mot · H102Kr339 · 2013-10-04 00:00:00 — Regeringen föreslår en digitalisering av filmarvet . Digitaliseringen av filmarvet kan påbörjas genom att medel – – omfördelas från satsningen på att digitalisera biografer till digitalisering av film. Stödet till digitaliseringen av biografer finns tillgängligt även eftersom det fortfarande finns biografer som förväntas inkomma med ansökningar. Att anslaget för digitalisering av biografer tas i anspråk för digitalisering av filmarvet får inte leda till att biografer som ansöker om digitalisering nekas bidrag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Investera i våra ungdomar Alla insatser som berör ungdomar mellan ska ha ett ungdomsperspektiv. Ungdomar ska möjlighet att vara delaktiga och ha inflytande. Vi tycker det är viktigt att ungdomar utvecklas till självständiga individer, får inte det betyda att samhället och vuxenvärlden inte tar sitt ansvar. T.ex. är det viktigt att kommuner och Arbetsförmedlingen får ett tydligt ansvar för unga som lämnar gymnasiet utan fullständiga betyg. Arbetslöshet är särskilt svårt för ungdomar, den riskerar att prägla deras liv . I regeringens remisspromemoria En ny ungdomspolitik som presenterades aviserar regeringen att man avser att ta bort målen om verklig makt och verklig välfärd och istället hänvisa till en rad konventioner, – men säger inget om vad man anser göra för att motverka ett ojämlikt utfall. Vi anser att ungas delaktighet i samhället är central, ungdomsorganisationerna bör få stöd att utvecklas lokalt och t.ex. förbättra kontaktvägarna med kommuner och myndigheter. Ungdomspolitiken ska vara sektorsövergripande och behandla ungdomars levnadsvillkor inom områden som utbildning arbete, försörjning, bostad, hälsa, inflytande, kultur och fritid. Ungdomar ska ha möjlighet att delta i demokratiska beslutsforum oavsett etnisk härkomst, sociala och ekonomiska förhållanden, bostadsort etc. Ungas möjlighet till organisering är central för demokratin. I en World Values Survey-undersökning i – genomförd bland 1?208 slumpvis utvalda medborgare – finner vi att många unga svenskar är beredda att sälja sina demokratiska fri- och rättigheter. skulle kunna tänka sig att lägga sin röst i riksdagsvalet på den politiker som erbjuder en mindre summa pengar eller annan gåva. av 18–29-åringarna kan tänka sig att byta parti för en mindre summa pengar. finns det i denna grupp av unga medborgare en föreställning om att det inte spelar så stor roll om de lever i en demokrati eller inte. För av 18–29-åringarna är detta inte så viktigt. tycker att det vore ganska eller mycket bra om styrdes av en stark ledare som inte behöver bry sig om eller val. mest aktuella uppgifter visar att bara en tredjedel av de i åldern 16–förstår syftet med och är ganska eller mycket intresserade av politik. av de unga tror att de kan påverka politiska beslut och anser att de har goda eller ganska goda möjligheter att föra fram sina åsikter till dem som bestämmer i kommunen. Men det finns också positiva tendenser. Viljan att vara med och påverka är dock större, av de unga svarar att de vill vara med och påverka i den egna kommunen. Var man bor i landet har allt större betydelse för ungas politiska intresse. En större andel unga bosatta utanför storstadsregionerna känner sig mindre delaktiga i samhället. analys visar också att unga med utländsk bakgrund i socialt utsatta förorter är minst lika intresserade av politik och samhällsfrågor som genomsnittet bland unga i hela landet. För oss socialdemokrater är det viktigt att demokratin utövas genom många vägar och på flera plan. Vi ser ett framväxande problem med allt större främlingsfientlighet, som tar sig uttryck i islamofobi, afrofobi, antisemitism, antiziganism och homofobi samt framväxt av icke demokratiska rörelser och värderingar. Vi ser också problemen med färre unga som är partipolitiskt aktiva och också att demokratin som begrepp och praktik inte längre alltid är självklar. Diskussionen om kommentarsfält och näthat har mycket snabbt blivit en aktualitet. Massmordet på Utöya, ett angrepp på norsk socialdemokrati men också på det demokratiska samhället i stort, har satt sökarljuset på dessa frågor. Det handlar också om att få unga människor att utöva och därmed förstå demokratin i praktiken och det kan man bland annat göra genom att stödja ungdomsorganisationer. vill vi säga att många institutioner och organisationer tar dessa frågor på stort allvar. Vi vet också att mycket bra görs på detta område, men vi vill höja ambitionsnivån. Vi menar att man på detta sätt uppmuntrar mångfald och pluralism och öppnar dörrarna mellan och världen, mellan majoritetssamhället och de olika minoritetssamhällena. Trots den dystra bild som en rad rapporter visat finns det positiva krafter bland unga, en vilja till solidaritet och engagemang, det vill vi uppmuntra. Fler unga människor väljer att engagera sig i de politiska ungdomsförbunden och detta är en positiv utveckling. När det gäller ungdomsorganisationerna vill vi särskilt uppmuntra projekt som visar på hur man konkret och praktiskt arbetar med demokrati. Demokrati lär man sig inte i teorin utan genom att utöva sina demokratiska rättigheter. Det räcker inte med att värdegrundsarbete är inskrivet i läroplanerna, vi måste se till att våra unga får utöva demokrati i praktiken. ger projektbidrag till verksamheter mot rasism och intolerans. Bidragets syfte är att stödja verksamheter som förebygger och motverkar rasism och liknade intolerans som bland annat islamofobi, afrofobi, antisemitism, antiziganism och homofobi. har kunnat bevilja bidrag till långt färre än som sökt. Det visar alltså att det finns ett stort engagemang i dessa frågor och att det inte saknas vilja och idéer. Vi vill med anledning av ovanstående föreslå att ges i uppdrag att intensifiera sitt arbete med dessa frågor och sin bidragsgivning prioritera projekt initierade av organisationer som tydligt arbetar i syfte att motverka all sorts intolerans inom områdena demokrati, kultur, mångfald, integration, internationalisering, kulturutbyte och unga människors delaktighet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Radio och tv i allmänhetens tjänst Avseende mediefrågor, särskilt public service, hänvisar vi till Socialdemokraternas motion med anledning av regeringens proposition om public service.12 roll och utökade uppdrag Propositionen föreslår ett utökat uppdrag för . Redan i dagens anslagsvillkor finns det krav på redovisning av effektivitet som har till uppgift att bedöma. Vår uppfattning är att så länge bedömningen av effektivitet sker på ungefär samma sätt som utbudsbedömningarna är systemet acceptabelt. Regeringen anser att bör tilldelas ökade resurser för uppdraget. Detta ger oss argument för att tolka uppdraget som att det innebär en betydligt mer ingående prövning av bolagens totala verksamhet, och därmed en överprövning av publicistiska beslut. Vi avslår att ges detta utökade uppdrag, och därmed avslår vi även den föreslagna medelsökningen för detta uppdrag (). Vi föreslår dock att behåller medlen att disponeras för vårt föreslag att ge i uppdrag att följa utvecklingen på mediemarknaden.13 Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Finska språkets geografiska avgränsning i presstödsförordningen Tidningar som har ett redaktionellt innehåll om skrivet på finska, samiska eller meänkieli kommer att ges begränsat driftsstöd inom ramen för presstödet. har detta bara gällt finska. För samiska och meänkieli föreslås den geografiska avgränsningen bestämmas av de förvaltningsområden som språken tillhör. För finskan föreslås den geografiska begränsningen även fortsättningsvis utgöra , , och kommuner. Det finns inget skäl att finskan ska ha ett snävare avgränsningsområde. Därför bör, på samma sätt som för samiska och meänkieli, utgivningsorten för finskan bestämmas till det förvaltningsområde som språket tillhör enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Politik för det civila samhället Ett starkt och levande civilsamhälle Ett starkt och levande civilsamhälle är demokratins underbyggnad. Det består av ideella föreningar och stiftelser, folkrörelser och samfund, kooperativ, aktionsgrupper och nätverk, som har byggts av människor som i fri samverkan vill förverkliga sina idéer, utveckla gemenskapen och tillvarata sina intressen. Det civila samhället skapar mötesplatser fredade för kommersiella lönsamhetskrav där medborgarna naturligt kan koppla sina egna erfarenheter och krav till ett vidare samhälleligt perspektiv. Det ökar medvetenheten om demokratins värden och bygger upp det egna ansvaret för demokratin. Den förändringskraft som uppstår när människor möts till gemensam handling måste ha en avgörande roll i samhällsbygget. Samhällsarbetet måste bygga på tilltro till och respekt för medborgarnas eget engagemang och medborgarnas egna organisationer. Med en levande vardagsdemokrati skapas den tillit till varandra och till de gemensamma institutionerna som kännetecknar ett gott samhälle med ett stort socialt kapital. Den visar att det är möjligt att tillsammans förändra tillvaron, göra något annorlunda och bättre. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Folkrörelsepolitik, en politik för det civila samhället En sammanhållen politik för det civila samhället/folkrörelsepolitiken bör syfta till att: Människor ska ha bästa förutsättningar att delta i olika typer av folkrörelser: ideella och idéburna. Folkbildningen bör stärkas. Folkrörelserna, den ideella och idéburna sektorn ska bidra till samhällsutvecklingen och välfärden både som röstbärare och opinionsbildade och med en mångfald av verksamheter. Utveckla civilsamhällets organisationers förutsättningar att stärka människors roll att engagera sig för att förbättra sin livssituation eller samhället i stort. Stärka civilsamhällets organisationers roll i demokratin i stort och skapa bättre förutsättningar att vara röstbärare, opinionsbildare och granskare av politiken och andra makthavare. Fördjupa kunskapen och sprida kunskapen om civilsamhällets roll i hela samhället. Organisationerna spelar en viktig roll i den demokratiska utvecklingen av samhället men också för sammanhållningen i samhället och fyller också en central roll som vakthundar när samhällets ansvar brister – när grupper hamnar utanför, när verksamhet inte fungerar. Organisationer kan vara sociala innovatörer, som ser samhällsproblem, tydliggör dessa och som även löser delar av dem, som behövs för att utveckla och förbättra vår gemensamma välfärd. Organisationer står för både en kollektiv och en individuell förändringskraft – där människor får verktyg att förändra sina egna liv genom att i en trygg och säker miljö prova sig fram och utvecklas. Den folkbildande miljö som finns inom de ideella organisationerna skapar modiga entreprenörer som vågar ta risker, vågar misslyckas och därigenom ofta lyckas. I har viktiga sociala reformer ofta initierats av folkrörelserna därför att det funnits en strävan att ställa upp för medmänniskor och avhjälpa brister i samhället. Gradvis har sedan dessa insatser blivit en del av vårt gemensamma välfärdssamhälle. som utvecklingen har gått från att vissa funktioner tagits över av stat och kommun från folkrörelserna har detta skett i en naturlig demokratisk utveckling, och parallellt har de ideella organisationerna kunnat utveckla sin verksamhet och sina arbetsformer. Det är viktigt att det offentliga samhället och civilsamhället finner naturliga samverkansformer. Den direkta politiska styrningen av civilsamhällets organisationer ska vara så liten som möjligt, men självklart ska grundläggande krav ställas, t.ex. vid mottagande av offentligt stöd. Ideella organisationer förtjänar uppskattning, större utrymme och långsiktiga spelregler. Vi tycker därför att det är bra att det förs en dialog med folkrörelserna, den ideella och idéburna sektorn, en dialog som initierades av den socialdemokratiska regeringen i och med folkrörelseutredningen – Rörelser i tiden (SOU 2007:06). Alliansregeringen har under sitt regeringsinnehav intresserat sig för civilsamhället och agendan har varit klar, det har till stor del handlat om att placera idéburna organisationers roll på en välfärdsmarknad. Överenskommelsen inom det sociala området mellan regeringen, SKL och idéburna organisationer inom det sociala området talar om en rad olika principer som i sig är fullt rimliga men där tonvikten – i reformer men framförallt det politiska ledarskapet – ständigt lyfter upp ideella organisationer som utförarorganisationer. Den aspekten är viktig men det sker på bekostnad av röstfunktionen. Överenskommelsen präglas av en ideologiskt motiverad privatiseringsiver, som vi nu sett resultaten av. En politik som präglats av långtgående skattesänkningar och en politik som kan tvinga in organisationerna i en roll som utförare av välfärdstjänster på ett sätt som inte är förenligt med deras roll som röstbärare. Vår uppfattning är det är bra att ideella och idéburna organisationer kan och får utföra offentliga verksamheter – de har mycket att bidra med. Och de är dessutom en viktig motkraft till kommersiella aktörer inom välfärdssektorn. Vi uppmuntrar därför framväxt av socialt företagande, kooperativ och andra former där verksamheten ägs och leds av dem som arbetar i den. För att motverka att vinstintresset sätts före kvaliteten och för att upprätthålla välfärdssektorns framtida legitimitet – och ge fortsatt kvalitet och mångfald – krävs ett gemensamt arbete där civilsamhällets organisationer kan spela en avgörande roll. I finns en partiövergripande syn på människors självorganisering i ideella föreningar som viktig för samhällsutvecklingen och demokratin. I överenskommelsen beskrivs dialog och samverkan men vi vill höja ambitionsnivån och vill därför föreslå att regeringen återkommer till med förslag på årliga överläggningar mellan staten, SKL samt representanter för folkrörelserna, den ideella och idéburna sektorn. Detta skulle vara en modell som ger folkrörelserna, den ideella och idéburna sektorn en formell årlig förhandlingsrätt. Regeringen har föreslagit ökade medel för överenskommelser med idéburna organisationer. Vi tror att det är viktigt att ta till vara de erfarenheter som gjorts innan man går vidare. Inom kulturområdet finns organisationer som efterfrågar överenskommelser med stat och kommun som liknar den på det sociala området. Även där tror vi det är ytterst viktigt att ta till vara de erfarenheter som gjorts och dessutom ta särskild hänsyn till kulturområdets specifika karaktär och behov. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Finansiellt stöd till civilsamhällets organisationer De ekonomiska förutsättningarna för sektorn är en komplex fråga. Regeringen bör ta initiativ till en utredning i syfte att belysa hur civilsamhällets organisationer finansierar sin verksamhet. har generella bidrag minskat till organisationer. Fokus på resultat, utvärderingar och vad varje enskild skattekrona resulterar i är skadligt för en verksamhet som bygger på folkbildning, möten och värden som oftast är svåra att mäta. Detta köp-, sälj- och resultatfokus främjar inte ideell sektor utan snarare en allt växande revisionsbransch. De generella bidragen bör öka. Sektorn lider också av en projektsjuka där allt större del av intäkter finns att hämta i styrda projektmedel. Dels styr pengar och det är tveksamt om staten ska styra verksamhetsmässiga satsningar i organisationer på detta sätt. Detta kan vara bra kring vissa samhälleliga insatser men också hindra organisationernas möjlighet till innovation och att identifiera nya samhällsutmaningar. Frågan kring finansiering är också viktig ur ett lokalt och regionalt perspektiv. Den klassiska organisationsstrukturen som ofta återfinns i folkrörelsemetodiska organisationer liknar den som återfinns i samhället i stort och skapar goda förutsättningar för att utvecklas inom organisationen och en träning i att ta ansvar för olika delar. har antalet kommunala och landstingsbidrag minskat avsevärt vilket påverkar främjandet av denna organisationsstruktur. Här har det offentliga ett stort ansvar. Det är svårt att hitta finansiering till frågor som inte konkret ligger inom ramen för respektive organisations kärnverksamhet. Det gör att det är nästintill omöjligt att hitta tillräckligt med kapital för att bedriva en tillräckligt stark opinionsbildning i sektorsfrågor. Det offentliga skulle kunna göra samhället en stor tjänst i att finansiellt stötta paraplyorganisationer eller sektorns egen infrastruktur för att bland annat bli utsatta för fler perspektiv och tillsammans utveckla en politik som stärker civilsamhället och samhället i stort. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Skattereduktion för gåvor till vissa ideella organisationer Regeringen har infört att gåvor till ideella organisationer som arbetar med hjälpverksamhet bland behövande eller främjande av vetenskaplig forskning ska kunna ge rätt till skattereduktion. Möjligheten till skattereduktion gäller privatpersoners gåvor till organisationer som godkänts av . Att enskilda medborgare vid sidan av vad samhället gör bidrar till olika välgörande ändamål är ett välkommit tillskott för många verksamheter. Vår uppfattning är dock att samhällets insatser ska beslutas i demokratisk ordning. Frågan man ska ställa sig är varför vissa medborgare ska bekosta andras skattereduktion? För varje skattekrona som försvinner på grund av en införd avdragsrätt måste – allt annat lika – andra medborgare betala bortfallet. har uttryckt farhågor om att det kommer att bli svårt att avgöra vilka organisationer som godkännas, det vill säga vad som ska definieras som hjälpverksamhet bland behövande eller främjande av vetenskaplig forskning. Systemet upplevs också som krångligt av organisationer. Det är något motsägelsefullt i tanken att givaren måste uppmuntras med ett avdrag för att ge sina gåvor. Risken är att vi får en alltmer privatiserad välgörenhet och att offentligt stöd, som vi fattat beslut om i demokratiska forum, till föreningsliv, sociala verksamheter och forskning ersätts med privat finansiering via gåvor. Vi socialdemokrater anser därför att skatteavdrag för gåvor ska avskaffas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Ideell föreningsverksamhet – privat näringsverksamhet I finns en partiövergripande syn på människors självorganisering i ideella föreningar som viktig för samhällsutvecklingen och demokratin. Den finns tydligt uttryckt i den av antagna propositionen 2009/10:55 En politik för det civila samhället. Där pekas ut att det civila samhället agerar utifrån ett huvudsakligen ideellt syfte, vilket innebär att de inte delar ut vinst till medlemmar, ägare eller annan person, utan återinvesterar eventuell vinst i verksamheten. Samhällets stöd till det ideella föreningslivet tar sig många olika former, men kan sägas vara tydligast uttryckt i inkomstskattelagen14där det ges en begränsad inkomstskatteskyldighet. Denna paragraf utgör också grunden för allmännyttiga ideella föreningars undantag från skyldighet att redovisa moms15 för verksamhet som inte är inkomstskattepliktig, men även som grund för undantaget från betalningsskyldighet för polisbevakningskostnader enligt ordningslagen. Även den av antagna idrottspolitiken16 bygger på samma stöd till den ideella verksamheten: Staten ska aktivt stödja en fri och självständig idrottsrörelse, byggd på ideellt engagemang, som bedriver en bred verksamhet, som värnar om god etik, som ger lika förutsättningar för flickor och pojkar, kvinnor och män, som arbetar aktivt för integration samt värnar om demokratisk utveckling och delaktighet. har vi emellertid kunnat notera en glidning där olika myndigheter, ofta med hänvisning till , börjat bortse från den grundläggande distinktionen mellan ideell föreningsverksamhet och privat näringsverksamhet. Det är en utveckling som, utan att grunda sig på några politiska beslut, om den fortsätter helt kan komma att förändra förutsättningarna för den civila sektorn. har i ett fördragsbrottsförfarande ifrågasatt den svenska mervärdesskattelagens undantag för allmännyttiga ideella föreningar från skyldighet att redovisa moms. Utgångspunkten är ett underkännande av mervärdesskattelagens villkor för yrkesmässig verksamhet (som bygger på inkomstskattelagen). EU talar i stället om att bedriva ekonomisk verksamhet som grund för att vara beskattningsbar person. Associationsformen saknar, enligt kommissionen, helt betydelse. I departmentspromemorian Mervärdesskatt för den ideella sektorn, m.m.17 föreslogs en anpassning till EU:s momsdirektiv, vilket kritiserades av den ideella sektorns organisationer. Vi socialdemokrater har argumenterat hårt för rätten att göra undantag för ideella föreningar från skyldighet att redovisa moms, med hänvisning till föreningarnas betydelse för samhället. är frågan dock inte avgjord. Vi uppmanar regeringen till fortsatt agerande. I ett ärende rörande tävlingsregler, mer precist dess regel om att licensierade förare och funktionärer måste ha förbundets tillstånd för att delta i tävlingar utanför förbundets ramar, ålade att ändra reglerna med hänvisning till att de bryter mot konkurrenslagen.18 överklagade till , som i sitt beslut19 i princip ställde sig bakom bedömning. Den ifrågasatta tävlingsregeln bygger på stadgar och har sin motsvarighet i regelverket hos i stort sett samtliga . Reglerna har beslutats av antingen respektive årsmöten/stämmor eller deras styrelser, i enlighet med idrottsrörelsens demokratiska processer. I argumentationen för sitt beslut slår fast att ekonomisk verksamhet utgörs av all verksamhet som består i att erbjuda varor och tjänster på en viss marknad oavsett aktörens rättsliga form och oavsett hur den finansieras. Att vissa aktörer inte har ett vinstsyfte med sin verksamhet, utan att denna är ideell, spelar ingen roll, inte heller att intäkterna till viss del – och ibland kanske helt och hållet – ska täcka de utgifter som är förknippade med arrangerandet av tävlingen. Därför är idrottsföreningar, och ideella föreningar i allmänhet, så snart de bedriver någon form av ekonomisk verksamhet (vilket i princip alla gör) att betrakta som företag och därmed är konkurrenslagstiftningen tillämplig fullt ut. En följd av detta är att interna beslut, fattade i demokratisk ordning, som på något sätt kan anses stå i strid med konkurrenslagstiftningen, är olagliga och kan ogiltigförklaras av och/eller . definierar ett livsmedelsföretag som varje privat eller offentligt företag som med eller utan vinstsyfte bedriver någon av de verksamheter som hänger samman med alla stadier i produktions-, bearbetnings- och distributionskedjan av livsmedel. I enlighet med EU:s definition görs ingen skillnad mellan olika associationsformer. kom signaler om att i allt högre grad börjat applicera det regelverk rörande bland annat hygien och personalens utbildning som gäller exempelvis restauranger även om föreningars enkla och ofta tillfälliga serveringar bemannade av ideella krafter. För idrottsrörelsens del löstes den akuta frågan genom att , i samverkan med , tog fram så kallade branschriktlinjer för idrottsföreningar. Men att den grundläggande problematiken finns kvar framgår av verkets kommentar: har bedömt branschriktlinje Säker mat i idrottsrörelsen och informerat om den. Den anses vara ett lämpligt stöd för de livsmedelsföretagare/idrottsföreningar som berörs i arbetet med att leva upp till kraven i och rådets förordning20 om livsmedelshygien, vilket motsvarar avsnitt 3 i denna branschriktlinje. om medlemmar som kunder anmälde 2010 ett antal kommersiella gymkedjor, men också den ideella föreningen , till eftersom den krävde skriftlig uppsägning av medlemsavtal, något menade stred mot den konsumenträttsliga praxis som slagits fast av . tog upp ärendet21 och menade att praxis att ett skriftligt formkrav vid uppsägning av konsumentförhållanden är oskäligt innebär att Friskis & Svettis villkor är oskäligt för konsumenten.