mot · H102Ju410 · 2013-09-30 00:00:00 — Straff för att delta i terroraktiviteter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten med en straffpåföljd för att delta i aktiviteter som har koppling till terroraktivitet. En översyn bör göras kring kriminalisering av att delta i terroraktiviteter även om de inte innebär en grundfinansiering eller aktivt deltagande i terrorhandling. Självklart ska de åtgärder som föreslås beakta individens integritet. Att straff ändå bör utmätas enligt nedan är för att förhindra de terrorhandlingar som kan genomföras av de grupper och organisationer som svenska medborgare rekryteras ur och ansluter sig till. Det får anses vara allmänt vedertaget, samt styrkt av tillgänglig forskning, att det saknas en generell profil på den individ som väljer att ta steget ut mot radikalisering till aktivt deltagande i terrordåd. En ofta framhållen gemensam faktor, och faktiskt en av de främsta, anses dock vara social kontakt med redan radikaliserade individer. (Exempelvis , , .) Frågan aktualiseras ytterligare i dagens situation där svenska medborgare deltagit i terrordåd utförda av terrorstämplade organisationer, samt i aktiv strid som ingående i grupper som benämns som al-Qaidainspirerade eller tillhörande andra våldsbejakande organisationer. har rapporterat att minst ett 40-tal svenskar deltar i strider i genom al-Qaidainspirerade, eller formellt anslutna organisationer. Antalet förväntas stiga, och om de radikaliserade militanta överlever striderna så är ett återvändande hem till sannolikt. har svenska medborgare ingått, och ibland ingått i ledningen för, liknande grupper genom i , formellt al-Qaidaanslutna i , al-Qaidaliknande grupper i , samt andra organisationer likt Hizbollah och al-Nusra i . Stockholmsbombaren , de fyra svenskar som greps (och senare dömdes) ett proklamerat terrordåd mot , samt två åtalade för aktivitet kring är fler exempel på radikaliserade svenska medborgare som har deltagit i militanta organisationers träningsläger utomlands eller deltagit i strid i , , , , m.fl. länder. kan man i aktivt delta i terrorgruppers träningsverksamhet, ibland finansiera dem, eller delta i strid med al-Qaidainspirerade organisationer utan att detta kan hindras trots vetskap innan avresa. Ej heller ges en straffrättslig påföljd efter eventuell hemkomst. Detta gäller dock inte de som har befunnits skyldiga till krigsbrott, övriga direkta brott eller aktivt har deltagit i en direkt terrorhandling. Eftersom en av av de främsta faktorerna för radikalisering är social kontakt med redan radikaliserade, och eftersom de återvändande har nyvunna kunskaper i vapen- och sprängämneshantering, föreligger det en betydande risk för vidare radikalisering samt ökad risk för terroristdåd i . De al-Qaidainspirerade grupperna har också pekat ut och svenska mål som legitima. De svenska medborgarnas aktivitet i dessa organisationer har dock i allt väsentligt resulterat i dåd utomlands. Följderna är fasansfulla. Tusentals människor mördas, lemlästas och får sina mänskliga fri- och rättigheter kringskurna i de konflikter och förtryck som en del av dessa organisationers verksamheter lämnar efter sig, eller skapar utrymme för. till internationella konventioners utgångspunkter så följer också ett rimligt folkrättsligt ansvar för att förhindra och motverka att krigsbrott, kringskärning av fri- och rättigheter och terrorbrott sker. Det är därför en angelägen fråga för både befolkning och svenska intressen utomlands samt för att skydda människor i andra länder som dessa aktiviteter måste stoppas. Från : Terrorhotet mot och svenska intressen härstammar främst från våldsfrämjande islamism, eller så kallade Al-Qaidainspirerade grupperingar samt De flesta planerar inte attentat i utan söker istället stödja terrorism genom rekrytering, finansiering och resandeverksamhet. Rekrytering, radikalisering och finansiering sker ofta via sociala kontakter, men även genom föreläsningar och propagandaverksamhet, bland annat på internet. (, årsbok 2012, s. Vi vill att det införs en straffrättslig åtgärd som kan tillämpas redan vid ett initialt skede, t ex när någon aktivt deltar i terrorstämplade organisationers träningsläger eller arbetar för eller bidrar till att finansiera dessa gruppers aktivitet. Detta bör kunna ge en avskräckande effekt på den som överväger att ta steget ut i aktivt deltagande eller i konkret finansiering av grupper och organisationer som deltar i våldsbejakande aktiviteter och terrorism som medel för att uppnå politiska mål. Det finns flera exempel på att de svenska medborgare som återvänt från konflikthärdar efter att ha deltagit i olika extrema grupper har haft svårigheter med att återgå till ett vanligt liv. De kan också drabbas av trauman efter allt de medverkat till. Det finns länder inom som har utrett frågan och även i vissa fall antagit konkreta lagförslag, exempelvis . Detta bör beaktas i utredningen. finns inte en specifik lagstiftning med restriktioner och straffsatser för att förhindra att svenska medborgare tar sig till konfliktområden i dessa syften, ansluter till antidemokratiska terrorgrupper, bidrar till övergrepp på civila eller utför angrepp på demokratiska stater. Det är också svårt att lagföra dessa. Inte heller lagförs dessa vid hemkomst om de inte kan bindas direkt till konkreta brott. säger också i rapporten ovan att det finns aktörer i som medverkar i verksamhet kopplad till terrorism utomlands. Det är sannolikt inte ett begränsat eller övergående problem att hantera. Motionen syftar till att regeringen ska genomföra en utredning i motionens anda i syfte att ta fram ett juridiskt regelverk för att motverka att svenska medborgare deltar i terroraktiviteter av olika slag. Regelverken ska också omfatta påföljder när man återvänder till efter att ha medverkat i terrorkopplade aktiviteter.