mot · H102T351 · 2013-10-03 00:00:00 — Nollvision, ökad trafiksäkerhet med fokus på barn och unga tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett smidigt avgiftssystem för utlandsregistrerade fordon. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förbättrad trafiksäkerhet i samband med skolskjutsar och att i övrigt uppnå säkrare skolvägar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behov av åtgärder vid särskilt olycksdrabbade vägsträckor, som E20. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av åtgärder för att begränsa cykel- och fotgängarolyckor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatorisk drogtestning av förare vid olyckor.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett snabbare införande av alkolås i motorfordon. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att fortsätta ansträngningarna för att uppnå nollvisionen. 1 Yrkande 5 hänvisat till JuU. För att uppnå en ökad trafiksäkerhet vid våra skolor krävs ett fortsatt arbete. Barn är rent fysiskt och trafikvettsmässigt en särskilt utsatt grupp. Frågan kring trafikfaran i samband med att föräldrarna skjutsar barnen till skolan har uppmärksammats. av alla rektorer anser att trafiksäkerheten vid skolorna är ett problem. En trygg trafikmiljö måste tillförsäkras barnen, något som genom klok planering kan ske genom bland annat bilfria zoner, sammanhängande gång- och cykelvägar, hastighetsbegränsningar, trafikljus och säkra övergångsställen. Det är också angeläget att på- och avstigningar på skolbussar blir säkrare. Enligt NTF dödas eller skadas omkring 45 barn i samband med skolskjuts i . Över hälften av olyckorna i samband med skolskjuts inträffar när barnen springer ut bakom eller framför bussen och blir påkörda av ett passerande fordon. Enligt en undersökning genomförd av NTF 2009 är det av kommunerna som ställer krav på att skolbussen ska stanna på rätt sida av vägen, men när det gäller skolskjuts med linjetrafik är det enbart . För att minska risken att äventyra barnens liv och hälsa bör skolbussar stanna så att avstigning och påstigning sker på den sida som skolan eller förskolan ligger. På så sätt undviks situationer där barnen springer bakom och framför bussar i farliga trafiksituationer. Cyklister liksom gångtrafikanter är en utsatt grupp, som dessvärre visar på en ökning av dödstalen. Det krävs extraordinära insatser för att få till stånd betydligt fler gång- och cykelvägar och därmed bidra till en minskning av dessa olyckor. beslutade att nollvisionen skulle gälla för vägtrafiken i . Nollvisionen är grunden för trafiksäkerhetsarbetet i och är bilden av en önskad framtid där ingen dödas eller skadas allvarligt i vägtrafiken. Nollvisionen utgår från att olyckor inte alltid kan förhindras eftersom människor ibland gör misstag. Vägar, gator och fordon måste därför utformas så att misstagen inte leder till döden eller allvarliga personskador. Risken för att olyckor ska inträffa minskar om alla trafikanter får ökad insikt i hur viktigt det är med ett säkert beteende i trafiken. Det är därför viktigt med en effektiv informationsinsats för ett säkert beteende i trafiken. Hastigheten i trafiken är en viktig faktor för både uppkomsten och följden av trafikolyckor. Det gäller i särskilt hög grad för olyckor där barn, som ofta är mindre trafikmedvetna, är inblandade. Trots vidtagna åtgärder skördas människoliv . omkom 358 personer i vägtrafiken i . omkom 283 personer medan det skedde en kraftig uppgång till 334 personer. I detta arbete är det viktigt att åtgärder vidtas vid särskilt olycksdrabbade vägsträckor, såsom E20. Alkohol och droger är med stor sannolikhet en bidragande orsak till många olyckor. Den ökade alkoholkonsumtionen i kommer med stor sannolikhet att påverka olycksstatistiken negativt. Mörkertalet är stort eftersom föraren inte automatiskt drogtestas vid olyckor, varför detta bör bli obligatoriskt. Kunskapen om risken att köra dagen efter det att alkohol intagits är mycket bristfällig. Ökade informationsinsatser krävs på detta område, liksom ett snabbare införande av alkotester i motorfordon, bland annat genom att det skattemässigt inte missgynnas. Detta bör komma regeringen tillkänna. Den senaste tidens installation av nykterhetskontroll för förare av tung trafik vid färjeterminaler är ett viktigt steg i rätt riktning. Möjlighet att tillåtas övningsköra har inneburit att dagens nyblivna körkortsinnehavare har betydligt fler övningstimmar bakom sig och är bättre rustade att vistas på vägarna. Det har visat sig vara en mycket bra reform för att uppnå en ökad trafiksäkerhet. Under ett antal decennier hinner dock mycket förändras i trafiken, med tillkomst av ett antal nya trafikregler, varför det kan finnas skäl att efter ett visst antal år förnya sitt körkort teoretiskt samt efter ett visst antal år även genom ett godkänt förarprov kompletterat av ett läkarintyg. Vägavgift för utländska åkare Många långtradare på våra vägar är utlandsregistrerade, vilket ökar belastningen på vägnätet utan att man behöver ta ekonomiskt ansvar. Svenska åkare omfattas av en strikt körkontroll, med krav på max antal körtimmar, samt tid för vila och matpauser. Samma regelverk har varit svårt att följa upp för utländska åkare, vilket skapat motsättning och irritation. Ett smidigt avgiftssystem för utlandsregistrerade fordon vid tullpassering skulle skapa en intäkt till det svenska vägnätet och innebära en kostnadstäckning för visst slitage. I samband med avgiftsregistering ökar möjligheten för den svenska polisen att lagföra de fordonsförare som begått allvarligare trafikförseelser.