mot · H002Fi15 · 2013-04-29 00:00:00 — Andra förslag är en ny riskkapitalsatsning och medel för ett demonstrationsprogram för svensk miljöteknik. Regeringen bedriver en politik som för oss åt motsatt håll. Den missar att göra viktiga framtidsinvesteringar och missköter miljöpolitiken. kommer att missa 14 av 16 miljömål med de åtgärder som finns på plats. Detta miljömålsfiasko är allvarligt, inte bara för miljön utan också för industri. En passiv miljöpolitik på hemmaplan betyder en mindre marknad för företag som tar fram smarta lösningar för framtidens samhälle. 3.4Högre kvalitet i välfärden ger nya jobb En bra skola, utbyggd barnomsorg och fungerande sjukvård är nödvändiga förutsättningar för en fungerande ekonomi. Företagen behöver utbildad arbetskraft för att kunna växa, barnomsorg behövs för att föräldrar ska kunna arbeta, bra och effektiv sjukvård behövs så att människor kan stärka sin hälsa och slipper vara sjuka. vill förbättra kvaliteten i välfärden. Vi föreslår därför en höjning av de generella statsbidragen till kommuner och landsting så att fler kan anställas i välfärden. Vi föreslår också riktade pengar för att öka personaltätheten i skolan och i äldreomsorgen. På så vis förbättras kvaliteten i välfärden som nya jobb skapas. 4 Aktiva åtgärder för att få unga i arbete föreslår i denna budget en stor satsning på aktiva åtgärder för att få unga i arbete. En hög och långvarig ungdomsarbetslöshet är förödande för samhället i stort, men framför allt för den som inte får en ärlig chans att försörja sig själv och komma i gång med sitt vuxenliv. framtidstro och nya vägar till jobb för dessa unga vuxna. Våra insatser för unga arbetslösa vilar på tre ben enligt nedan. Bättre och mer samordnade Nya jobb för och av insatser för unga arbetslösa arbetsförmedlingar för unga. gymnasiekompetens: 5 000 nya Rätt till insats redan från dag 1 i Stöd till unga för att 5 000 nya platser på komvux. Utökat ansvar och ekonomiska Utbildning för bättre matchning: resurser för kommunerna att 2 500 platser på branschinriktade fånga upp arbetslösa upp till 25 1 000 platser på . Ungdomsarbetslösheten är högre i än i jämförbara länder i var ungdomsarbetslösheten . Dessutom har långtidsarbetslösheten bland unga ökat stadigt sedan regeringen tillträdde, från ca 13 000 personer 2007 till ca 22 000 personer 2012.13 I denna statistik ingår även de som studerar. Vad värre är, nästan en tiondel av alla varken arbetar eller går i skolan. Det handlar om ca 120 000 ungdomar som riskerar att hamna i långvarig arbetslöshet.14 Förklaringarna till den höga ungdomsarbetslösheten är flera. Till stor del handlar det om en strukturell arbetslöshet, oberoende av konjunktur. Den beror framför allt på att allt fler nästan var fjärde elev lämnar gymnasiet utan fullständiga betyg. Över 120 000 personer har inte en fullgod gymnasieutbildning. Allt fler av de barn som kommer till efter skolstartsåldern lyckas inte få gymnasiebehörighet och har därmed svårare att få jobb. Även unga med funktionsnedsättning har särskilt svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. En annan del av ungdomsarbetslösheten beror på den allmänna lågkonjunkturen. När arbetslösheten stiger drabbas de som är på väg in på arbetsmarknaden och de som har tillfälliga anställningar mest. Dit hör ungdomar och utrikes födda. Allra svårast att få jobb har arbetssökande med kort utbildning. 13SCB (2013). 14Ungdomsstyrelsen (2012). uppföljning av unga som varken arbetar eller studerar. Temagruppen Unga i arbetslivet 2012:4. 4.2 Startcentraler lokala arbetsförmedlingar för unga Regeringen har misslyckats med att få in unga på arbetsmarknaden. Befintliga program och insatser i Arbetsförmedlingens regi fungerar dåligt. Arbetslösa unga passar inte in i de ofta stelbenta insatserna. Programmen tycks inte heller passa arbetsgivarnas behov. I stället ser vi hur kommunerna tar saken i egna händer, trots att de egentligen varken har resurser eller ett uttalat ansvar för att förmedla jobb till unga arbetslösa. är det Arbetsförmedlingen som lyfter de ekonomiska resurserna för arbetsmarknadsinsatser pengar som Arbetsförmedlingen inte lyckats förvalta. har Arbetsförmedlingen lämnat tillbaka till statskassan.15 Kommunernas insatser sker ofta i samverkan med Arbetsförmedlingen. Sådana framgångsrika samverkansmodeller finns i bl.a. , och . Modellen har flera fördelar. Kommunerna har engagemang och kunskap om näringslivets lokala förutsättningar. De unga upplever att de blir sedda utifrån sina egna förutsättningar och önskemål på ett annat sätt än hos Arbetsförmedlingen. Verksamheten är också samhällsekonomiskt lönsam. I bedömer man att ett projekt med 25 deltagare har gett vinster för samhället på på kort sikt och nästan på längre sikt16 detta i form av minskade kostnader för försörjningsstöd, sjukvård etc. samt ökade skatteintäkter. Problemet är att dessa framgångsexempel saknar långsiktig finansiering och ett tydligt regelverk för sina insatser. Kommunerna känner sig bakbundna av ett stelbent regelverk och är hänvisade till tillfälliga EU-pengar. vill nu sprida dessa goda exempel till fler kommuner. Därför föreslår vi att Arbetsförmedlingen ska samverka med kommunerna om s.k. Startcentraler. Tanken är att de ska fungera som lokala arbetsförmedlingar för unga. NYTT FÖRSLAG: Startcentraler lokala arbetsförmedlingar för unga ge Arbetsförmedlingen ett tydligt uppdrag att erbjuda samverkan med kommunerna och/eller regionerna för att minska arbetslösheten för unga mellan . ge kommunerna ekonomiska muskler att på allvar ta detta ansvar. omfördelas från Arbetsförmedlingen till kommunerna. De kommuner som ingår avtal med Arbetsförmedlingen får ta del av pengarna. inom ramen för samverkansavtalet kan kommunerna, tillsammans med Arbetsförmedlingen, skapa lokala arbetsförmedlingar för unga. 15Se Arbetsförmedlingens årsredovisningar 20082012. 16Östersunds kommun (2011). Tanken är att alla unga arbetslösa i en kommun ska gå till Startcentralen i stället för till den traditionella Arbetsförmedlingen. startcentralen samordnar insatserna som krävs för att komma i arbete eller utbildning. Den arbetslösa unga personen slipper bollas mellan olika handläggare och insatser. I stället får den unge gå till ett enda ställe och få individuellt anpassad planering där rätt insats erbjuds vid rätt tillfälle från rätt aktör. stödet ska vara anpassat efter individens behov och insatserna tillgängliga i arbetslöshet. Det kan handla om att förmedla kontakter med företag, hitta en bra praktikplats, finna rätt utbildning eller guida i djungeln av stödinsatser. startcentralerna samlar all kompetens under ett tak. Näringslivssamordnare, traditionella arbetsförmedlare, socionomer etc. alla resurser som en ung arbetslös person kan behöva. De ska bygga vidare på lärdomarna från de positiva exempel som redan finns. för att ytterligare stärka skyddsnätet kring unga arbetslösa utöka kommunernas s.k. informationsansvar till unga arbetslösa mellan , i stället som . Syftet med att samla in informationen är att kunna erbjuda åtgärder till unga som varken arbetar eller studerar. ge kommunerna det huvudsakliga ansvaret för unga arbetslösa kombinerat med resurser för att klara detta uppdrag. 4.3Nya jobb för och av unga 4.3.1 Sommarjobb för alla vill minska avståndet mellan utbildning och arbetsliv. Tidig kontakt med arbetslivet redan i ger unga bättre förutsättningar för förankring på arbetsmarknaden. Sociala kontakter är betydelsefulla för att komma in på arbetsmarknaden, särskilt för unga med sämre studieresultat. Vi vill garantera att alla unga mellan erbjuds sommarjobb och utvecklad prao. För detta tillför vi kommunerna , som ska gå till en 25-procentig subvention av lönekostnaden. 4.3.2 Stötta unga att starta företag vill stötta unga med goda affärsidéer och initiativ som vill starta eget företag. Entreprenörskapsbarometer 2012 visar att i åldersgruppen kan tänka sig att bli egna företagare. Inför höstbudgeten kommer att se över möjligheterna att stärka ungas möjligheter till eget företagande. Det kan handla om satsningar på utbildning men också om att tydliggöra och förstärka befintliga stöd- och informationsstrukturer för unga som vill starta eget företag. 4.4 Fler vägar till gymnasiekompetens och utbildning för bättre matchning på arbetsmarknaden Gymnasiekompetens har blivit det nya minimikravet för att få ett jobb. Gruppen unga som inte klarar gymnasiet, inte kompletterar sin utbildning eller inte får ett jobb innebär stora kostnader för samhället och en stor förlust för individerna själva. vill se fler individuella, flexibla lösningar till gymnasiekompetens. Vi föreslår en utbyggnad av folkhögskolorna och den kommunala vuxenutbildningen med sammanlagt 10 000 nya platser. Regeringens satsning på nya platser inom yrkesvux är bra, men inte tillräcklig givet den höga arbetslösheten. Våra satsningar riktar, på ett tydligare sätt än regeringens, in sig på de grupper som står längst ifrån arbetsmarknaden. vill satsa på 5 000 nya studieplatser på folkhögskolans allmänna linje. Ungefär 12 000 elever läser in gymnasiekompetens på folkhögskolans allmänna linje. Många elever som läser in gymnasiekompetens på allmän linje upplever att de blivit sedda, fått bättre självförtroende och fått lust att läsa vidare. Problemet är att alla inte får chansen det går två sökande per plats för att läsa in gymnasiekompetens på folkhögskolornas allmänna linje.17 Folkhögskolan är för många en väg till jobb eller högre studier. av dem som gått allmän linje arbetar eller studerar efter att de lämnat folkhögskolan.18 Utvärderingar visar också att de som går vidare från allmän linje på folkhögskola till högre studier ofta klarar studierna bra. Personer med funktionsnedsättning och utlandsfödda är överrepresenterade i arbetslöshetsstatistiken och bland dem som inte fullföljer sin gymnasieutbildning. Folkhögskolorna fångar upp dessa grupper på ett bra sätt. Folkhögskolan gör riktade pedagogiska insatser för deltagare med funktionsnedsättning och invandrade deltagare med behov av stöd i svenska. av dem som läser in sin gymnasiekompetens på folkhögskola har någon form av funktionsnedsättning och är utlandsfödda. pågår också inom folkhögskolan en satsning på studiemotiverande folkhögskolekurser. Målgruppen är arbetslösa ungdomar i åldern utan slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan. Med förslag får fler unga chansen att läsa på dessa kurser. vill göra folkhögskolans unika studiemiljö tillgänglig för fler. Därför vill vi knyta folkhögskolorna närmare de platser som har många unga arbetslösa, exempelvis storstädernas miljonprogramsområden och landsbygdskommuner med hög ungdomsarbetslöshet. Detta kan ske genom att helt nya skolor öppnas eller att befintliga skolor startar filialer. Även den kommunala vuxenutbildningen behöver stärkas och erbjuda fler att komplettera och läsa in en fullständig gymnasiekompetens. 17Folkbildningsrådet (2012). Söktryck till folkhögskolorna. 18Folkbildningsrådet (2012). Samlad bedömning av folkbildningens samhällsbetydelse. den höga arbetslösheten föreslår 7 000 nya platser och 5 000 nya platser inom den kommunala vuxenutbildningen. Platserna riktar sig till alla som saknar fullständig gymnasieutbildning eller behöver komplettera gymnasieutbildningen för att få behörighet till högskolan. Regeringen tillför nya platser inom den yrkesinriktade kommunala vuxenutbildningen (yrkesvux). Detta når endast dem som är intresserade av en gymnasial yrkesutbildning. föreslår också fler platser på yrkesutbildningar för att förbättra matchningen mellan arbetsgivarnas behov och de arbetssökandes kompetens. Vi vill tillföra 2 500 nya helårsplatser vid branschinriktade jobbutbildningar samt 1 000 nya helårsplatser på . Dessa platser inriktar sig i första hand på branscher där prognoserna pekar på arbetskraftsbrist. Enligt Arbetsförmedlingen19 råder det störst brist på arbetskraft inom sådana yrken som lastbilsmekaniker, byggnadsplåtslagare, kockar, golvläggare och undersköterskor. 5 Miljö och klimat Följderna av ett förändrat klimat blir alltmer uppenbara. Rapporterna om extrema väderhändelser kommer nästan , liksom vetenskapliga artiklar med nya rön som ytterligare understryker allvaret i situationen. fortsätter utsläppen av växthusgaser att öka och investeringarna i fossil energi slår nya rekord medan de globala klimatförhandlingarna rör sig framåt med snigelfart. är i hög grad en del av problemet. Vi har, liksom andra industriländer, förbundit oss genom klimatkonventionen att ta ansvar på två sätt: dels att minska våra egna utsläpp till en hållbar nivå, dels att finansiera det globala klimatarbetet med additionella medel. Inget av dessa löften uppfylls av regeringen. Utsläppen inom landet uppgår till över per person och år en hållbar nivå anses vara omkring ett ton per person och år. Med den takt utsläppen minskar enligt regeringens egen prognos kommer det att ta innan utsläppen är på en hållbar nivå.20 Med den nuvarande politiken förväntas utsläppen vara mer eller mindre oförändrade och marginellt lägre 2050, enligt Naturvårdsverket.21 Om man även räknar in svenskarnas utsläpp i andra länder genom internationella resor och de produkter vi importerar är utsläppen per person betydligt högre och de ökar. 19Arbetsförmedlingen (2012). Var finns jobben? Bedömning och en långsiktig utblick. 20Miljödepartementet (2009). femte nationalrapport om klimatförändringar, (Ds 2009:63). 21Naturvårdsverket (2012). Referensscenariot i Färdplan , (Rapport 6537). Vad gäller andra skarpa åtagande, att vara med och finansiera det globala klimatarbetet, är situationen likartad. I stället för att tillföra nya pengar märker regeringen om pågående biståndsprojekt och befintliga bidrag till internationella fonder som klimatfinansiering. Det svenska klimatarbetet har havererat och regeringens linje är dunkel. Trots det alarmerande läget verkar regeringen nöjd med utvecklingen. Statsministern har gått från att i sin första regeringsförklaring kalla klimatfrågan för en ödesfråga för världen till fullständig uppgivenhet och passivitet. Så kan det inte fortsätta. föreslår en rad aktiva åtgärder för att minska klimatutsläppen. Vad gör spelar roll. 5.2Ekonomiska styrmedel och klimatlag menar att den svenska klimatpolitiken sköts på samma sätt som statens finanser sköttes innan det finanspolitiska ramverket kom på plats. Det råder t.ex. total förvirring om hur utsläppsmål ska räknas, vilka utsläpp som ska ingå, vad som ska ske med överblivna utsläppsrätter, frånvaro av regler för avräkning av sänkor och beräkning av långsiktig kostnadseffektivitet. har upprepade gånger kritiserat hur den svenska klimatpolitiken sköts.22 För att skapa ordning och reda i klimatpolitiken föreslår ett klimatpolitiskt ramverk enligt samma modell som det finanspolitiska ramverket, som är vår viktigaste reform inom klimatpolitiken. Det kan bli lika centralt för den långsiktiga klimatpolitiken som det finanspolitiska ramverket har varit för att skapa stabila förutsättningar för svensk ekonomi. Ett klimatpolitiskt ramverk ska ange ett långsiktigt mål för utsläppsminskningar till 2050 baserat på vetenskapens senaste rön och periodiska utsläppstak som sänks varje mandatperiod mot målet. Regelverket ska även ange principer för redovisning och beräkning samt hur internationella åtaganden bör nås. skapar helt nya förutsättningar för en stabil och långsiktig klimatpolitik. Tydliga spelregler leder till ökad disciplin, trovärdighet, transparens och målstyrning. De klimatstyrmedel vi föreslår kommer att behöva justeras och kompletteras inom ramen för klimatlagen för att målen ska nås. 22 har gett ut sju rapporter där man granskar klimatpolitiken. Se exempelvis RIR 2012:7 Infrastrukturplanering på väg mot klimatmålen?, RIR 2012:1 Klimatrelaterade skatter vem betalar?, RIR 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter. 5.3Rusta för ett förändrat klimat har en långsiktig plan för att klimatsäkra . finns ett behov av investeringar i klimatanpassningsåtgärder . För att dessa nödvändiga investeringar ska kunna genomföras måste staten ta ett stort ansvar. Vi föreslår därför att staten ska stå för hälften av finansieringen, motsvarande . Även om och världen agerar kraftfullt för att minska klimatutsläppen så gör redan de utsläpp som skett fram till att klimatet ofrånkomligen kommer att förändras. För del innebär det bl.a. att tillgången på dricksvatten hotas när vattenkvaliteten i sjöar och vattendrag blir sämre. Översvämmade vägar och källare kommer att bli allt vanligare, liksom svåra stormar och andra extrema väderhändelser. Arbetet med att klimatanpassa utreddes i den statliga Klimat- och sårbarhetsutredningen som kom med sitt slutbetänkande redan 2007.23 har regeringen inte tagit vara på utredningens förslag och vidtagit åtgärder. Här krävs såväl många mindre åtgärder i landets kommuner som större nationella klimatanpassningsåtgärder. Kostnaderna för att anpassa samhället redan nu är mindre än att vänta till . Till exempel riskerar fastigheter och viktig infrastruktur för att förstöras om inga åtgärder vidtas.24 Klimatanpassning skapar också vinster i form av ett stort antal nya jobb. Det handlar bl.a. om nya arbetstillfällen inom anläggning, projektering och byggsektorn. förslag riktar in sig på ett antal större angelägna infrastrukturprojekt som saknar finansiering. , med mynning och prioriteras. Kostnaden ska delas mellan stat och kommun/region. En utredning ska utreda storleken på den statliga medfinansieringen för dessa stora klimatanpassningsprojekt. Utöver dessa pengar kvarstår vår tidigare s.k. Klimatanpassningsmiljard (Klamp). Kommuner och myndigheter ska kunna ansöka om bidrag från Klamp för åtgärder mot extrema väderhändelser som översvämningar och långsiktiga klimatförändringar. 5.4 Folkligt deltagande i omställningen till förnybar energi Att ställa om energisystemet till att vara förnybart är en central del i en hållbar energi- och klimatpolitik. Omställningen innebär ett paradigmskifte för elproduktionen, från ett fåtal stora kraftverk till en inför klimatförändringarna hot och möjligheter. inför klimatförändringarna hot och möjligheter. mångfald av små producenter spridda över hela landet. En sådan utveckling har tre positiva effekter: omställningen går fortare när fler deltar, konsumenterna får större kontroll över sina elräkningar och allmänheten blir mer positivt inställd till förnybara energikällor. Detta är ingen utopi; vi ser det redan hända i våra grannländer och . I båda dessa länder är det folkliga ägandet i de förnybara energikällorna stort och växande. är acceptansen för förnybara energikällor rekordhög och utbyggnaden går mycket snabbt. Båda länderna har medvetet satsat på att göra medborgarna delaktiga i omställningen genom ägande eller samägande av vindkraftverk och solcellsanläggningar för att producera egen el. mål är att öka det folkliga deltagandet i omställningen till ett förnybart energisystem. För att nå detta mål krävs stöd och styrmedel som har en annan inriktning än . De viktigaste punkterna i ett sådant program är dessa: Rätt till delägande. De som bor i närheten av ett blivande vindkraftverk ska ha rätt att bli delägare genom att köpa andelar i kraftverket. Ett sådant system har redan gett goda effekter i . Ge kommunerna fastighetsskatten. Vindkraftverk betalar en årlig fastighetsskatt till staten. Fastighetsskatten bör i stället tillfalla den kommun där vindkraftverken står som en kompensation för kommunens kostnader och ett erkännande av kommunens bidrag till energiomställningen. Fast pris för solel. Den som sätter upp solceller ska veta att han eller hon får ett fast pris . Det fasta priset gör det tryggare och mer lönsamt att investera i solel. Låt kvitt vara kvitt på elnätet. Den som producerar el och levererar ut den på nätet ska kunna kvitta det mot sin egen användning. Kvittningen ska även gälla hushåll i flerfamiljshus och ske på årsbasis. 5.5Hållbara och smarta transporter För är det självklart att infrastrukturplaneringen ska styras av klimatmålen. Transporterna står för ungefär en tredjedel av klimatpåverkan. Därför är en klimatomställning av transportsystemet avgörande för att vi ska kunna nå ett hållbart samhälle. Det krävs en radikal kursändring i politiken för att miljöpåverkan från trafiken ska minska. Utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter kommer annars att vara fyra gånger högre 2030 än vad klimatmålet för transporterna kräver, enligt Trafikverket.25 25 (2012). Underlag till Färdplan 2050, s. 23. Klimatmålet som åsyftas utgår från tolkning av regeringens mål om en fossiloberoende fordonsflotta, en minskning av fossilanvändningen i vägtrafiken jämfört med . Tyvärr saknar regeringen en politik som tar itu med problemen. I stället gör regeringen mångmiljardinvesteringar som går åt motsatt håll i nya motorvägar som leder till mer biltrafik, ökad trängsel på vägarna och större klimatpåverkan. föreslår stora satsningar på järnväg, spårväg och övrig kollektivtrafik samt på cykel och gång. På så sätt blir tågen punktligare, det skapas fler sittplatser i kollektivtrafiken och det blir säkrare att ta sig fram på cykel, både för barn och vuxna. För godset handlar det om att styra mot fler transporter på järnväg och med sjöfart. satsar ca mer än regeringen på järnväg och mer till drift och underhåll, . Regeringens tillfälliga omfördelning till järnvägsunderhåll är bra, men det krävs mer långsiktiga satsningar för att tågen ska komma . satsningar kommer att ge jobb runt om i landet och är viktiga steg mot en klimatsmart ekonomi. Parallellt med investeringar krävs planering för ett transportsnålt samhälle, där det vi behöver i vardagen finns nära där vi bor och där varor inte transporteras längre än nödvändigt. Den största potentialen att minska biltrafiken finns i städer och tätorter. Därför fokuserar politik på att minska bilanvändningen i dessa områden. På landsbygd, framför allt i glesbygd, kommer bilen fortsatt att ha en avgörande roll i människors vardag. Där behöver fokus vara på att få fram energisnåla fordon och tillgång till förnybara drivmedel. finns stora möjligheter att minska den enskildes beroende av bil även här, t.ex. genom kollektivtrafik, distansarbete och samordnade system av samåkning. Regeringens politik ger osäkra villkor för den som köper eller producerar en bil med lägre miljöpåverkan. Det duger inte med endast tillfälliga beslut som undergräver långsiktiga spelregler för marknad och konsumenter det behövs system som håller . Ett exempel på regeringens agerande är att man nu vill slopa tullvillkoret för etanol, vilket innebär att man öppnar för import av etanol med låg klimatnytta, s.k. fuletanol, till . Detta är tveksamt ur klimatsynpunkt och riskerar att försämra situationen för biobränslen. Flygresandet står för en tiondel av svenskarnas totala klimatutsläpp, och trenden är ökande. Flyget ingår numera i EU:s handelssystem med utsläppsrätter, men effekten på biljettpriset är marginell. I praktiken saknar det miljöstyrande effekter. Vi anser att flyget ska bära sina miljökostnader. Därför föreslår en klimatskatt för flyget, som syftar till att inkludera flygets klimatpåverkan. De fyra transportslagen järnväg, väg, sjöfart och flyg fungerar inte utan det femte data och telekommunikation. Stora klimatvinster kan göras med hjälp av it. Det handlar t.ex. om att ersätta en del av de tvungna flygresorna med videokonferenser. Staten har ett stort ansvar för att de statligt ägda fibernäten behålls och utvecklas, så att de kan användas för att ställa om och modernisera samhället i hela landet. 5.6En gruvpolitik för framtiden Intresset för att prospektera efter, och bryta, malm och andra naturresurser i har aldrig varit så stort som . () beräknar att ett femtontal nya eller nygamla gruvor kommer att öppnas inom en tioårsperiod.26 Med ett ökat exploateringstryck ökar också konflikten mellan olika intressen. Ett exempel på detta är Nordkalks planerade kalkbrytning på .