ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102A321 · 2013-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att överväga behovet av att införa sanktioner vid bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. En funktionsnedsättning är något som kan ske när som helst i livet. Det kan vara medfött eller komma senare i livet som en följd av olycka eller sjukdom. För många är det också den naturliga följden av att åldras när rörlighet, syn och hörsel blir sämre . Hur en funktionsnedsättning påverkar det dagliga livet beror mycket på inställningen och attityder hos omgivningen, och inte minst på tillgängligheten i samhället. Den fysiska tillgängligheten i samhället kräver att såväl privata som offentliga aktörer tar sitt ansvar. Stat, region och kommun behöver i bygg- och planeringsprocesser ha ett tydligt tillgänglighetsfokus, men framförallt agera föredömligt och göra sina egna byggnader och verksamheter tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Grunden för regeringens funktionshinderspolitik finns i den nationella handlingsplanen Från patient till medborgare (prop. 1999/2000:79) och utifrån denna formulerade regeringen sin strategi för åren 2011–2016 avseende genomförandet av funktionshinderspolitiken. I den ursprungliga propositionen angavs bland annat att skulle den fysiska tillgängligheten för personer med funktionshinder bli bättre genom att till exempel enkla hinder i den offentliga miljön undanröjdes. Även om mycket har gjorts för att underlätta tillgängligheten, återstår alldeles för mycket att göra. Regeringens fastlagda strategi är i grunden mycket bra då den innehåller konkreta och mätbara mål som möjliggör en uppföljning av arbetet. Trots detta hävdar flera handikapporganisationer och människor med funktionsnedsättning att arbetet går för långsamt. Enligt min mening behöver arbetet med att öka tillgängligheten intensifieras och nya grepp prövas för att öka tillgängligheten. Det bör bland annat övervägas att skriva in bristande tillgänglighet i diskrimineringslagen som grund för diskriminering. Men framförallt bör det finnas en möjlighet att använda ekonomiska sanktioner som påtryckningsmedel om resultaten uteblir. Personer med funktionsnedsättning måste kunna delta i samhällslivet på samma villkor som vi andra, oavsett om det handlar om att gå på bio eller resa kollektivt. de (M)
mot · H102A323 · 2013-09-30 00:00:00 — Fler föräldrar i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra för fler föräldrar att ta del av barnens vardag i skolan. vill många föräldrar följa sina barn i skolan , vilket ofta kräver att man tar ut en semesterdag för att kunna delta. Har man flera barn så kanske det inte är möjligt att delta i den utsträckning som man önskar. Det är viktigt att föräldrarna är närvarande och har möjlighet att vara delaktiga i sina barns utveckling i skolan. Föräldrarnas engagemang och intresse är en viktig del i barnens utveckling. En möjlighet kan vara att införa en föräldradag i skolan och barn. som kan nyttjas när man som förälder vill delta för att följa sitt barn i skolan och ta del av undervisningen. En översyn bör göras för att se vilka möjligheter som finns för att fler föräldrar ska kunna få ta del av sina barns vardag i skolan.
mot · H102A325 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning om röddagskonto. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om försök med röddagskonto i statlig verksamhet.1 1 Yrkande 2 hänvisat till FiU. De svenska helgdagarna skapades långt innan blev ett mångkulturellt och mångreligiöst samhälle. Förutom finns nu elva röda dagar. De flesta av dem är knutna till den gamla statskyrkans helgdagar, med undantag för nationaldagen och första maj. När kyrkan inte längre lyder under staten och när kulturella befolkningssammansättning är mer heterogen, borde det vara naturligt att låta människor i större utsträckning få välja om och när de vill ta ut dessa lediga tillika röda dagar antingen i form av egna religiösa helgdagar eller som vanlig ledighet. Därför borde i så stor utsträckning som möjligt var och en få sätta upp sitt eget röddagskonto. Till exempel skulle icke-kristna kunna vara lediga på sina helgdagar och i stället arbeta utan helgtillägg när de flesta andra vill ha ledigt. Inte minst arbetsgivarna inom vården och handeln skulle säkert uppskatta detta. Ett röddagskonto skulle också kunna underlätta för föräldrar i delade familjer att ägna mer tid åt barnen, när de har ansvaret för dem. Av hänsyn till tradition bör helgdagarna vara kvar i almanackan, och det finns inte heller någon anledning att utöka antalet helgdagar. Den praktiska förändringen med ett röddagskonto skulle helt enkelt vara att de anställda själva får markera sina helgdagar, där helgersättning ska utgå om inte ledighet är möjlig. I gengäld får en anställd arbeta utan extraersättning på till exempel , om alla är utnyttjade. Vid /13 avslog arbetsmarknadsutskottet en motion om röddagskonto, med motiveringen att arbetsmarknadens parter har stor möjlighet att förhandla om regler för ledighet. Enligt vår mening förutsätter förvisso införandet av ett röddagskonto både lagstiftning och lokala och centrala avtal mellan arbetsgivare, anställda och fackliga organisationer. Statens uppgift är dock framför allt att lagstifta om rätten att räkna ett visst antal dagar som röddagar. Precis som tidigare kommer arbetsmarknadens parter att förhandla om helgersättning och precis som tidigare kommer många arbeten att kräva arbetstid . Även om svårigheterna inte ska överdrivas, måste en utredning tillsättas för att se över hur en ny lagstiftning skulle kunna utformas, och arbetsmarknadens parter ska ha en viktig roll i det arbetet. Staten har ett särskilt ansvar att motarbeta diskriminering samt att behandla alla invånare och alla sina anställda lika. Därför borde staten i sin egenskap av arbetsgivare gå före och i någon myndighet eller något bolag, erbjuda ett försök med röddagskonto. Det kommer alltid att finnas arbeten som måste utföras både och på helgdagar, men många människor skulle säkert ha glädje av att få en större möjlighet att själva få prioritera de vill vara lediga.
mot · H102A328 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utarbeta en rapport som belyser samhällets sammanlagda kostnader för ojämställdhet i enlighet med motionens intentioner. Ojämställdhet finns i alla delar av samhället. De kostnader och den outnyttjade potential som är relaterade till ojämställdheten är inte utredda eller belagda. Bara vad det gäller ett av och regeringens fyra jämställdhetsmål finns det beräkningar på delar av kostnaden. Detta framkom när vi lät undersöka vad det finns för forskning på vad ojämställdhet kostar staten, samhället och individen. Utredningstjänsten konstaterade att det främst är kostnader i individekonomisk mening som det finns studier om i relation till ojämställdhet. Det finns många studier om jämställdhet och bristen på det. En del av dessa studier har ett ekonomiskt perspektiv och belyser då till exempel samband mellan jämställdhet och lönsamhet i företag, jämställdhetens betydelse för samhällens tillväxt eller hur avsaknad av jämställdhet påverkar kvinnors inkomster. Mycket få av de studier som utredningstjänsten har studerat inom ramen för utredningen behandlar dock bristen av jämställdhet ur ett kostnadsperspektiv. Ekonomen publicerade på uppdrag av den dåvarande brittiske finansministern en uppmärksammad rapport. Rapporten beskriver ett scenario där följderna av den globala uppvärmningen mäts i pengar. Kostnaderna för ett ojämställt samhälle är fortfarande i stort sett en vit fläck på både forskarnas och politikernas kartor. För att snabbare åstadkomma förändringar är det viktigt att frågan får en grundlig belysning ur ett nationalekonomiskt perspektiv för alla fyra jämställdhetspolitiska delmålen. Politiken behöver oberoende siffror på vad ojämställdheten kostar för staten, samhället och individen. Med en sådan rapport får vi underlag för att, förutom den mänskliga aspekten, också visa på att det även kan vara ekonomiskt motiverat att göra något åt ojämställdheten. Detta ges regeringen till känna.
mot · H102A330 · 2013-09-30 00:00:00 — Högre lönebidrag till dem med funktionshinder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöver bl.a. sänkta arbetsgivaravgifter för ungdomar se över nivån i lönebidragen för dem med funktionshinder. Staten har en rad instrument för att förbättra möjligheterna för dem som står utanför arbetsmarknaden att komma in på den, t ex lönebidrag, instegsjobb, nedsatta arbetsgivaravgifter för ungdomar. Särskilt angeläget är det att höja lönebidragen för dem med funktionshinder, eftersom nivån på deras lönebidrag nu ofta ligger i samma härad som andra grupper som ska beredas möjlighet till anställningsbarhet. Lönebidragen har legat stilla och borde höjas. Allvaret i situationen visar sig t ex i att antalet personer med funktionsnedsättning som är inskrivna hos Arbetsförmedlingen har fördubblats , vilket lär vara den snabbaste ökningen någonsin, från 23 000 till 36 000. Därför bör regeringen se över om nivån för lönebidragen för dem med funktionshinder ligger på en rimligt avvägd nivå, eller om det kan finnas motiv för att höja dem.
mot · H102A332 · 2013-09-18 00:00:00 — Förlängd provanställning för minskad ungdomsarbetslöshet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att göra det enklare att anställa, genom en förlängning av den längsta möjliga tiden för provanställning från nuvarande . Av budgetpropositionen framgår att de grupper som redan före finanskrisen hade en svag förankring på arbetsmarknaden drabbats hårdast av den utdragna lågkonjunkturen. Hit räknas bland annat unga, och regeringen skriver: Ungdomsarbetslösheten är också fortsatt hög, men det kan konstateras att antalet unga som varken studerar eller arbetar ligger på en låg nivå jämfört med i många andra länder. Dessa fakta bör vägas in i internationella jämförelser, men det går att konstatera att har långt till de låga siffrorna för ungdomsarbetslösheten i exempelvis , och . Ett av de skäl till den högre arbetslösheten bland unga i som anförs i debatten är att turordningsreglerna leder till att unga, som precis har börjat arbeta, får gå först när det blir sämre tider. Ett annat skäl är att fler går ut gymnasieskolan utan fullständiga betyg, vilket bidrar till problematiken. Ungdomsarbetslösheten har blivit ett strukturellt problem, vilket visar sig i att den var hög också under den senaste högkonjunkturen och inte bara då vi har lågkonjunktur. Det går inte att blunda för att ogynnsamma turordningsregler, höga arbetsgivaravgifter och korta provanställningar – tillsammans med avsaknaden av platser inom lärlingsutbildningar under gymnasieåren – drabbar våra ungdomar i på ett sätt som vi ansvariga inte längre borde acceptera. Därför är det glädjande att regeringen i budgetpropositionen gör tydliga satsningar. Arbetet mot ungdomsarbetslösheten bedrivs på bred front. Särskilda utbildnings- och arbetsmarknadsåtgärder riktade mot unga fortsätter att prioriteras av regeringen. Inom ramen för det så kallade ungdomspaketet har alliansregeringen –2016 avsatt till bland annat lärlingsutbildningar, den gymnasiala yrkesutbildningen samt en förstärkning av nystartsjobben till ungdomar som varit arbetslösa . I årets budget finns ytterligare satsningar på bland sänkta sociala avgifter för arbetsgivarna, och de viktiga YA-jobben (anställningar med yrkesintroduktionsavtal). vill därutöver göra det enklare och billigare att anställa genom successivt sänkta arbetsgivaravgifter, framförallt för mindre företag. Det skulle ha stor betydelse för företags möjligheter och intresse att anställa, inte minst när det gäller unga. Men utöver detta skulle en möjlighet till förlängd provanställningstid innebära en rejäl förbättring. anställs generellt lärare med tolv månaders provanställning, vilket gällt . Detta har då kompenserats genom att arbetsgivaren utser en erfaren lärare som . En översyn bör därför göras om hur det vore möjligt att förlänga provanställningstiden från nuvarande .
mot · H102A334 · 2013-09-18 00:00:00 — Sänkt åldersgräns för starta-eget-bidrag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sänkt åldersgräns för starta-eget-bidrag. Ungdomsarbetslösheten i och i är alldeles för hög. I det svenska samhället finns dock tack vare alliansregeringens politik goda förutsättningar att komma tillrätta med dessa negativa siffror. Många ungdomar får redan i gymnasiet möjligheten att prova på att starta, driva och utveckla ett eget företag genom Ung Företagsamhet. Detta gör att många unga ser eget företagande som en möjlighet . Siffror visar att av dem som börjar sitt entreprenörskap tack vare Ung Företagsamhet blir egna företagare senare i livet. Den som är arbetslös, eller riskerar att bli det, kan få ekonomiskt stöd vid start av näringsverksamhet från den dag man fyller . För funktionshindrade, de som uppfyller villkoren för att delta i arbetslivsintroduktionen samt de som är inskrivna i jobbgarantin för ungdomar gäller 20-årsgräns. I blir vi myndiga och får rösträtt . Då har man också rätt att starta ett företag. Därför bör man också redan då ha möjlighet till ett starta-eget-bidrag och till den rådgivning som finns för nya företagare. På så vis skulle också många ungdomar som drivit företag inom Ung Företagsamhet få bättre förutsättningar att fortsätta driva och utveckla sina företag på heltid. Åldersgränsen bör därför sänkas från 25 till eftersom det är då de allra flesta tar studenten och avslutar sina gymnasiestudier. Det vore därför önskvärt att regeringen gör en översyn kring att sänka åldersgränsen för starta-eget-bidrag från till .
mot · H102A335 · 2013-09-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att konkurrensutsätta Arbetsförmedlingen. Företagen som är verksamma i upplever att det är problematiskt att hitta nya kompetenta medarbetare, trots den höga arbetslösheten. Företagen i har svårt att hitta rätt medarbetare vid nyrekryteringar och matchningen fungerar inte tillräckligt bra. Detta trots att länet länge har haft högst arbetslöshet i hela landet. Regeringen har gjort goda insatser i syfte att förbättra situationen genom att skapa möjligheter för den enskilde att få en jobbcoach. Nästa steg bör vara att fullt ut konkurrensutsätta Arbetsförmedlingen genom att låta den arbetssökande själv få möjlighet att välja arbetsförmedlare som denne anser bäst passar den enskildes behov. Det nya systemet skulle inte minst passa personer som inte har svenska som modersmål och unga som skulle kunna få specialiserade arbetsförmedlare. En konkurrensutsättning skulle även leda till uppstartande av nya företag, vilket leder till fler aktörer på marknaden och därmed bättre service och tillgänglighet för den enskilde. Med tanke på den höga arbetslöshet och den stora matchningsproblematik som råder i borde det vara ett utmärkt län för en försöksverksamhet. Försöket borde inledas genom att arbetsmarknadens parter kopplas till en referensgrupp till Arbetsförmedlingen, som ges i uppdrag att upphandla en försöksverksamhet i utvalda orter. Efter utvärderingen så kan sedan försöksverksamheten, förutsatt att den utfaller med gott resultat, införas i hela . Det vore därför önskvärt att regeringen överväger möjligheten att göra en översyn kring att konkurrensutsätta Arbetsförmedlingen.
mot · H102A336 · 2013-09-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förbättrad integration på arbetsmarknaden. Det mest effektiva sättet att som nyanländ till integreras i samhället är att skapa sig sin egen försörjning. Alliansregeringen har genom sin politik skapat förutsättningar för att fler människor ska kunna åstadkomma det. Trots det skiljer det mycket mellan olika kommuner i hur väl man lyckas med att få utrikes födda i arbete eller att bli egenföretagare. I har man en mycket stor andel utrikes födda, men genom ett aktivt arbete med varje person på individuell basis har man lyckats mycket väl med att se till att de får ett arbete och genom det också integreras i det svenska samhället. Här finns det uppenbarligen mycket att lära för andra kommuner. Genom att föra över arbetssätt och erfarenheter från de kommuner som har lyckats väl till de kommuner som har en stor utmaning framför sig skulle integrationen i kunna förbättras. Det handlar om att se varje persons unika kompetens, men det handlar också om att ställa tydliga krav på närvaro och aktivitet hos den som kommer till . Alla som är nyanlända till borde delta i aktiviteter för att lära sig språket och vårt samhällssystem. Då måste också kommunerna tillhandahålla den insatsen i tillräcklig omfattning. Arbetsförmedlingen har ansvar för att den som är utrikes född kommer i arbete eller utbildning, men även här finns stora skillnader i hur man lyckats med sitt uppdrag. Att höja lägstanivån är nödvändigt, liksom att förbättra samarbetet med de olika aktörer som finns för att få utrikes födda i arbete eller företagande. kommuner bör stimuleras att lära av varandra så att fler blir lika framgångsrika som exempelvis . Det vore därför önskvärt med en översyn från regeringen på hur integrationen kan förbättras genom att ta vara på de erfarenheter som finns hos de mest framgångsrika kommunerna.
mot · H102A342 · 2013-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lönebidragets betydelse. Socialdemokraterna vill forma ett samhälle där alla har plats och där alla behövs. Funktionsnedsättning ska inte vara ett hinder för att delta i samhällets olika delar och i arbetslivet. En del av en fungerande arbetslinje handlar om hur de som står längst från arbetsmarknaden ska ges möjligheter att försörja sig på eget arbete utifrån sina egna förutsättningar. Personer med funktionsnedsättning har svårt att konkurrera på lika villkor med andra arbetssökande om jobben. För personer med nedsatt arbetsförmåga krävs vanligtvis en subvention av lönekostnaden för att arbetsgivaren ska kompenseras för den lägre produktiviteten. nu har lönesubventionen lönebidrag urholkats, då taket för den högsta utbetalade lönesubventionen inte har höjts . Detta försvårar möjligheten för funktionshindrade att komma in på arbetsmarknaden. har tusentals arbeten försvunnit från de allmännyttiga organisationerna. De har helt enkelt inte råd med de ökande kostnaderna som urholkning av lönesubventionen leder till. Situationen drabbar både individen och föreningslivet. För individen innebär det lägre inkomst och sämre livskvalitet. För folkrörelserna innebär det förlust av produktiv personal, eftersom många föreningar inte har råd att ha personer på lönebidrag med nuvarande nivåer. För samhället innebär det högre kostnader och färre i produktionen. I allmänna diskussioner är de flesta överens om att taket borde höjas, ändå händer inget. Människor med funktionsnedsättning står därmed längst bak i den kö som såväl regering som riksdag säger sig vilja ha ut på arbetsmarknaden. Nivåerna och konstruktionen av lönebidragssystemet är problematiska både för den enskilde och för föreningslivet. presenterade sitt betänkande Sänkta trösklar – högt i tak. Det innehåller förslag till förstärkning och förändring av de arbetsmarknadspolitiska insatserna för personer med funktionsnedsättning, bl.a. en förändring av de subventionerade anställningar där lönebidrag ingår. Det är angeläget att regeringen lägger fram förslag utifrån betänkandet så att lönebidragssystemet kan ses över.
mot · H102A350 · 2013-09-27 00:00:00 — En samlad strategi mot diskriminering med lika rättigheter som grund tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell strategi för det fortsatta arbetet mot olika former av diskriminering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstiftningen mot diskriminering bör ta sin utgångspunkt i människors likheter snarare än olikheter. har en mycket omfattande lagstiftning till skydd mot olika former av diskriminering. Lagarna skyddar mot diskriminering på grund av kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning och ålder. Under har allt mer uppmärksamhet riktats mot det som kommit att kallas strukturell diskriminering, alltså den diskriminering som är inbyggd i samhällets grundstrukturer. Det är den form av diskriminering som många inte ens är medvetna om. Den bygger på alla de regler, normer, rutiner och förhållningssätt inom institutioner och andra samhällsstrukturer som förhindrar att somliga människor får samma rättigheter och möjligheter som andra. Vårt sätt att organisera samhället sätter hinder för människors delaktighet. har också diskrimineringslagstiftningarna förändrats till det bättre. Men ändå kommer man inte åt problemen. och registreringen av romer är talande exempel på att rasism och diskriminering finns inbyggd i samhällets strukturer. Trots ny lagstiftning verkar det svårt att komma åt och bryta förhärskande mönster och strukturer i samhället. Dessutom återstår mycket att göra när det gäller konkreta problem som diskriminering i arbetslivet, på bostadsmarknaden, krogdiskriminering, brister i valideringen av utländska yrkeserfarenheter och examina, motståndet mot särskilda villkor i offentliga upphandlingar som ett sätt att motverka diskriminering och så vidare. Det behövs en samlad nationell strategi för det fortsatta arbetet mot olika former av diskriminering. Möjligheten att låta lagstiftningen mot diskriminering ta sin utgångspunkt i människors likheter snarare än i våra olikheter bör också prövas. Det är en självklar och grundläggande mänsklig rättighet att bli behandlad likvärdigt och med respekt. En lagstiftning som bygger på olikheter riskerar på ett olyckligt sätt att peka ut och separera grupper och individer istället för att förena oss.
mot · H102A354 · 2013-09-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se möjligheterna med privata arbetsförmedlingar i . När Socialdemokraterna fortfarande regerade försörjdes en av fem av det offentliga genom sjukpenning, förtidspension, a-kassa, ersättning för arbetsmarknadsåtgärd eller socialbidrag. har andelen sjunkit till var sjunde i arbetsför ålder. Men arbetet för fler jobb går vidare. Det finns ingen universallösning för fler jobb – allt måste ses i sin helhet och mer måste göras. Arbetsförmedlingen är största förmedlare av arbeten. Dess uppdrag är att så effektivt som möjligt föra samman dem som söker personal med dem som söker jobb – att få till en bra matchning mellan sökande och arbetsgivare. Trots detta väljer många av företagen i att rekrytera via andra kanaler än Arbetsförmedlingen. Att enbart använda sig av Arbetsförmedlingen och att vara låst till en sådan aktör är inte optimalt. Alla sätt som kan underlätta en bättre matchning mellan sökande och arbetsgivare måste uppmuntras – kreativitet och drivkrafter för detta finns. Men lagar och regler sätter upp hinder . I andra länder, till exempel i , har de privata arbetsförmedlarna visat sig vara mycket effektiva när det gäller att hitta jobb åt dem som står längst ifrån arbetsmarknaden. I finns det numera bara privata aktörer i ett etablerat valfrihetssystem. Möjligheten till valfrihet innebär en stor vinst för den enskilde arbetssökanden men även för de företag som söker medarbetare. Därför bör regeringen se över om privata arbetsförmedlingar kan bidra till att fler får jobb i .