta handlar om familjens eller enskilda personers heder leder tanken fel. Heder är i grunden ett positivt laddat ord som handlar om anseende och ärlighet. Att använda begreppet heder i samband med grova övergrepp kan göra att övergreppen och hela den kringliggande problematiken förminskas även när syftet är det motsatta. Språkliga betydelser och språkbruk är förstås inte något som vare sig kan eller bör lagstiftas fram, och människor är naturligtvis även framledes fria att använda vilka ord de vill för att beskriva skamkulturer, skamrelaterat våld och skamförtryck. Det offentliga kan dock i alla tillämpliga sammanhang gå före och använda begreppet skam istället för heder i de fall det är möjligt. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102A269 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över användandet av nyföretagarstöd via Arbetsförmedlingen. Dagens nyföretagarstöd via Arbetsförmedlingen har debatterats länge och har många brister. En sådan är att en person måste ha varit arbetslös för att kunna få stöd för att starta företag. Det är inte ovanligt att det tar innan stödet förmedlas, för funktionsnedsatta eller utrikes födda kan det gå något snabbare. Att ha en affärsidé och bli entreprenör framstår då som den sista utvägen för att få jobb, vilket sänder olyckliga signaler. Att starta och driva ett företag kräver ett personligt engagemang. Forskning visar att en företagsstart är en utmanande process både för personen ifråga och för dess omgivning. Att driva företag kan vara både påfrestande och arbetsamt. Ovissheten om affärsidén ska hålla, att skapa ett förtroende mellan företaget, kunder och leverantörer kräver arbetsförmåga och kompetens. Man måste också kunna samarbeta med andra för bokföring, redovisning, marknadsföring med mera. I finns det en rad bra rådgivarorganisationer för företag, exempelvis , Coompanion och inkubatorer som kan ge råd och stöd till dem som vill starta eget eller tillsammans med andra. Alla som startar företag borde erbjudas råd och stöd av en företagsrådgivare. Det är särskilt viktigt för dem som varit borta från arbetsmarknaden och för dem som har någon form av arbetshinder. Företagsrådgivarna kan medverka med kontakter och nätverk till fördel för det blivande företaget liksom för personen ifråga. Alla som är inskrivna på Arbetsförmedlingen ska kunna söka nyföretagarstöd. Innan stöd ges bör en bedömning av förutsättningarna för personen och idén göras. Det skulle hjälpa dem att komma snabbare ut på arbetsmarknaden och till ökade chanser att lyckas med företaget. Därför bör användandet av nyföretagarstöd ses över.