ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102MJ233 · 2013-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att öka de skogsvårdande insatserna. Skog och skogsmark är en viktig nationell tillgång. Skogen ska skötas så att den långsiktigt ger god avkastning som den biologiska mångfalden behålls och hänsyn tas till andra allmänna intressen. Skogsnäringen tillhör landets basindustrier och skogsproduktionen är en mycket viktig del av landets försörjning. Att förvalta skogen genom god skogsvård är därför viktigt för vår ekonomi och arbetstillfällen, inte när vi har hög arbetslöshet i landet, utan för framtiden. Skötseln i en del av landets skogar har stora brister . En viktig orsak till detta är att vissa skogsägare inte uppfattar kraven i skogsvårdslagen på återföryngring som tillräckligt skarpa. En annan orsak är att de skogliga beredskapsarbeten, som tidigare stod för en stor del av röjningsarbetet, har försvunnit. Det har lett till att vissa skogsägare försummar att röja skogen och bedriva det miljömässiga och skogsvårdande arbete som är nödvändigt. Sammantaget leder detta till att återväxten i skogen blir mindre än den skulle vara med bättre skötsel. Det är angeläget att regeringen prioriterar skydd och skötsel av den svenska skogen. Det handlar bland annat om åtgärder för att inskärpa kraven i gällande lagstiftning och förtydliga ambitionerna i skogspolitiken. Det behövs också åtgärder som stimulerar till ett mer miljövänligt skogsbruk genom mera rådgivning, vidgad kunskap och utökad forskning. Vidare behövs det ökade resurser till att köpa in och bevara värdefull skog i syfte att bevara den biologiska mångfalden. Det är därför angeläget att regeringen genomför åtgärder, både för att öka de skogsvårdande insatserna när det gäller plantering, röjning och gallring, och för att vi ska kunna lämna vidare den naturresurs som skogen innebär.
mot · H102MJ235 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prioritera forskningen om växtförädling. Att döma av IPCC:s senaste bedömningar av stundande klimatförändringar står vi inför omvälvande förändringar av världens medeltemperatur. Här i riskerar förändringarna medföra kraftiga konsekvenser för vår livsmedelsproduktion. Nederbördsförändringar, förändrat tryck från skadegörare samt förlust av essentiella näringsämnen gör att anpassningsåtgärder kräver kraftiga insatser. Även om de ändrade förutsättningarna inte skulle bli negativa, är risken stor att försämrade förutsättningar för livsmedelsproduktion i andra länder med medföljande importsvårigheter gör att vi måste öka produktionen hos oss. En ökad världsbefolkning med förbättrad levnadsstandard accelererar dessutom efterfrågan på livsmedel ytterligare. Jordbruksmark är en ändlig resurs som på flera sätt förbrukas, bland annat går mark förlorad till urban expansion. Att öka den odlade arealen är svårt och att återta mark är i de flesta fall inte möjligt. En ökad odling till följd av ökad internationell efterfrågan måste ske utan att det ekologiska avtrycket intensifieras. Växtnäring måste utnyttjas mer effektivt och beroendet av kemiska bekämpningsmedel minska. Konsumenter ställer också nya krav i takt med att forskningen tillhandahåller nya produkter som t ex vete som kan tålas av glutenallergiker, oljeväxter med ändrad oljekvalitet eller potatis med långsam stärkelse. Förändrade klimatvillkor och dramatiskt stegrad produktionsefterfrågan kräver växtförädling för nya sorter rustade att hantera nya temperaturer, jordmåner och skadegörare. Utvecklingsprocessen för dessa nya sorter spänner över minst 15–. Tillämpad svensk växtförädling är mindre omfattande än den var när dagens växtslag togs fram. Den internationella forskningen har koncentrerats mot färre och kommersiellt gångbara grödor. Behoven för tillämpad växtförädling behöver inventeras och främjas genom att resurser prioriteras inom forskningen till detta.
mot · H102MJ236 · 2013-09-30 00:00:00 — Ge lökodlarna på långsiktiga produktionsvillkor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lökodlarnas behov av långsiktiga växtskyddsregler som harmonierar med övriga i avvaktan på att man på EU-nivå finner en samordnad lösning. Huvuddelen av den svenskodlade lök vi konsumerar i kommer från södra . , då Kemikalieinspektionen upphävde sina nationella godkännanden för växtskyddsmedlen Stomp och Totril, har lökodlare levt under återkommande ovisshet om sin framtid som odlare. Stomp och Totril har använts även vid odling av morötter, purjolök, palsternacka och bruna bönor, och årliga dispensansökningar har varit nödvändiga. Alla medlemsländer inom EU är skyldiga att ompröva sina nationella godkännanden för existerande växtskyddsmedel enligt direktiv /414/EEG, vilket Kemikalieinspektionen gjort. Ett stort problem är emellertid att tillämpas olika. Kriterierna för denna prövning är gemensamma, men flera länder har infört dispenser, vilket har lett till att Kemikalieinspektionens goda föresatser blivit ett hot mot de svenska odlarna. Detta förhållande har ökat risken för att vi tvingas importera holländsk lök till våra köttbullar och övrig matlagning, lök som odlats under andra kemikalieregler.Vi kan drabbas av en dubbel miljöförlust, dels lök producerad med mer kemikalier än nödvändigt och dels miljöutsläpp pga långa transporter från utlandet. Kemikalieinspektionen har dock i olika omgångar beviljat årsvis dispens för användning av Stomp. Det senaste beslutet gällde från till . Godkänd dos är max per hektar och år. För att begränsa riskerna för vattenlevande organismer ska ett skyddsavstånd om minst 30 meter hållas till vattenmiljöer (sjöar, vattendrag och andra vattensamlingar) vid spridning. bönor får ej behandlas senare än före skörd. Vad händer inför nästa säsong? Det är dags för de bönder som odlar lök att planera . Hur ser möjligheter ut för de öländska lökodlarna? Enligt min mening väger, förutom konkurrenskraft, företagande på landsbygden och sysselsättning, möjligheten att kunna köpa närproducerade livsmedel mycket tungt. Odlarna måste få långsiktiga regler som harmonierar med övriga . I avvaktan på att detta samordnas och löses på EU-nivå bör de svenska lökodlarna inte tvingas arbeta under strängare regler än övriga . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102MJ237 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör bli en marin nationalpark. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör utredas hur kan bli ett sammanhängande område med särskilt högt skydd. är ett av mest intressanta vatten. Det omges av mest tätbefolkade område som det innehåller höga ekologiska värden. Trots områdets höga miljövärden och de särskilda utmaningar som finns är det ingen nationalpark. är ett ovanligt komplicerat område. De starka strömmarna i mötet mellan och innebär att vattenutbytet är ovanligt stort och dessutom flyter två nästan helt skilda vattenmassor ovanpå varandra. På många sätt är miljön och naturen i och kring unik. Kusten rymmer allt från brant klippkust i norr till sandstränder och sandrev i söder. Däremellan finns även grunda grusstränder liksom mjuka sand- och lerbottnar. Den varierande miljön och inflödet från både och skapar ett koncentrat av många olika naturmiljöer. Således finns här ett unikt marint liv. har det av säkerhetsskäl varit trålningsförbud i . Det har skapat förutsättningar för många arter och miljöer att hållas livskraftiga. Därför finns det ett relativt bra fiskebestånd kvar av bland annat sill, torsk och rödspätta. Det går också att hitta fiskarter som haj och rocka. Här finns även viktiga ålgräsängar och musselbanker fortfarande bevarade. Om trålningsförbudet skulle försvinna skulle många miljöer i vara hotade. Det är också en ständig risk att det olagliga trålfisket breder ut sig. Därför finns skäl att undersöka hur skyddet av ekosystemet i kan utökas och ytterligare förstärkas. En marin nationalpark skulle lyfta fram och skapa medvetande kring viktiga värden. Naturvärdena är mycket höga och intresset för turismen i och omkring området är stort. Särskilda utmaningar tillkommer med havsnivåhöjningar, fortsatt befolkningsökning och växande intresse för exploateringar. Detta innebär utmaningar för området; att tillgängliggöra som dess naturvärden parallellt måste bevaras för kommande generationer. finns inte med i den nationalparksplan som tog fram 2008. Ofta avfärdas som marin nationalpark eftersom området omfattar två länder. Ändå finns aktörer på båda sidor sundet som lyfter fram som lämpligt område. Jag anser att vad som ovan anförts talar för att bör bli en marin nationalpark och att det bör utredas hur kan bli ett sammanhängande område med särskilt högt skydd. Detta anser jag att som sin mening bör ge regeringen tillkänna.
mot · H102MJ239 · 2013-09-30 00:00:00 — Global klimat- och miljöombudsman tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för inrättandet av en global klimat- och miljöombudsmannafunktion. Miljö- och klimatfrågorna är i sanning globala. Ingenting försvinner – allting sprider sig är en devis som verkligen gäller vår tids fotavtryck på jorden. Hur ska våra barnbarns barn kunna ställa oss till svars och hur ska vi kunna ersätta dem för det vi tar ifrån dem? Vi människor är så inskränkta att de flesta av oss har svårt att ta till oss innebörden i stycket ovan. Egoismen eller kortsiktigheten är en så stark del i vår art att de flesta inte klarar av att ens tänka på konsekvenserna av de livsval vi gör för barnbarnens barn. Trots att många av oss använder den typen av bilder i debatten så tar vi inte på allvar till oss innebörden. Hur ska då vi människor med den begränsade förmågan kunna tänka rimliga omsorgstankar om främmande växter och djur som vi oftast aldrig ens stött på i verkliga livet. Kanske är det insikten om dessa våra tillkortakommanden som ligger bakom att vi valt att institutionalisera funktioner vi inte klarar att bära som individer. Tyvärr har vi inte någon institution som företräder framtida generationer, jorden själv och dess ekosystem, klimatet eller miljön. Visserligen försöker miljörörelser företräda elefanter, noshörningar, kaskelotter, tigrar och andra hotade varelser på planeten men jag tror inte att Axel skulle vara nöjd med en sådan ordning. En institution som företräder framtida intressen hade förmodligen varit hans förslag om han hade fått råda . På en föreläsning hävdades att det existerar över 500 globala överenskommelser på miljö- och klimatområdet. Det påstods även att de flesta är väldigt bra men att problemet är att överenskommelserna inte följs. Vi har alltså ett problem. Uppenbarligen behöver länderna och vi människor en global klimat- och miljöombudsman som inte bara kan följa upp och påtala när avtalen inte följs utan som även har möjligheter att dela ut sanktioner i olika former när det behövs för avtalens efterlevnad. Ett liknande förslag har föreslagits tidigare men då med en mer begränsad och formellare motivering knuten till de internationella klimatförhandlingarna. Det vore rimligt att ett förslag som detta fördes fram inom FN-systemet men det är inte nödvändigt att den placeras i FN-strukturen. En global klimat- och miljöombudsman, eller om man så vill en ombudsman för framtida generationer, skulle kunna byggas upp i en helt självständig struktur. bör mot bakgrund av det anförda ge regeringen till känna som sin uppfattning att ska verka för inrättandet av en global klimat- och miljöombudsmannafunktion.
mot · H102MJ240 · 2013-09-20 00:00:00 — En politik för mat och märkning av livsmedel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en politik för mat och märkning av livsmedel samt för tillsynen av djurskyddet. har drabbats av ett flertal matskandaler som gått. Som konsument har man rätt att veta vad maten innehåller och hur den är producerad. Konsumenterna bör få tillräckligt med information om de produkter som de köper. Det finns stora brister i märkningen av livsmedel, vilket minskar möjligheten för konsumenten att göra aktiva val. Konsumenterna vill göra val utifrån djurskydd och miljö. Hur djuren har fötts upp och hur de har behandlats är viktiga frågor för många konsumenter. Tillsynsmyndigheterna och måste ha bättre kontroll. Diskussionen i samhället kommer att öka om matens kvalitet, djurens möjlighet till utevistelse, naturligt beteende m.m. Det är därför viktigt att staten går före i denna diskussion och tar ledningen, istället för att springa efter. Vad vi äter påverkar vår hälsa och vårt välbefinnande. Hur maten produceras ger också effekter på ekonomi, miljö och klimat. Jordbruket i står för arbetstillfällen i områden där andra jobb är svåra att få. En politik för mat och livsmedel är också en del av miljöpolitiken och näringspolitiken. Om medborgarna ska kunna efterfråga högre kvalitet måste de få rätt information om vad maten innehåller, hur den har producerats och varifrån den kommer. har varit ett föregångsland när det gäller att bedriva ett ansvarsfullt och kontinuerligt djurskydd genom återkommande kontroller och tillsyn. Grundtanken var att alla djur ska må bra och ha en god hälsa, vilket ställer krav på den miljö som djuren vistas i. Vi har stiftat lagar till skydd för våra djur och vi kritiserar andra länder för brister i djurhållning, till exempel vid djurtransporter. Likväl uppmärksammas gång på gång grava fall av vanvård även i . Det kan inte fortgå och det är därför nödvändigt att se över länsstyrelsernas förmåga att sköta sin inspektionsplikt. Tillsynen minskade drastiskt när länsstyrelserna tog över ansvaret från kommunerna. Spontana och oanmälda besök har blivit svårare att genomföra och den lokala kännedomen om förhållandena i olika djurbestånd riskerar att försvinna. Även i fråga om djurtransporter sker det för få kontroller. En översyn bör ske vad gäller att införa en avgift på djurtransporter för styrning mot kortare transporter.
mot · H102MJ241 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta multifällor för vildsvin. Vildsvinet är nog det klövvilt som det skrivits mest om . Ingen som varit ute i naturen eller tagit del av nyhetsrapporteringen i stora delar av mellersta och har kunnat undgå spåren efter vildsvin. Jag avser då inte klövavtrycken utan de skador som uppstår efter deras letande av föda. De finns i skogen, på fälten och är allmänt förekommande i många trädgårdar. När det gäller viltolyckor på våra vägar så står vildsvinen för av dessa. Det är så att rymlingar från hägn har växt till en stam på grovt räknat mellan 200 000 och 300 000 enligt uppgift. Grunden till detta är vildsvinets reproduktionstal. Suggan är könsmogen och får fem till sex kultingar per säsong. Stammens tillväxttakt är och prognoserna för stammens utveckling pendlar mellan explosion och skenande tillväxt. Enligt forskare kommer stammen att öka då vi bara är i början av vildsvinets utbredning. till 2011 så nedlades 65 000 vildsvin. De betraktas som svårjagade och för att få en bra balans så behövs det fler möjligheter att komma tillrätta med situationen. En möjlighet skulle kunna vara stora multifällor som fångar hela grupper av vildsvin för att effektivisera jakten.
mot · H102MJ242 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ta initiativ till ett gemensamt arbete inom ramen för Nordiska ministerrådet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tydliggöra och samordna arbetet mellan berörda myndigheter i arbetet med klimatanpassningsstrategin. 1 Yrkande 1 hänvisat till UU. Det är viktigt att minska samhällets sårbarhet till följd av klimatförändringarna. Samhället måste förberedas för de negativa konsekvenserna: exempelvis inom den fysiska planeringen och utbyggnaden av infrastrukturen. Utan medveten planering finns risken att vi bygger fast oss i förhållanden som är svåra att rätta till. Flera utredningar pekar på vikten av att förbereda samhället för klimatförändringarna, bl.a. Klimat- och sårbarhetsutredningen. Staten bör ta ett helhetsgrepp i klimatanpassningsarbetet och tillsammans med länsstyrelserna ta fram en nationell klimatanpassningsstrategi som även är anpassad till regionala skillnader. Det finns ett behov av att tydliggöra och samordna arbetet mellan berörda myndigheter i . Det är viktigt med ett politiskt helhetsansvar där departement, myndigheter och organisationer samverkar. Det behövs även ett nordiskt helhetsgrepp för att klimatanpassa samhället. bör ta initiativ till ett gemensamt arbete inom ramen för . De nordiska länderna kan hjälpas åt med forskning, pilotprojekt och större investeringar som kan behövas. Regeringen bör peka ut en ansvarig myndighet och ett departement för att ta fram en nationell klimatanpassningsstrategi och regeringen bör även driva frågan i .
mot · H102MJ245 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svensk mjölk. har svenska mjölkbönder tilldelats för att de levererat mjölk av bästa kvalitet och visat att de bedrivit sitt företagande på ett exemplariskt sätt med samordnad lönsamhet, effektivitet, ledarskap och uppvisande av stor hänsyn till djur och miljö. Guldmedaljen är således ett bevis på yrkeskunnande och ett kvalitetsarbete, vilket är en lång tradition som vi i i egenskap av mjölkkonsumenter precis som de svenska mjölkbönderna är och ska vara tacksamma och stolta över. Men enligt nya siffror från finns det en låg investeringsvilja hos svenska mjölkbönder. Antalet ansökningar för att få bidrag till stallar för mjölkproduktion har minskat dramatiskt i jämfört med . Enligt rör det sig om en 65-procentig minskning som inte kan förklaras med ett mättat behov i samband med tidigare års upprustning av mjölkkoplatser. Som en ytterligare förklaring till minskningen finns en allt större tilltagande osäkerhet om marknaden för den svenska mjölken som gör att man avvaktar med nya investeringar. I mitt hemlän, , ligger siffrorna i liknande nivå som övriga landet. Får denna minskning fortsätta utan att åtgärder vidtas kommer den långa traditionen av kvalitativ mjölkproduktion och yrkesstolthet att äventyras. Som riksdagsledamot från där vi har en lång tradition av kvalitativ mjölkproduktion delar jag helt och hållet LRF Mjölks uppfattning när de påtalar vikten av att det satsas på utveckling av den svenska landsbygden. LRF Mjölk efterlyser satsning på svenska mjölkföretag i statens budget. I kan vi göra mer för att öka de svenska mjölkböndernas konkurrenskraft genom att stimulera produktionsutveckling och effektiviseringar. Det kan handla om att stärka EU:s landsbygdsprogram, stödja effektiviseringar i sektorn samt att säkerställa att de satsningar som görs leder till mer konkurrenskraftiga företag inom svensk mjölkproduktion. Den svenska mjölkbonden är i likhet med många andra småföretagare på landsbygden beroende av ny teknik, vägar och energi, vilket är viktiga investeringar som betyder mycket för utvecklingen av den svenska landsbygden. Det är också viktigt att peka på det svenska mervärdet, där djurskyddet ingår, som en nödvändig konkurrensfördel för till exempel kvalitativ svensk mjölkproduktion – där vi som konsumenter kopplas till positiva egenskaper av svensk mjölk.
mot · H102MJ249 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsätta arbetet med att minska byråkratin för lantbruket. Att driva lantbruk i dagens moderna samhälle i är, till skillnad från förr då mängder av människor arbetade jorden, ett enmansgöra. Maskiner och teknik underlättar det hårda arbetet, men då allt färre jobbar på en och samma gård är därför arbetsbelastningen tidsmässigt krävande. Vid sidan av drift och underhåll tillkommer en rad olika byråkratiska moment såsom journalföring och en stor mängd administration. Därtill kommer den tillsyn som myndigheterna utför och som lantbrukaren måste stå beredd att ta emot. Tillsyn är en nödvändighet för att se att allt står rätt till inom lantbruket och dess drift. Många lantbrukare upplever dock att administrationen tar samt att tillsynen allt oftare sammanträffar med de tidpunkter då det är mest att göra, såsom under sådd- eller skördetider. Regeringen bör därför se över möjligheten att intensifiera arbetet med att minska den administrativa bördan för lantbruket samt att tillsynsmyndigheter i större utsträckning samarbetar med lantbruket för att bättre tajma in besök och kontroller så att lantbrukaren har mer tid för detta.
mot · H102MJ250 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regelverket för djurtillsyn. Dagens regelverk för djurhållning innehåller krav på daglig tillsyn. Detta är såklart enkelt när hela besättningen återfinns i en och samma miljö, exempelvis i ladugård/stall. Många mindre lantbrukare, såsom i skärgård- och kustnära miljö, har sina djur ute på öar på sommarbete. En självklarhet är att djuren, var helst de befinner sig, ska ha tillgång till vatten och föda. Är detta något som behöver ses över skall detta också utföras. Men i de fall detta behov ej finns, vore det önskvärt med en översyn av regelverket gällande daglig tillsyn. Detta ska ej gälla för dräktiga eller nyfödda djur, då daglig tillsyn anses tillbörlig.
mot · H102MJ251 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om slaktavfall. Efter avslutad slakt ska slaktbiprodukter destrueras för att undvika spridning av smittsamma sjukdomar. Det finns speciella – godkända och registrerade hos – anläggningar som tar hand om detta avfall dit även transporten måste vara godkänd. Dessa regler är givetvis mycket bra för att undvika olika sorters av utbrott likt klöv- och mulsjukan, galna ko-sjukan med mera, när det gäller industriell slakt. Att inkludera slaktavfall från hemslakt i samma regelverk är däremot orimligt. För ett enstaka djur slaktat på exempelvis innebär regelverket, nämligen godkänd transport till fastlandet för destruktion på där godkänd anläggning, en mycket kostsam och omständlig process. Vid de fall då misstanke förekommer om smitta skall slaktavfallet givetvis skickas för test och sedermera destruktion men för att underlätta för fortsatt hemslakt av småskalig karaktär är en översyn av regelverket välkommen. Därtill vore det önskvärt med en översyn av hur man enklare kan använda slaktavfall, exempelvis från höns, i biogasproduktion.
mot · H102MJ252 · 2013-09-24 00:00:00 — Ett mer flexibelt strandskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över förutsättningarna för ett mer flexibelt strandskydd. Det svenska strandskyddet tillkom 1950. Syftet med strandskyddet var att värna om allmänhetens friluftsliv. inkluderar vi även andra värden såsom bevarande av biologiskt känsliga land- och vattenområden. Att ha tydliga och effektiva regler som begränsar exploatering i strandnära miljöer i tättbefolkade områden är viktigt. riskerar ett alltför strikt strandskydd att begränsa utvecklingen på landsbygden. Strandskyddet bör göras mer flexibelt så att det tar hänsyn till både lokal och regional utveckling utan att tumma på det långsiktiga och mycket värdefulla skyddet av våra stränder. För många kustnära och sjörika kommuner, inte minst Södertörnskommunerna, tenderar det strikta strandskyddet att inverka negativt på den lokala utvecklingen. Ett mer flexibelt strandskydd skulle kunna innebära många nya eftertraktade bostadsmöjligheter och vidareutveckla turistnäringen vilket skulle främja kommunernas attraktionskraft. granskar länsstyrelserna kommunala dispenser och de kommunala byggplanerna som behandlar strandskyddet. har kommunerna fått en större makt över beslutsprocessen och har i större utsträckning kunnat medge undantag från strandskyddet i syfte att skapa utvecklingsmöjligheter. I dessa fall handlar det om bebyggelse i sådan grad och i sådana områden som påverkar miljön minimalt. För en levande landsbygd är dessa åtgärder viktiga. Vårt strandskydd ska vara tydligt och värna om ett balanserat intresse mellan byggande, friluftsliv och skydd av naturvärden. Därför bör regeringen överväga att se över förutsättningarna för ett mer flexibelt strandskydd.