mot · H102Ub500 · 2013-10-01 00:00:00 — De negativa effekterna av studieavgifter för utländska studenter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studieavgifter för utländska studenter. beslutade att införa studieavgifter för utländska studenter. Det innebär att högskoleutbildning är avgiftsfri för den som är svensk medborgare, medborgare inom EU/EES eller . Medborgare från övriga länder, så kallade tredjelandsstudenter, ska däremot betala en avgift för sin högskoleutbildning från . Syftet med ändringen var bland annat att svenska högskolor skall konkurrera internationellt med kvalitet, inte med avgiftsfri utbildning. När höstterminen drog igång efter beslutet blev det betydligt färre utländska studenter vid våra universitet och högskolor. Avgifterna varierar men innebär oftast runt . 2010 hade i 1 200 utländska studenter som studerade utan att betala avgifter. Efter beslut blev det omkring 240. Beslutet har inneburit att högskolornas miljöer har blivit mindre internationella. Det kan även innebära en begränsning av antalet kurser, vilket även drabbar svenska och europeiska studenter. Antalet ansökningar bedöms ha minskat med . Den beräknade nedgången har blivit större än förväntat enligt . Nästan 100 000 färre studenter har sökt utbildning i . Andra länder som infört avgifter har samma erfarenhet. Enligt är det positivt att ha fått bort många sökanden som belastade det administrativa systemet och inte påbörjade några studier. Jag delar inte denna uppfattning. Färre internationella studenter är inget positivt för . sökte sig 8 235 studenter från länder utanför på egen hand till för att studera på svenska universitet och högskolor. Hösten efter kom 1 651. Reformen antogs trots kraftiga protester från universitet och högskolor. Därmed tog också och svenska lärosäten klivet in som aktörer på en global utbildningsmarknad där konkurrensen hårdnar om en växande grupp mobila och förhoppningsvis betalande studenter. minskade i samma svep sitt anslag till universitet och högskolor med . Och uppmanade lärosätena att satsa på marknadsföring för att rekrytera utomeuropeiska studenter. För att kunna locka särskilt duktiga betalande studenter att söka sig till inrättade staten två olika stipendieprogram på sammanlagt . Merparten av pengarna hämtades ur biståndsbudgeten. Men tillströmningen uteblev och lärosätena förlorade i ett slag av de utomeuropeiska s.k. freemoverstudenterna. Som exempel kan nämnas , ett av de lärosäten som förlorat flest sökande – sökte 15 532 personer till internationella kurser och är det 640 stycken. Det är sorgligt att det blir färre utländska studenter på högskolan. Det innebär att våra studenter får mindre impulser från andra kulturer. Det har även betytt mycket för och lett till internationella samarbeten för företag här, säger , chef för utbildnings- och forskningskansliet på . De tvingas nu banta sitt utbud av internationella utbildningar. Detta var bara ett exempel från . Många andra företrädare för lärosäten vittnar om den förlust det innebär när de utländska studenterna har försvunnit i så stor utsträckning. För svenska studenter som inte reser utomlands är det en stor och viktig tillgång att kunna befinna sig i en internationellt präglad studentmiljö där olika livsperspektiv möts. På en del universitet talar man helt frankt i termer av att nå köpstarka grupper och att vända sig mot länder där det finns en tillräckligt stor välbärgad medelklass, som , , . Många använder agenter för att värva. marknadsför sig i . Att tillåta utländska studenter att komma hit och studera avgiftsfritt ligger helt i linje med den politik för global utveckling, PGU, som enhälligt antog 2003. PGU:n ska bida till en rättvis och hållbar utveckling utan att biståndspengar tas i anspråk. tas i stället biståndspengar i anspråk för stipendier, och biståndspengar kommer därmed att vara en del av finansieringen för svenska universitet och högskolor. skjuter staten till 160 miljoner till stipendier, varav ca 125 miljoner tas ur biståndsbudgeten. I EU 2020, strategin för EU:s tillväxt, talas om demografiska utveckling och behovet att locka till sig studenter och forskare från hela världen. De svenska avgifterna ligger knappast i linje med denna strategi. I för universitet och högskolor 2013 som släpptes kan man också under rubriken läsa: Till det kommer behovet av att rekrytera kvalificerad arbetskraft: genom att ta emot studenter kan mottagarlandet hoppas på att de som utbildar sig sedan stannar.