mot · H102U279 · 2013-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Det är nu mer än ett halvt sekel sedan proposition 1962:100 om svenskt utvecklingsbistånd lades fram för den svenska . Dessutom går den svenska politiken för global utveckling in i sitt andra decennium. Gränserna mellan bistånd och andra politikområden suddas ut. Nya aktörer tillkommer i utvecklingssamarbetet och andra finansiella flöden än traditionellt bistånd spelar allt större roll. har, , upparbetat ett unikt internationellt förtroendekapital som måste förvaltas väl. de gröna anser att ska ha ett generöst bistånd med god kvalitet. Styrning och uppföljning måste vara tydlig. Jakten på kortsiktiga och mätbara resultat får inte överskugga långsiktighet. Höga krav ska ställas på alla aktörer och gälla lika oavsett sektor – dubbla måttstockar får inte tillämpas. Mänskliga rättigheter, fattiga människors behov och hållbarhet ska vara givna ledstjärnor för biståndspolitiken och inriktningen för Sida och alla verksamhetsområden. har sagt nej till bemyndigande om kapitaltillskott till det statliga riskkapitalbolaget . Det gör vi inte då det är vår förhoppning att kunnat utveckla sitt arbete på grundval av de ägaranvisningar de fick 2012 och att bolagets resultat styrs av PGU och det biståndspolitiska målet. vill att det multilaterala biståndet får en översyn och en organisation med resurser som kan säkra kvalitet i arbetet. I budgetpropositionen föreslår regeringen en ny målstruktur för svenskt bistånd. Det är första gången målsättningarna för biståndet ändras, utan en bredare diskussion. är kritiskt till att regeringen ännu inte presenterat den biståndspolitiska plattform som ska ligga till grund för den förnyade styrningen av svenskt utvecklingssamarbete och menar att denna borde presenteras som en proposition, inte en skrivelse. vill införa ett verkligt ekonomiskt stöd till klimatarbete i fattiga länder, som inte består av dubbelräknat bistånd eller köp av osäkra utsläppsrätter utan ger nya pengar utan krav på kompensation. Stödet ska svara mot de utlovade belopp med nya pengar som har gett i internationella avtal. Vi inrättar ett utökat anslag på UO 20. slår vakt om enprocentsmålet för biståndet. Därför kan vi inte acceptera de omfattande och ständigt ökande avräkningar som görs på biståndsramen och som urholkar beslutet om att biståndet ska uppgå till av BNI. Vi ifrågasätter regeringens tolkning av de internationellt överenskomna /Dac-reglerna för vad som kan kallas bistånd. Tolkningsutrymmet av har, , utnyttjats för att låta biståndet täcka en rad andra verksamheter, vars bidrag till det övergripande målet om fattigdomsbekämpning är oklart. menar att med sin höga ambition för biståndet ska stå upp för regelverket och inte bidra till dess förflackning. anser att debatten om utvecklingens drivkrafter och hinder är en nyckel för svensk utvecklingspolitik. Därför vill vi ha nya riktlinjer för och mer resurser till Sidas informationsanslag. Vi vill också ha en nystart för den svenska politiken för global utveckling (PGU). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om biståndets nya mål och den biståndspolitiska plattformen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klimatsatsningar i utvecklingsländer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avräkningar för flyktingmottagandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skuldavskrivningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avräkningar för utrikesförvaltningens förvaltningskostnader. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öronmärka resurser till informationsanslaget. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvärdering i enlighet med PGU och biståndets mål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvärdering av och resurser för det multilaterala biståndet. anvisar anslagen inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd med de ändringar i förhållande till regeringens förslag som framgår av tabellen under avsnitt 3. Anslagsförslag 2014 för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Avvikelse från regeringen (MP) Utvärdering av internationellt bistånd Minskad avräkning för utgifter för att upprätthålla Dac-reglerna 4.1Nya mål för biståndet måste förankras I budgetpropositionen föreslår regeringen en ny målstruktur för svenskt bistånd. Det är första gången målsättningarna för biståndet ändras utan en bredare diskussion. är kritiskt till att regeringen ännu inte presenterat den biståndspolitiska plattform som ska ligga till grund för den förnyade styrningen av svenskt utvecklingssamarbete. Förankringsprocessen hos biståndets aktörer och har varit undermålig och under den utdragna processen har verksamheten blivit lidande. Plattformen borde presenteras som en proposition med förnyade målsättningar och resultatstrategier. Förslaget på nytt mål för det svenska biståndet – förbättrade levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck – förpliktigar att se över hur alla politiska beslut i och EU påverkar möjligheterna till fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling. Biståndet ska bidra till konkreta resultat för människor som lever i fattigdom, dels genom biståndsinsatserna, dels genom att vi får kunskap om hur vi kan utveckla en samstämmig politik för och EU. I dialogen med samarbetspartner ska vi aktivt söka information om hur svensk och europeisk politik kan riva utvecklingshinder och skapa förutsättningar för hållbar utveckling. Hela samhället ska, även inom ramen för biståndet, engageras för att utveckla idéer, bilda opinion och bidra till att genomföra politik för global utveckling på ett konkret sätt. Myndigheter, kommuner, utbildningsväsendet, enskilda organisationer, folkrörelser och näringsliv har alla viktiga roller att spela. och övriga 23 länder i klimatkonventionens grupp av 2-länder har förbundit sig att göra två saker: att minska sina egna utsläpp till hållbara nivåer samt att utöver biståndet finansiera utsläppsminskningar och anpassningsåtgärder i fattigare länder. Denna summa ska totalt vara 2020. Inget land har levt upp till något av löftena, vilket är en av de viktigaste faktorerna bakom det misstroende som finns mot i-länderna i de internationella förhandlingarna. är ett av de länder som sviker sina löften. I årets budget finns inga nya och additionella medel för klimatfinansiering och det är omöjligt att få en samlad bild av vilka klimatinsatser som planeras inom biståndsramen. Biståndet ska vara miljö- och klimatsäkrat och är positivt till särskilda satsningar inom ram. måste dock vara ett föredöme och särredovisa vad som är bistånd och vad som är klimatskadestånd. Genom att öppet och tydligt redovisa vilka nya internationella klimatinsatser som görs, inom biståndet och med additionella medel, kan bidra till att minska låsningarna i de internationella förhandlingarna. måste också aktivt verka för att få fram nya finansieringsmekanismer. För att nå upp till de summor som utlovats, , måste finansieringskällor utanför statsbudgeten utvecklas. I , och diskuteras möjliga alternativ som globala skatter på flyg- och fartygsbränslen för internationella transporter, öronmärkning av intäkterna från auktioneringen av EU:s utsläppsrätter och en internationell skatt på finansiella transaktioner. ska leva upp till löftet om att finansiera klimatarbetet i fattiga länder. inför därför ett verkligt ekonomiskt stöd till klimatarbete i fattiga länder. Ett stöd som inte består av köp av osäkra utsläppsrätter eller dubbelräknat bistånd utan ger nya pengar utan krav på kompensation. Vi väljer att destinera intäkter som statsbudgeten får från auktionering inom EU:s handel med utsläppsrätter till internationella klimatinsatser. Därutöver tillför vi också medel från reformutrymmet för att öka takten i klimatomställning i fattiga länder. Vi inrättar en ny budgetpost för detta, på UO 20, Klimatsatsning utvecklingsländer. innebär satsningen, i enlighet med våra åtaganden, . Vi beräknar en satsning på totalt åren 2015–2017. Därtill inrättar vi, inom UO 5, en särskild satsning på klimatdiplomati. anser att ska ha utveckla sitt arbete i de internationella förhandlingarna och fördjupa EU-samarbetet. ståndpunkter bör vara tydligare och vi bör delta mer aktivt i pågående processer samt söka andra spelplaner för att skjuta fram positionerna. Detta arbete behöver ske i nära samarbete mellan och . ifrågasätter att regeringen låter biståndet bekosta så stor andel av flyktingmottagandet. På så sätt ställer regeringen utsatta grupper mot varandra. har råd med både en human migrationspolitik och en stark bistånds- och utvecklingspolitik. Enligt /Dacs praxis är det möjligt att räkna en viss del av flyktingmottagandet som bistånd. Att avräkna så mycket som gör innebär dock att blir i särklass största mottagare av svenskt bistånd och att biståndet betalar av vårt flyktingmottagande. tillhör de länder som gör störst avräkningar enligt . avdrag från biståndet var högre än något land 2011 och större än 16 länder tillsammans. Snittet bland de övriga givarländernas avräkningar ligger på . budget får , vilket är en välkommen minskning från förra årets . gör olika uttolkningar av regelverket. Några räknar bara dem som fått flyktingstatus, andra räknar dem som söker asyl. räknar båda och räknar fram kostnader enligt en schablon. Vi menar att det inte är rimligt att ska avvika så från övriga länder. talar om avräkningar för flyktingar. Enligt UNHCR är en flykting den som beviljats asyl. Om bara skulle räkna de asylsökande som slutligen beviljas skydd i så skulle summan vara betydligt lägre. Om vi räknar alla i asylsystemet som i slutänden får asyl så skulle även det innebära mindre avräkningar. menar att det är dags att se över det system använder för avräkningar av flyktingmottagande och närma oss övriga givarländer. I ett första steg återför vi därför till biståndsramen. har regeringen avräknat bilaterala skuldavskrivningar från biståndsramen. anges att detta inte är aktuellt. I det fall skuldavskrivningar ändå kommer att aktualiseras vill förtydliga att vi säger nej till det system regeringen använder för regelmässig avskrivning av skulder. Vi vill ha ett system som tar hänsyn till skuldens legitimitet och att man vid avskrivningar utgår från den faktiska fordran och inte räknar upp denna till orimliga belopp, som sedan räknas av från biståndsbudgeten. 4.5Avräkningar för utrikesförvaltningens förvaltningskostnader Hanteringen av avräkningarna för utrikesförvaltningen kostnader har åter kommit att diskuteras, eftersom redovisningen inte varit transparent och i vissa avseenden, så som var fallet med avräkningarna för utlandsmyndigheter och ministerns samt statssekreterarens löner, inte heller korrekt. Regeringens transparensgaranti för biståndet ger löften om en förbättrad ordning. Vi noterar att regeringen, med anledning av tidigare kritik från /Dac arbetar med den modell av faktisk kostnadsberäkning som togs fram inför föregående budget. välkomnar att utrikesförvaltningen arbetar med utvecklingsfrågor även i eftersom detta är i linje med politiken för global utveckling. Dock ska denna typ av kostnader och verksamhetens resultat redovisas mot biståndets mål. önskar att en särskild redovisning görs av dessa kostnader. Av de vi återför till biståndsramen vill vi öronmärka till det tidigare halverade informationsanslaget. Vi menar att denna verksamhet är av avgörande betydelse för bred folklig mobilisering i arbetet för en rättvisare värld. Utvecklingens drivkrafter och hinder måste bli mer kända och kopplingen mellan biståndets resultat och utmaningar på andra politikområden måste synliggöras i enlighet med politik för global utveckling. menar att riktlinjerna för informationsanslaget bör revideras så att anslaget kan användas för en kritisk och konstruktiv diskussion om och EU:s möjligheter och hinder för fattigdomsbekämpning och utveckling. På så sätt vässas det svenska bidraget och trovärdighet ökar. 4.7Utvärdering i enlighet med PGU och biståndets mål noterar att regeringen har utvecklat formen för sina resultatskrivelser för biståndet. finns det mer att göra för att infria den transparensgaranti som utfärdats för biståndet. välkomnar särskilt ambitionen att, genom Statskontoret, utvärdera PGU. Inför ett nytt decennium av politik för global utveckling lämnar in en omfattande partimotion med förslag på hur arbetet kan utvecklas för att uppfylla det riksdagsbeslut som fattades . vill att regeringen, inom , inrättar funktioner för styrningen av PGU och vill se att det finns en oberoende funktion för att granska och utvärdera biståndet och politiken för global utveckling. Det nya utvärderingssekretariatets mandat bör därför utvecklas. skulle kunna generera mycket resurser för fattigdomsbekämpning om biståndet blev än effektivare och PGU fick genomsyra alla politikområden. PGU måste få en central plats i så att möjliga synergier och målkonflikter kan analyseras kontinuerligt. Regeringen som själv är mycket noggrann med att ställa krav på resultatredovisning måste tillse att det finns resurser för att både genomföra och redovisa resultat för såväl bistånd som PGU i sin helhet. Det krävs ett politiskt åtagande från hela regeringen och ett tydligt uppdrag till alla ministrar. måste ansvara för den politiska styrningen och samordningen av statssekreterarna. behöver förstärkt kapacitet att samordna arbetet. På samma sätt behöver tjänstemän på de olika departementen och relevanta myndigheter ha ett tydligt uppdrag och erforderlig kunskap för att arbeta med PGU. Det är också angeläget att utveckla formerna för att involvera i utvecklingen av PGU. Utskottet bör använda PGU:s perspektiv i beredning av ärenden. bör vara uppdragsgivare till en oberoende utvärdering av PGU. Såväl regering som riksdag bör, för avgörande politiska beslut, redogöra för konsekvensanalyser som identifierar och hanterar mål- och intressekonflikter, där konsekvenser av svensk politik för fattiga människor analyseras. Konsekvensanalysbedömningar måste genomsyras av öppenhet och deltagande från civilsamhället innan, under och efter genomförandet. Regeringen bör redogöra för hur avväganden gjorts i de fall det finns mål- och intressekonflikter. Regeringen bör också se till att våra samarbetsländer har en möjlighet att följa upp PGU. De internationella överenskommelserna om biståndseffektivitet (den så kallade Parisagendan) betonar ömsesidigt ansvarsutkrävande. 4.8Utvecklad organisation för det multilaterala biståndet Det multilaterala biståndet utgör en snabbt växande andel av det svenska biståndet. Multilaterala organisationer har en viktig roll att spela och ska vara en aktör av betydelse i dessa sammanhang. ska verka för en reformering och effektivisering av FN. Det kräver att regeringen har en organisation med tillräckliga resurser för att föra dialog och utöva inflytande. Organisationen ska också hantera en kvalitativ beredning och uppföljning av det multilaterala biståndet. har frågan om balansen mellan bilateralt och multilateralt bistånd och deras respektive för- och nackdelar inte utgjort någon prioriterad fråga i . Dac uppmärksammade i sin rapport om 2005 att saknade en övergripande strategi för det multilaterala stödet. antogs en strategi, och ett relativt stort antal organisationsbedömningar har genomförts. UD och Sida har därtill organiserat arbetet mellan sig. Det är bra, men det saknas en övergripande uppföljning och analys med förslag på hur arbetet ska organiseras så att det upprätthåller bästa kvalitet. Regeringen behöver återkomma till med en redogörelse för hur strategins rekommendationer tillämpas. Redogörelsen ska innehålla en övergripande analys av måluppfyllelsen i förhållande till det svenska biståndets mål och den svenska strategin för multilateralt utvecklingssamarbete. Analysen skulle kunna bidra till den utlovade biståndspolitiska plattformen och revideringen av den nuvarande strategin för det multilaterala stödet. föreslår också att regeringen avsätter resurser för att inrätta en enhet som kan ge stöd till nuvarande organisation på och Sida. Det är uppfattning att UD och Sida gör ett gott arbete med de resurser som finns, men att dessa inte är tilltäckliga givet anslagets storlek och den höga ambitionsnivån. Samarbete och roll- och resursfördelning mellan departement och myndighet måste klargöras.