ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102A220 · 2013-09-20 00:00:00 — Utdrag ur brottsregistret vid nyanställning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utdrag ur brottsregistret vid nyanställning. När det gäller anställning inom grundskola, barnomsorg och LSS- eller HVB-verksamhet med barn finns enligt lag skyldighet att begära att den nyanställde ska visa upp ett utdrag ur belastningsregistret från polisen. Men det har blivit allt vanligare att även andra arbetsgivare kräver utdrag ut brottregistret när man söker arbete. Eftersom arbetsgivare inte har rätt att själva begära registerutdrag från myndigheterna kringgås detta genom att den arbetssökande uppmanas att själv begära ut ett utdrag och överlämna det till arbetsgivaren. Den arbetssökande har inget alternativ till att göra det arbetsgivaren kräver. Var fjärde kommun, till exempel, kräver utdrag ur belastningsregistret, även för jobb där de inte är skyldiga att göra det. kom en utredning om integritetsskydd i arbetslivet. I den föreslogs ett förbud för arbetsgivare att utan stöd i lag begära utdrag ur belastningsregistret av en arbetstagare. Syftet var att förhindra att den enskildes rätt att ta del av uppgifter om sig själv i registret utnyttjas på ett sätt som varken är avsett eller önskvärt. Kommuner och Landsting förespråkar också en restriktiv linje när det gäller att begära utdrag ur belastningsregistret när lagen inte kräver det. Det är därför angeläget att begränsa arbetsgivares möjlighet att begära utdrag ur brottsregistret vid andra tillfällen än när lagen kräver detta.
mot · H102A224 · 2013-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bemanningsföretag. Tanken med att arbetsgivare skulle ha möjlighet att hyra in personal från bemanningsföretag vid tillfälliga arbetstoppar har istället blivit ett sätt för oseriösa företag att missbruka lagen om anställningsskydd då det tyvärr blivit allt vanligare att personal från bemanningsföretag inte bara hyrs in vid arbetstoppar, utan arbetsgivare säger upp ordinarie personal för att istället ta in personal från bemanningsföretag. Detta gör att många tillsvidareanställningar försvinner och det skapar en otrygghet för människor. Lagstiftningen behöver därför ses över så att arbetsgivare inte godtyckligt kan säga upp personal för att sedan ersätta dem med inhyrd personal.
mot · H102A225 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av satsningar på arbetsmiljöfrågor. Om fler ska kunna jobba längre måste arbetslivet utvecklas så att det ger utrymme för ett gott liv och går att förena med personlig utveckling, aktiv fritid och tid för barnen. Därför är det viktigt att förstärka , satsa på samlad forskning om arbetsmiljöfrågor, stärka skyddsombudens roll och genomföra en särskild satsning på kvinnors arbetsmiljö. Människors vilja till arbete är viktigaste tillgång. Därför behövs insatser som leder till fler jobb, och som också värnar om arbetslivets villkor. känner många att det har blivit stressigare på jobbet. har arbetsmiljöarbetet försämrats markant . Allt fler upplever att de är uttröttade och att arbetet blivit hetsigare. Många unga människor mår psykiskt dåligt på grund av stressen. Även många tjänstemän har fått ett tuffare arbetsliv. har i flera rapporter beskrivit hur många får betala ett högt pris för ett allt mer gränslöst arbetsliv. Mobiltelefoner och bärbara datorer ger stora möjligheter till flexibilitet, men leder också till krav på tillgänglighet även utanför arbetstid. Allt fler tjänstemän sjukskrivs på grund av arbetsrelaterad stress. Om arbetslivet sliter ut människor fysiskt och psykiskt så är det arbetslivet, inte människorna som jobbar där, som behöver förändras. Därför är det viktigt att utvärdera behovet av att satsa på arbetsmiljöfrågor.
mot · H102A226 · 2013-09-27 00:00:00 — Trygg och säker arbetsmiljö tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett långsiktigt och ambitiöst arbetsmiljöarbete. En trygg och säker arbetsmiljö är en rättighet för var och en som är yrkesverksam i . Trots det så skadas eller dör ett stort antal människor på sina arbetsplatser. Enligt statistik från för har det till och med rapporterats och registrerats 112 000 arbetsskador, och merparten av dessa är arbetsolyckor. ökade alla typer av arbetsskador utom färdolyckor, alltså olyckor på väg till och från arbetet. anmäldes 31 000 arbetsskador med sjukfrånvaro. Arbetsskador som inte orsakade sjukfrånvaro ökade markant från 53 2011 till 58 2012. Även anmälda arbetssjukdomar ökade från 9 2011 till 10 2012. Däremot visar antalet dödsolyckor en motsatt utveckling. inträffade 45 dödsolyckor, 12 färre än . Flest olycksfall bland kvinnor orsakas av fall, medan förlorad kontrollen leder till flest olyckor bland män. Den senare kategorin innebär att någon förlorat kontrollen över en maskin, ett transportmedel, ett handverktyg, ett föremål eller ett tamdjur. Av arbetssjukdomarna har orsakats av belastningsfaktorer. Organisatoriska eller sociala faktorer svarar för var fjärde anmälan, en tredjedel bland kvinnor. I mitt hemlän – – anmäldes 156 arbetsolyckor för som medförde sjukfrånvaro bland arbetstagare och egenföretagare. Det är anmälningar som registrerats t.o.m. . Det är 12 fler än året innan. Räknat per 1 000 sysselsatta innebär det 6 arbetsolyckor. Inga dödsfall i arbetet rapporterades. Dessutom anmäldes cirka 200 arbetsolyckor som inte ledde till sjukfrånvaro och cirka 50 olyckor på väg till eller från arbetet. Antalet anmälda arbetssjukdomar bland arbetstagare och egenföretagare uppgick till 45 fall vilket, är 10 fler än året innan. Per 1 000 förvärvsarbetande innebär det 2 fall. Det är dock viktigt att konstatera att varje arbetsrelaterad arbetsskada och dödsfall på grund av en arbetsolycka är en för mycket. Det är därför viktigt att det investeras bland annat i resurser till tillsyns- och informationsarbete, utbildning av skyddsombud, de regionala skyddsombudens verksamhet samt arbetslivs- och arbetsmiljöforskningen. Alla människor har rätt att arbeta i en trygg och säker arbetsmiljö som ger yrkesmässig och personlig utveckling och som främjar jämställdhet och en social gemenskap. Alla ska kunna avsluta ett långt yrkesverksamt liv med bibehållen fysisk och psykisk hälsa. Därför är det viktigt att det skapas förutsättningar för ett långsiktigt och ambitiöst arbetsmiljöarbete, anpassat till ett föränderligt arbetsliv. En god arbetsmiljö handlar inte bara om fysisk miljö utan också om delaktighet i beslut på arbetsplatsen, inflytande över arbetstidens förläggning, ett gott partssamarbete, en väl fungerande arbetsorganisation, utvecklingsmöjligheter och tillgång till utbildning. En god arbetsmiljö gör det möjligt för fler att arbeta längre, vilket bidrar till en starkare gemensam välfärd. Friska arbetsplatser är positivt och avgörande för arbetstagarnas ställning i arbetslivet, för företagens utveckling och för samhällsekonomin.
mot · H102A227 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rehabiliteringsansvaret bör bli en del av LAS. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att LAS måste blir tydligare, dvs. det ska framgå var arbetsgivarens ansvar upphör och samhällets ansvar börjar. I den borgerliga regeringens förslag finns inte ett enda positivt inslag om rehabiliteringsåtgärder som leder till återgång i arbete hos den egna arbetsgivaren. Regeringens förslag till förändringar i sjukförsäkringen läggs över på individen. Den enskilde ska självklart involveras i rehabiliteringen och delta i de rehabiliteringsinsatser som erbjuds, men det tyngsta ansvaret ska vila på arbetsgivaren och samhället som förfogar över resurserna. Om dessa misslyckas med sitt rehabiliteringsansvar ska det inte gå ut över individen. Eventuella tidsgränser i försäkringen får inte vara för snäva och måste bygga på att arbetsgivaren och samhället har gjort vad de kan för att få individen tillbaka i arbete. Ordet rehabiliteringskedja antyder en serie rehabiliteringsinslag som är sammanlänkade i en kedja. I regeringens förslag finns det inte ett enda positivt inslag om rehabiliteringsåtgärder som leder till återgång i arbete hos den egna arbetsgivaren. Det är en urholkning av ansvaret från samhällets och arbetsgivarens sida. Regeringens främsta mål är att snabbare slussa ut individen ur sjukförsäkringssystemet och slussa in personen i arbetslöshetsförsäkringssystemet. Det handlar inte om rehabilitering tillbaka till arbetet hos den egna arbetsgivaren utan om att den drabbade ska kunna få ett nytt arbete. Detta urholkar det rehabiliteringsansvar som har, enligt lagen om allmän försäkring (LAF), och arbetsgivaren har enligt arbetsmiljölagen (AML). Förslaget kommer också att innebära större negativa konsekvenser för kvinnor än för män eftersom kvinnor i högre utsträckning drabbas av nedsatt arbetsförmåga med sjukskrivning eller sjukersättning som följd. Kvinnor har också oftare så kallade symptomdiagnoser där det kan ta att hitta orsaken till sjukdomstillståndet. De fasta tidsgränser som föreslås kan därför leda till att fler kvinnor än män hamnar i en situation där de riskerar att sägas upp. Det krävs att arbetsgivarens ansvar för individens rehabilitering förtydligas och att företagshälsovården och omställningsförsäkringen också gäller vid sjukdom. Arbetsgivarens ansvar bör in i LAS. Arbetsgivarnas rehabiliteringsinsatser måste skärpas och det måste bli tydligare vilka rehabiliteringsåtgärder som är skäliga att kräva. Arbetsgivarens skyldigheter bör införas i lagen om anställningsskydd.
mot · H102A229 · 2013-09-27 00:00:00 — Arvodesregler för politiska uppdrag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra alla medborgares rätt att ha ett politiskt uppdrag. För de som väljer att åta sig politiska uppdrag så innebär det att ingå i en demokratisk ordning som inte alltid är så förutsägbar. Det ordinarie arbetet blandas med ett uppdrag där du arbetar men under mer oreglerade villkor. De som tar uppdragen har olika bakgrunder och olika förutsättning att arbeta politiskt. De regelverk vi skapat för att ersätta politiker måste ta hänsyn till allas olika förutsättningar och villkor för att fungera. För de som har ett lönearbete handlar det om att få en förlorad arbetsförtjänst för andra som har annan försörjning att få en ersättning motsvarande insatsen då ofta ett arvode. Reglerna för de som har lönearbete grundar sig då på arbetslöshetskassornas regler och rätt till ersättning. Den bygger på förlorad förtjänst. Reglerna gör det omöjligt att förena politiskt uppdrag och tillfällig ersättning från arbetslöshetskassorna. Den så kallade deltidsreglerna" gör att ett politiskt uppdrag jämställs med vilket arbete som helst. Den förtroendevalda deklarerar sina arvoden på kassakortet och har då möjlighet att få ersättning för sitt politiska uppdrag. Resultatet av detta blir att de som är arbetslösa på grund av ekonomiska skäl tvungna att lämna sina uppdrag i politiken. Detta i sin tur innebär att den politiska sammansättningen i kommuner och landsting inte speglar befolkningsstrukturen. Därför behöver reglerna för arbetslöshetskassan anpassas för att fungera även för personer med politikiska uppdrag.
mot · H102A230 · 2013-09-26 00:00:00 — Sänk trösklarna för anställda att starta eget företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta för anställda att starta egna företag. Samhället måste göra allt för att stimulera fler att vara med och skapa jobb. En väg att gå är att underlätta startande av nya företag. Vi kan konstatera att antalet nystartade företag i är relativt lika över åren. Detta trots att Entreprenörskapsbarometer 2012 visar att kan tänka sig bli företagare, men det är som är företagare. Men varför är det då inte fler som startar och driver företag? Många anger att man saknar affärsidé men barometern visar också att det i stor utsträckning handlar om att det är otryggare jämfört med att vara anställd. Osäker ekonomi, krångliga regler och att det är svårare att kombinera arbete med privatlivet är andra tydliga skäl för att inte bli företagare. Det framstår tydligt att många människor med bra idéer avstår från att starta egen verksamhet för att trösklarna är för höga. Den blivande företagaren måste ofta sluta sin anställning, skuldsätta sig och på andra sätt ta på sig en hög riskexponering. Enda sättet att få ekonomiskt stöd för att starta företag är nyföretagarstödet från Arbetsförmedlingen, dvs man måste vara arbetssökande. AF erbjuder information om vad som gäller vid start av eget företag. En individuellt anpassad vägledning som ger stöd vid frågor kring att starta och driva företag. AF erbjuder också att man kan få sin affärsidé prövad och i vissa fall utbildning för att utveckla affärsidén och starta eget-stöd. Företagshotell, byggande av nätverk, utbyggnad av fiber i hela landet och utveckling av rådgivning, slopande av regelkrångel är något av allt det som görs för att stimulera nyföretagandet. Men vi behöver göra mer. I Entreprenörskapsbarometer 2012 framgår det också att har högst andel entreprenöriella anställda av alla undersökta länder. Hur skapar vi då förutsättningar för att alla dessa kreativa personer vågar starta företag, att ta steget från en trygg anställning och skapa något eget? Det är tydligt att trösklarna måste sänkas för att få fler duktiga människor att vilja lämna en trygg anställning och förverkliga en god affärsidé som kan ge arbetstillfällen. Låt oss därför skapa en grundläggande förutsättning som ger tryggheten att våga prova. Vi ger möjlighet till tjänstledighet, som i sin uppbyggnad är lika generös som studieledighetslagen. De som vill prova att starta ett eget företag, efter att överenskommelse träffats med arbetsgivaren, ges på detta sätt en trygghet. Vågar vi detta har vi sänkt tröskeln ordentligt för att många fler än de skall vara företagare och många nya jobb kan skapas. i (C)
mot · H102A232 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta för föreningar och kooperativa och sociala företag att anställa personer med funktionsnedsättning. Personer som har funktionsnedsättningar som medför nedsatt arbetsförmåga har ofta behov av stöd för att komma ut på arbetsmarknaden. I har vi ett stort antal mindre föreningar inom idrott och kultur med flera och kooperativa och sociala företag. Deras verksamheter utförs ofta av helt ideella insatser men det finns också ett behov av anställd personal som med större regelbundenhet sköter vissa arbetsuppgifter. Uppgifterna kan bestå av administrativa sysslor som till exempel dokumentation, registrering och arkivering. Det kan också röra sig om andra mer fysiska uppgifter som skötsel och materialhantering med mera. De ekonomiska möjligheterna för små föreningar och kooperativa och sociala företag att anställa personer är ofta mycket små eller helt obefintliga. Förutom lönekostnader tillkommer ju också handledning, arbetsledning med mera. Möjligheterna till kompetensutveckling är också det en ekonomisk fråga. För att öka möjligheterna till arbete för personer som har en nedsatt arbetsförmåga samt underlätta för föreningar med flera att kunna anställa dessa personer bör nivån på lönebidraget samt övriga stöd ses över.
mot · H102A233 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om pendlingsstöd för unga. Ett av arbetsmarknadspolitikens viktigaste syften är att underlätta matchningen på arbetsmarknaden. En åtgärd för att underlätta matchningen på arbetsmarknaden kan vara att låta se över åtgärden pendlingsstöd för unga. Enligt nu gällande förordning är åtgärden bara öppen för personer som fyllt .
mot · H102A235 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att dra lärdom av Partnerskap som en modell för förbättrad integration av nyanlända även i övriga delar av landet. Den i ett land är avgörande för en lyckad integration. Man ska lära sig ett nytt språk, en ny kultur och bli en del av ett nytt samhälle. För detta krävs breda insatser för att skapa ett så inkluderande mottagande som möjligt. Ett exempel på ett framgångsrikt integrationsprojekt som riktar sig till nyanländas etablering i vårt samhälle är Partnerskap . Det är ett projekt som drivs av i län och vars syfte är att utveckla och samordna metoder som skapar förutsättningar för nyanländas etablering i . Projektet arbetar för att främja individens delaktighet, hälsa, motivation och egenansvar så att nyanlända och asylsökande så snabbt som möjligt kan bli självförsörjande och delaktiga i det svenska samhället. Inom projektet samarbetar med kommuner, statliga och regionala myndigheter samt andra lokala organisationer. Inom ramen för partnerskapet finns sex delprojekt. Dessa går bland annat ut på att ge nyanlända samhällsinformation på sitt modersmål, öka delaktigheten bland nyanlända i lokalt föreningsliv och förbättra integrationen av nyanlända på arbetsmarknaden. En utvärdering gjort av konsultbolaget visar att Partnerskap bidragit med ett tydligt värde för utvecklingen av introduktionen i län, och därmed indirekt skapat ökade förutsättningar för att nyanlända individer ska kunna tillvarata sina rättigheter, skyldigheter och möjligheter i samma utsträckning som resten av befolkningen. Vidare konstaterar utvärderingen att projektet bidragit till en utveckling av attityder, strukturer och arbetssätt på både operativ och strategisk nivå. Integrationsfrågan är en stor framtidsutmaning för . Partnerskap är ett gott exempel på hur dessa utmaningar kan bemötas, och möjligheterna till att dra lärdom av denna metod i övriga delar av landet skulle därför kunna övervägas.
mot · H102A237 · 2013-09-27 00:00:00 — Motverka diskriminering av assistanshundförare och assistanshundar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgänglighet för assistanshundförare och assistanshundar. Människor som har behov av stöd av assistanshundar i sitt dagliga liv, möter allt för ofta olika hinder i samhället. Det kan vara arbetsgivare som säger nej eller begränsar assistanshundens område, och det kan vara fastighetsägare som inte vill ge avkall på sina restriktioner om djur i boendet. Andra exempel är besök i restauranger och butiker. Det finns flera hinder för den enskilde assistanshundföraren att komma ut och in i samhällslivets olika delar. Assistanshundar är samlingsbegreppet för sk hjälphundar. Det vanligaste är ledarhunden för synskadade men med tiden har det tillkommit servicehundar, diabetes- och epilepsihundar, signalhundar samt rehabiliterings- och terapihundar. Alla har de till uppgift att på olika sätt hjälpa, förenkla och ge en tryggare tillvaro för människor med olika typer av funktionshinder eller sjukdomar. Tilldelningen av dessa högt utbildade hundar styrs av människans behov och är att anse som personliga hjälpmedel. De skall inte förväxlas med hundar av sällskapskaraktär. beslutade om ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt skall återkomma med ett lagförslag om bristande tillgänglighet för personer med funktionshinder som en form av diskriminering. Det är rimligt och nödvändigt att assistanshundförare och deras assistanshundar ingår i sådan lagstiftning.
mot · H102A238 · 2013-09-27 00:00:00 — Villkoren i fas 3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkerställa att deltagarna i fas 3 har tillräckligt med tid för att söka arbete och delta i utbildning som främjar jobbchanserna. Allt fler arbetslösa hamnar i fas 3, trots beslut att stoppa anvisningarna dit. Andelen personer i fas 3 utan ersättning från Arbetsförmedlingen ökar också. Huvudorsaken är försämringarna i arbetslöshetsförsäkringen, som fått som konsekvens att allt färre arbetslösa har rätt till a-kassa. Nästan var tionde arbetslös i fas 3 saknar aktivitetsstöd från Arbetsförmedlingen. De tvingas sälja allt de äger och söka försörjningsstöd för att överleva. Men försörjningsstödet är inte anpassat efter de merkostnader för den enskilde som heltidsarbete innebär (bland annat resekostnader), och fas 3 innebär heltidsarbete. Försörjningsstödet är heller inte anpassat efter långvarig arbetslöshet, vilket deltagande i fas 3 innebär för flertalet deltagare. För det fåtal deltagare med försörjningsstöd i fas 3 som går vidare till olika former av arbete är det först när de får en lön som det går att försörja sig på som de slipper söka försörjningsstöd. Försörjningsstöd innebär dessutom omfattande administration för den enskilde, det är inte ovanligt att alla kvitton under månaden för alla inköp måste redovisas för att ska bevilja en ny månad av försörjningsstöd. Även jobbsökaraktivitet måste som regel redovisas. Detta ska skötas vid sidan om heltidsarbete i fas 3. Reglerna har skärpts gällande arbetstider för fas 3-deltagare. var minimitiden , nu gäller minst . Vardagar mellan 8.00 och 17.00 ska alla fas 3:are vara på plats. Tvånget för fas 3-deltagare att vara på plats mellan 8.00 – 17.00 riskerar att ytterligare försvåra möjligheterna att söka arbete och delta i utbildning som kan öka chanserna på arbetsmarknaden. Om dessa möjligheter ges inom ramen för arbetsdagen är upp till fas 3-anordnarna. Eftersom kontrollen av fas 3-anordnarna brister riskerar detta att bli ett allvarligt problem. I värsta fall kan fas 3-deltagare tvingas till gratis heltidsarbete och endast på sin fritid få söka jobb och delta i utbildningar. Detta är fullständigt orimligt och måste förhindras! Självklart bör regeringen verkställa beslut att stoppa anvisningarna till fas 3. Men det räcker inte, det faller ett tungt ansvar på regeringen att se över de eländiga villkoren för dem som redan är med i fas 3. Det är det minsta man kan begära, i väntan på att denna usla reform helt avskaffas!
mot · H102A240 · 2013-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort undantagen i lagen om anställningsskydd vid arbetsplatser med mindre än tio anställda. har arbetsgivaren rätt att göra undantag för två anställda när det uppstår arbetsbrist och arbetsstyrkan ska minskas i företag med mindre än tio anställda. Den här regeln slår mycket orättvist och det är inte möjligt att förhandla eller på annat sätt överpröva arbetsgivarens beslut. Undantagsregeln påverkar småföretagen negativt och skapar otrygghet bland de anställda. Det har visat sig att föräldrar i barnfamiljer, framförallt yngre kvinnor, drabbas mycket hårt av de här reglerna. Vi behöver värna om barnfamiljerna och skapa den trygghet de behöver för att de ska våga bilda familj och på så sätt bidra till att vårt samhälle kan fortsätta att utvecklas. Lagen om anställningsskydd behöver ändras och den orättvisa undantagsregeln för små företag tas bort.