mot · H102U265 · 2013-10-01 00:00:00 — Biståndsformen budgetstöd betalas ut direkt till mottagarlandets statskassa och det ställer stora krav på mottagarländernas kapacitet. Det har visat sig finnas stora brister i regeringens och Sidas sätt att styra och kontrollera dessa former av bistånd (2009/10:RRS12). Om budgetstöd inte är tillräckligt kontrollerat menar vi att risken är överhängande att biståndspengar kan bidra till att resurser frigörs till ändamål som svenska biståndspengar inte var avsedda för, exempelvis vapen och militär. Vi kan visserligen se att det finns ett gott syfte med att få effektiva helhetslösningar i fattigdomsbekämpningen och att öka ägarskapet för mottagarlandet genom budgetstöd. Det ställer dock så stora krav på mottagarländernas kapacitet att det är svårt att uppnå målet att fokusera på de minst utvecklade länderna. Att öka mottagarländernas ägarskap får inte ske på bekostnad av att korrupta regimer missbrukar biståndsmedel, så att de inte kommer de mest behövande människorna till del. På grund av de brister som finns gällande styrning och kontroll av denna form av bistånd och de risker som är förenade med detta väljer vi att avveckla denna form av bistånd. Istället vill vi satsa extra resurser på insatser i det civila samhället och humanitära insatser i den utsträckning vi bedömer att pengarna kommer till bättre nytta. Svenska organisationer i det civila samhället För att nå ut till de mest utsatta människorna är svenska organisationer som verkar bland lokalbefolkningen ett bra verktyg. Svenska organisationer kan också bygga upp ett gott samarbete med lokala organisationer i mottagarlandet och därigenom få en lokal förankring i de biståndsprojekt som bedrivs. De svenska biståndsorganisationerna kan omfatta ett brett spektrum av insatser och stötta befolkningen att påverka regeringar mot korruption och föra in dem på vägen till en god samhällsutveckling. De kan även ha en god förankring med svenska folket genom att information om deras insatser finns lättillgänglig. På grund av det viktiga arbete som vi anser att de svenska organisationerna utför anser vi att regeringen bör kanalisera en större del av biståndet genom dessa än vad som är gällande. Expertgruppen för utvärdering och analys av internationella bistånd beslutade regeringen att avveckla internationellt utvecklingssamarbete (Sadev). Detta var något vi från var starkt kritiska till. startades en ny Expertgrupp för utvärdering och analys av internationella bistånd. Regeringen har i förra årets betänkande gällande bistånd utlovat att inget glapp avseende utvärderingsverksamhet skulle uppstå mellan nedläggningen av det gamla institutet och uppstarten av den nya expertgruppen. har denna expertgrupp dock funnits i över och den enda verksamhet som går att utläsa på hemsida är ett seminarium . Vi i anser att detta inte lever upp till de löften som regeringen gett i samband med att Sadev lades ner. Inte en enda utvärdering av biståndet har gjorts sedan uppstarten. Vi vill därför uppmana regeringen att det publiceras utvärderingar av biståndet samt att verksamheten i den nya expertgruppen tydligare ska göras tillgänglig för allmänheten. Det har kommit till kännedom att det gjorts avräkningar i biståndet för att finansiera biståndsministerns samt ministerns statssekreterares löner med biståndsmedel. Givetvis behöver vissa administrativa kostnader för biståndsverksamhet finansieras med biståndsmedel. Vi anser det dock orimligt att en politiskt tillsatt minister och dess sekreterare ska inneha lön som är finansierad med biståndsmedel. Vi anser att bör tillkännage för regeringen att fatta ett principiellt beslut om att så inte ska ske igen. (2011) Bistånd det omöjliga uppdraget? Reflektioner kring utveckling och bistånd. Global Appeal 2011–Populations of concern to UNHCR (2010) Bistånd och utveckling, givarnas stora utmaning. OpenAid i samarbete med och Sida (2012) . () dnr 2012:1122. () dnr 2012:1124. styrelses redogörelse om Sidas insatser för stöd till kapacitetsutveckling –2009/10:RRS12. Sidas årsredovisning (2012). WaterAid, Empowering women and girls 2012. of the poor; Studie bestående av tre böcker: Can Anyone Hear Us? (2000), Crying Out for Change (2000) och From Many Lands (2002). (2008) , Agriculture for development. Per Ramhorn (SD)