mot · H102MJ490 · 2013-10-03 00:00:00 — Dessa är näringsfattiga eftersom de inte haft några naturliga ekosystem. Regeringens utredning om vattenbruk20 visar att fiskodlingar i dessa vatten kan vara ett sätt att skapa ekosystem eftersom fiskodlingarna tillför näring. När fiskodlingar har etablerats i sådana magasin så gynnas övriga fisk-, djur- och växtarter. Vi tror att det finns stora möjligheter att få fart på odling av regnbåge och i inte bara i vattenmagasinen. har regeringen i tal och utspel talat om vattenbrukets möjligheter men en enhetlig nationell strategi saknas. 2012 la flera myndigheter och organisationer fram en gemensam strategi för vattenbruket.21 Flera av åtgärderna är bra men vi tror att de måste följas upp av ett större engagemang från regeringens sida. Vi tror att nationella åtgärder för att nå målen i handlingsplanen måste innefatta väsentliga regelförenklingar, samordning av frågorna som finns både på och , stöd och hjälp för marknadsföring både internationellt och nationellt, stöd och hjälp för en certifiering av fiskodlingens miljö- och klimatpåverkan och en satsning på utbildning. Den miljökonsekvens av fiskodling som ofta påtalas är odlingarnas bidrag till övergödning. Problemen minskar avsevärt i slutna system. Det finns både land- och sjöbaserade slutna system. Flera av våra kustvatten har dock problem med övergödning, och fiskodlingar måste placeras och skötas på ett sätt som minimerar tillskottet av närsalter. Vi vill försöka stimulera en annan metod som också den kan ha en positiv miljöeffekt. Det har visat sig att odling av musslor innebär att övergödande ämnen i havet binds på ett sätt som får en positiv inverkan på havsmiljön. Musselkött är en utmärkt råvara för fiskodlingarnas foder. Men detta är ingen konkurrenskraftig väg att gå eftersom musselköttet blir dyrare än vilt fångad fisk. Vi menar att en lösning är att musselodlarna ersätts för sin miljöinsats på samma sätt som lantbrukare som ersätts för fångstgrödor. Ersättningen skulle baseras på mängden producerade musslor. Vi tror att detta som är en relativt liten utgift för staten skulle kunna leda till större möjligheter för fiskodlingen att uppvisa hållbart producerad mat. Vi har föreslagit ett sådant stöd i vår utgiftsområdesmotion för utgiftsområde 20. Svensk import av jordbruksvaror och livsmedel ökade också med till (+ ). Fisk är den största importgruppen, och spannmål, oljefrön och oljehaltiga nötter är andra stora produktgrupper för import. Vi importerar mest från , , och . Den svenska exporten av jordbruksvaror och livsmedel ökade 2012 till strax , en ökning jämfört med . Exporten av spannmål och varor av spannmål är den produktgrupp som ökat mest, men även drycker, frukt och grönsaker samt tobaksvaror ökar i värde. Men i ökningen döljer sig en stor del så kallad transithandel och ofta är det fråga om en framgångsrik norsk produkt, nämligen lax. 2011 var av ökningen fiskprodukter och i importstatistiken syns att stora mängder fiskprodukter också importeras. Det är i huvudsak norsk lax som importeras och sedan säljs vidare till andra EU-länder. ökade exporten av fiskprodukter räknat i fasta priser . har tagit fram mer detaljerade uppgifter22 och där syns ett tydligt samband. ökade importen av lax med eller 223,6 tusen ton medan exporten ökade med eller 215,5 tusen ton. Exportökningen av lax var . Totalt ökade livsmedelsexporten med 31,2 miljarder. En tredjedel av denna ökning består alltså av en ökad transithandel med lax från . Också förädlingen av lax har varit framgångsrik i och gett många arbetstillfällen. Vi har högre ambitioner för den svenska exporten av livsmedel. För att nå längre menar vi att nyckeln är att stimulera näringens arbete med att utveckla varumärken, produkter och identitet. Svensk livsmedelsindustri har mellan 50 och 60 tusen anställda. Det är en viktig bransch för . Men den svenska livsmedelsindustrin och dess arbetstillfällen är beroende av bra råvaror från den svenska livsmedelsproduktionen. Det är ytterligare ett exempel på hur en god livsmedelsproduktion i gynnar jobb och välfärd. är vi oroade för hur de ökade råvarupriserna på vete, soja och majs påverkar de svenska livsmedelsföretagen. Den internationella konkurrensen ökar och vi menar att en mer aktiv näringspolitik behövs som möter just livsmedelsindustrins utmaningar. Också det internationella engagemanget för att hejda klimatförändringarna har betydelse för matproduktionen. Vi vill genom vår satsning på organet Svensk Mat (se ovan) aktivt hitta varumärken som är kopplade till svensk primärproduktion, utvecklade och förädlade i . Det gynnar jobben både i primärproduktionen och i livsmedelsföretagen. Ett tydligt exempel på detta är vars produktion nu ökar kraftigt efter exportframgångar och det har skapat tryggare försörjning och arbetstillfällen för mjölkbönder och de anställda på mejeriet. Här har vi ett starkt varumärke på en produkt som är kopplad till svensk primärproduktion och svensk förädling. Vi tror att vi behöver gå mot denna typ av specialisering och högkvalitetsprodukter för att nå ytterligare exportframgångar, som svensk industri gjort på många andra områden. Självklart ska vi använda landsbygdsprogrammet för att arbeta vidare med detta. Det är också vår uppgift som socialdemokrater att arbeta för att arbetsmiljö och villkor är schyssta för både de som arbetar i jordbruket och i livsmedelsföretagen. För många lantbruksföretag har en egen småskalig förädling och försäljning varit ett framgångskoncept. Vi måste fortsätta stödja dessa initiativ dels genom Eldrimner som är ett centrum för småskalig livsmedelsförädling, dels genom ett arbete med att förenkla processer och regelverk. Vi menar att staten kan stödja genom utbildning och genom att skapa mötesplatser för erfarenhetsutbyte. Ett aktivt politiskt opinionsbildande arbete behövs också för att få t.ex. livsmedelskedjor att öppna upp sina butiker för lokala produkter så som skett på flera håll. Landbygdsprogrammets medel är här nödvändigt för att stödja utvecklingen och investeringarna. Men vi ser också behovet av att Eldrimner får ett fast anslag i statsbudgeten för att inte behöva vara beroende av projektmedel. För många människor är viltköttet en viktig del av livsmedelsförsörjningen. Möjligheten att jaga och att få vilt kött värdesätts högt av dem som utövar jakt och är en väsentlig del av deras välfärd. Därför är det av stor betydelse att viltstammarna i förvaltas på ett professionellt sätt och att staten utvärderar de system som vi har. Det vilda köttet har också den fördelen att det är klimatneutralt i förhållande till kött från tamdjur. Rennäringen i utgör en viktig ingrediens i den svenska livsmedelsproduktionen. Den tillför kvalitet och kött med liten klimatpåverkan. Förädling och försäljning av renköttsprodukter är väsentliga också av sysselsättningspolitiska skäl. Björnstammen i har ökat relativt snabbt . En ökad jakt på björn ställer krav på nya mer effektiva sätt att ta hand om björnköttet. En skjuten björn måste tas om hand av slakteriet omgående eftersom köttet förstörs mycket snabbt om det utsätts för värme. Men enligt lag måste björnen ha pälsen kvar när det kommer till slakteriet, annars får den inte säljas. När lagen om att björnskinnet måste vara kvar på djuret instiftades uppstod nya problem. Det kan ta att alla tillstånd och intyg utfärdade, och i och med att köttet inte får frysas innan det besiktigats och alla prover är tagna är köttet redan förstört när tillstånden är klara. Det har hänt vid ett flertal tillfällen att björnar blivit liggande i väntan på besiktning och tillstånd, och därigenom har köttet förstörts. Den långsamma hanteringen hos myndigheter har gjort att flera producenter helt slutat att förädla svenskt björnkött. Vi menar att förenklingar är nödvändiga. Det kan t.ex. handla om att endast en myndighet får huvudansvaret, förslagsvis ansvarig länsstyrelse och att det blir möjligt att göra en första besiktning av björnen i kylrum på godkänt slakteri. Detta bör ge regeringen tillkänna. i (S) SCB RAMS 2008, Sysselsatta 20–inom jordbruk, skogsbruk och fiske 2008. Från vem och till vem? De gröna näringarnas ekonomiska flöden ur ett genusperspektiv. Den osynliga entreprenören. och företagande i de gröna näringarna. Livsmedelskonsumtion och näringsinnehåll. Kött är mer än klimat – köttproduktionens miljöpåverkan i ett helhetsperspektiv Rapport . Utsläpp av växthusgaser från svensk produktion och konsumtion av animalier – Inventering och analys av strategier för att nå framtida utsläppsmål. Rapport från projektet 2009. Publicerad av – och Bioteknik, . Genomgången av läkemedel vid blodfettrubbningar. , och A . Med mindre salt i maten blir vi mycket friskare. Nationella åtgärder avseende industriellt tillverkade transfettsyror i livsmedel. Redovisning av regeringsuppdrag Dnr 3720/2011. Livsmedelspriser och livsmedelsexport 2011:1589. Svenska matvanor och matpriser. Livsmedelsproduktion och konsumtion. Livsmedelsproduktion och konsumtion. Det växande vattenbrukslandet. m.fl. Svenskt vattenbruk – en grön näring på blå åkrar, Strategi 2012–2020.