mot · H102Fi301 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att nivån på den samhällsekonomiska diskonteringsräntan bör beslutas av . publicerade sin uppmärksammade rapport Economics of Climate Change. Ett av de mest omdebatterade inslagen i denna rapport var förslaget om att använda en lägre samhällsekonomisk diskonteringsränta än normalt, i syfte att mer korrekt värdera nyttan av en framtid utan alltför långtgående klimatförändringar. utmanade med detta förslag om en lägre diskonteringsränta ett av nationalekonomins grundläggande antaganden, nämligen antagandet om att framtidens konsumtion ska värderas lägre än nutidens. Istället lyfte han fram ett etiskt argument: det finns inte skäl att värdera framtida generationers välfärd lägre än vår egen. Genom att välja en låg diskonteringsränta kunde argumentera för att klimatinvesteringar, som sällan anses vara samhällsekonomiskt lönsamma, borde genomföras , i syfte att undvika högre kostnader längre fram. valde en diskonteringsränta på i ett framtidsperspektiv . Med denna diskonteringsränta måste nyttan av utsläppsminskningar som sker överstiga kostnaden med en faktor fyra, för att räknas som lönsam. Med en högre diskonteringsränta, till exempel , måste den framtida nyttan av utsläppsminskningar istället vara 400 gånger större för att räknas som lönsam (och , Konsensus i förändring – klimatekonomi efter , Ekonomisk Debatt nr 4, 2008). Detta räkneexempel visar att diskonteringsräntan har en avgörande betydelse för hur värdet av klimatpolitiska investeringar bedöms. Sterns argumentation möttes först av hårt akademiskt motstånd men har under hand fått ett starkt genomslag, både vetenskapligt och politiskt. är det allmänt erkänt att valet av diskonteringsränta rymmer etiska och normativa aspekter. Det är också vanligt att göra en distinktion mellan individers konsumtionsbeslut, där idén om att värdera framtiden lägre än nutiden är relevant, och stora politiska investeringsbeslut, som kräver ett annat synsätt , bortom den enkla nyttokalkylen. Beslut om investeringar i klimatsmart infrastruktur, till exempel, kan ju ha effekt många decennier fram i tiden och inbegripa omfördelning mellan såväl länder som generationer. Sådana investeringar rymmer också risker, som kan vara svåra att bedöma. En viktig konsekvens av den nya syn på diskonteringsräntan, som lanserade, är att frågan om diskonteringsräntans nivå kan ses som en angelägenhet för ekonomier eller andra experter. Valet av diskonteringsränta måste istället ses som ett politiskt vägval. Hur hanteras då beslutet om diskonteringsräntan i ? Svaret är att den viktigaste samhälleliga diskonteringsräntan i fortfarande bestäms av experter. Beslut om diskonteringsräntans nivå tas av Arbetsgruppen för Samhällsekonomiska Kalkylvärden och analysmetoder (ASEK-gruppen). ASEK-gruppen har beslutat att den samhällsekonomiska diskonteringsräntan ska vara (2009:3). ASEK-gruppen refererar Sternrapportens slutsatser och noterar att det finns argument som talar för en lägre diskonteringsränta än , i synnerhet på , men i en sammanvägd bedömning, efter samråd med vetenskaplig expertis, har man landat i att trots allt är en väl avvägd nivå. I övriga länder i ligger diskonteringsräntorna på nivåer mellan (i ) och (i ). Sammanfattningsvis bygger fortfarande klimatpolitiska beslut på en samhällsekonomisk diskonteringsränta som beslutas av experter, utan offentlig debatt. Mot bakgrund av de etiska och normativa aspekter, som bör beaktas vid beslut om diskonteringsräntan, och i ljuset av klimatpolitikens stora betydelse i ett framtidsperspektiv, kan denna ordning inte längre anses lämplig. Nivån på den samhällsekonomiska diskonteringsräntan bör beslutas av .