ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102N363 · 2013-09-17 00:00:00 — Samverkan för bättre turistnäring tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samverkan mellan det privata och offentliga för att uppnå en bättre turistnäring. På landsbygden och i glesbygd är turistnäringen en av de absolut viktigaste näringarna för . Företagen som är verksamma inom turism är ofta små eller medelstora och de ekonomiska medlen för marknadsföring utanför regionens och nationens gränser är små. Det krävs därför att stat, landsting och enskilda kommuner satsar stora resurser, både personellt och ekonomiskt. Det som saknas är dock en organiserad samordning som skulle leda till en mer framgångsrik marknadsföring av som resmål. En satsning på turistnäringen skulle skapa många nya arbetstillfällen som en mer positiv bild av skulle spridas utanför nationens gränser. är ett bra exempel på ett stort evenemang som sker i nära samarbete med näringslivet med målet att bidra till en positiv utveckling för hembygden samt för som helhet. Genom att utnyttja starka och befintliga varumärken kan vi utveckla turistnäringen i . Det vore därför önskvärt att regeringen ser över möjligheten att samordna insatserna från det offentliga i respektive län samt samordna de regionala insatserna till en nationell kraftsamling i samarbete med näringslivet och dess branschföreträdare.
mot · H102N368 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av näringslivsprogram för . Det är vår fasta tro i Socialdemokraterna att det inte finns ett motsatsförhållande mellan storstäder och landsbygd. På samma sätt som det är viktigt att utveckla de stora regionerna måste den regionala utvecklingspolitiken också bygga på insikten att landsbygden har rätt att utvecklas på samma villkor som andra geografiska områden. I den målsättningen ligger väldigt många utmaningar. På många orter blir det allt svårare för de små företagen att klara sin vardag och utvecklas. Regioner utarmas, arbetstillfällen försvinner, servicegraden sjunker och befolkningsantalet minskar. Ska tillväxten stimuleras och problemen bekämpas måste satsningarna vara därefter. Det krävs stora resurser. Socialdemokraterna visar budget att man menar allvar. En riktad satsning på är ämnad för jobb och utveckling på landsbygden. Vidare läggs det fram flera förslag för fler jobb i växande företag. Vi halverar sjuklöneansvaret, bättrar på kapitalförsörjningen och underlättar generationsväxlingen bland företagarna genom tillgång till regionala företagarförmedlingar och studentmedarbetare. Till detta investeras dessutom en kvarts miljard kronor för att stärka svenska företags exportmöjligheter. Viljan att ställa upp politiskt, att med olika åtgärder ge näringssektorn full skjuts framåt, är inte bara välkommen. Den är nödvändig. Appliceras initiativen på mitt eget hemlän stärks förutsättningarna på ett mycket positivt sätt. En partivän, som är kommunalråd i en av läns 13 kommuner, framhöll att vårt län är den mest tillväxtintensiva regionen i . Uttalandet säger väldigt mycket om områdets potential, men det signalerar också det starka behovet av kraftfulla insatser. är det viktigt att äga en stor lyhördhet. Satsningarna måste utformas på ett vettigt sätt och i konstruktiv dialog med företagarsidan. I det sammanhanget får inte småföretagarna glömmas bort. Deras roll har en tendens ibland att förminskas, vilket är orätt i högsta grad. I synnerhet i en landsdel som där småföretagen dominerar totalt vad gäller antal företag respektive anställda. I exempelvis kommer en tredjedel av skatteintäkterna från dem som arbetar i små företag med färre än 50 anställda. I mindre kommuner, som , och , är procentandelen ännu högre. Småföretagens betydelse måste med andra ord vägas in och ges rättmätig tyngd när man lägger strategin för ett övergripande handlingsprogram för näringslivet. Eftersom vi vet att fyra av fem arbetstillfällen i skapas i de små företagen måste deras behov beaktas med stor respekt. Företagarnas lokala företrädare har bland annat efterlyst enklare regler, förbättrade kontaktytor mellan utbildningsväsen och företag och större mottaglighet för nya idéer och branscher. Tas rätt grepp och tillförs skäliga resurser skapas en gynnsam tillväxt även utanför storstadsregionerna. Då stannar inte parollen hela landet ska leva vid en from illusion utan omsätts i praktiken. Då får vi fler jobb, ökade skatteintäkter och bättre välfärd.
mot · H102N371 · 2013-09-30 00:00:00 — Intresseorganisationer för arbetsintegrerande sociala företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i regleringsbrevet till skrivs in att en del av de befintliga medel som avsätts för stöd till arbetsintegrerande socialt företagande även bör bidra till att stödja utvecklingen av egna intresseorganisationer för sociala företag. Om alla människor skall kunna arbeta av sin förmåga behövs en flexiblare arbetsmarknad och en rik variation av arbete och företagande för att personer med funktionsnedsättningar, bakgrund med sociala problem eller andra arbetshinder skall kunna hitta en plats som fungerar för dem. Arbetsintegrerande sociala företag har visat sig vara en bra form för att skapa arbete och sysselsättning för människor som har svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. Detta bygger på människors eget engagemang och frihet att själva vara med och bygga upp ett företagande och ett arbete utifrån sina förutsättningar. Det handlar om egenmakt, att själv få ta initiativ, ansvar och makten över sitt liv. Detta är grunden till att de sociala företagen oftast lyckas stödja personer att komma tillbaka till arbetslivet. Precis som alla andra företag har de sociala företagen gemensamma frågeställningar, problem och hinder att brottas med. Det är en stor utmaning att driva ett företag som skall samarbeta med Arbetsförmedlingen, , kommuner och den vanliga marknaden. Allt fler arbetsintegrerande sociala företag startas, med stora ideella insatser, och behovet växer att kunna utveckla mer organiserade nätverk och plattformar för påverkansarbete, kompetensutveckling och samarbete. Sociala arbetskooperativens intresseorganisation (Skoopi) är den enda förening som organiserar sociala företag, även Skoopis arbete bedrivs till stor del med ideella krafter. Övrig finansiering kommer från olika projektmedel vilket ger en osäker tillvaro och svårt att planera för framtiden. De sociala företagen måste själva skapa sina egna organisationer men det är svårt utan något kontinuerligt stöd. De är företag med en svag ekonomi och det är omöjligt att få en finansiering som täcker det behov som finns av Skoopis tjänster bara med det medlemmarna kan betala. Ideella organisationer som arbetar inom det sociala området eller med funktionshindrade har möjligheter att söka statsbidrag till sin verksamhet, vilket en organisation som Skoopi inte har. När det nu finns en handlingsplan för arbetsintegrerande sociala företag behövs informations- och utbildningsinsatser till myndigheter, kommuner och intresseorganisationer, och de sociala företagens erfarenheter är efterfrågade. Med detta som bakgrund så föreslår vi att man i regleringsbrevet till skriver in att en del av de befintliga medel som avsätts för stöd till arbetsintegrerande socialt företagande även bör bidra till att stödja utvecklingen av egna intresseorganisationer för sociala företag.
mot · H102N377 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av bättre förutsättningar för skoterturism. Det finns ca 250 000 snöskotrar i och det säljs ungefär 8 000 nya skotrar . Det finns totalt skoterleder i landet. I är snöskotern viktig i människors vardag. Den används flitigt av skogsarbetare, renskötare och andra i jobbet. Den ger många en möjlighet att på sin fritid kunna röra sig i vinternaturen. har snöskotern fått en allt större betydelse i vinterturismen. fanns det 145 företag med tillstånd att hyra ut skotrar och antalet företagare i branschen växer i inland. Skotersafari, fiske och andra typer av aktiviteter med skotrar är populära bland turisterna. I omsätter skoterturismen och omkring 4–5 miljarder i hela landet. I och omsätter branschen mycket stora summor, var det . Turism är en mycket viktig jobbskapare på landsbygden. Genom att utöka möjligheterna till fiske, jakt, skid- och skoteråkning och andra typer av fritidsaktiviteter kan många nya jobb skapas. Därför är det angeläget att utveckla skoterturismen. Det krävs en rad åtgärder för att stimulera skoterturism. En av de viktigast är att skapa säkra och turistvänliga skoterleder. Fler åkare innebär att trycket på befintliga skoterleder ökar, som skötsel och underhåll av lederna i regel sköts på ideell basis. Situationen börjar vara ekonomiskt ohållbart för alla inblandade parter och slitaget på naturen ökar. Bristen på säkra leder orsakar även konflikter med naturskyddsintressen, markägare och renskötsel. För att komma till rätta med dessa konflikter är det angeläget att samhället tar sitt ansvar för skoterfrågorna. Det behövs en sammanhållen snöskoterpolitik för de frågor som behöver lösas på nationell nivå. Det handlar bland annat om ansvarsförhållanden mellan olika myndigheter, ansvar och finansiering för skoterleder utanför statliga och kommunala leder och reglering av andra allmänna och enskilda intressen. Finansiering är ett stort hinder för skapandet av säkra skoterleder. Ett sätt att lösa problemet, och kunna hålla skoterlederna öppna och säkra, vore att ta ut en avgift av skoteråkarna på samma sätt som jägare betalar årlig avgift för rätten att jaga. Avgiften skulle kunna tas ut av eller berörd länsstyrelse som sedan förmedlar betalningen till den som sköter leder, exempelvis den lokala skoterklubben. Per (S)
mot · H102N379 · 2013-09-27 00:00:00 — Kommunalt veto mot prospektering av alunskiffer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av ett kommunalt veto mot prospektering av alunskiffer. Gruvnäringen har traditionellt varit ett av grundfundamenten för det svenska välståndet. Exploatering av alunskiffer innebär dock så stora miljörisker att gruvverksamheten motiverar särskilda regler. I har brytning av alunskiffer inte skett på många decennier, men erfarenheter från bland annat uranbrytning i västgötska , ger oss viktiga kunskaper. Detsamma gäller kring Talvivaaragruvan i finska Sotkamo, ett faktum som visar att inga moderna metoder är miljömässigt hållbara. När alunskiffern krossas frigörs tungmetaller och radioaktiva ämnen som utgör ett hot mot markområden, grundvatten och jordbruksmark. Kommande generationer i berörda kommuner får ta över omfattande kostnader för återställning av dagbrott och inkapsling av läckande, vittrande skifferrester. Flera av de aktuella områdena utgör dessutom bördigaste jordbruksmarker, vilket gör dem särskilt skyddsvärda. När det gäller utvinning av uran finns det en vetorätt. Det gäller dock först i exploateringsfasen och inte vid prospektering. Ett undersökningstillstånd blir lätt som en våt filt över området och hämmar möjliga utvecklingsplaner för området, vare sig det handlar om turismsatsningar eller utvecklingen av andra näringar. Det borde därför vara rimligt att det finns ett större inflytande för kommunen även när ett företag vill påbörja prospektering av alunskiffrar. Det är viktigt att inse den stora skillnaden mellan exploatering av alunskiffer och konventionell gruvdrift i urberg. Regeringen bör därför överväga att se över möjligheten till att ge kommunerna vetorätt även mot prospektering i alunskiffer.
mot · H102N381 · 2013-09-19 00:00:00 — Exportkrediter för små företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om exportkrediter för små företag. välstånd bygger på våra företags produktion och försäljning till olika marknader utanför . Vi behöver tillväxt i våra företag för att nå ökad sysselsättning och välstånd. Särskilt i små företag behövs inte bara kompetens för att sälja produkter utomlands, utan också exportgarantier på marknader som kan vara svåra att tränga igenom och uppnå avsättning. Man bör därför gå igenom olika marknader som är intressanta för små företag och om möjligt öka möjligheterna till exportkrediter.
mot · H102N382 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över finansieringen av groddföretag. Det finns ett problem vad gäller små företag, groddföretag, och deras finansiering och expansion. Det svenska näringslivet består av lite mer än 900 000 företag. Av dessa är små företag som har mellan 0 och 49 anställda. Efter uppstartsfasen saknar många groddföretag en god balansräkning, vilket resulterar i att de antingen faller eller säljs utomlands eftersom våra banker har en mycket restriktiv inställning till groddföretagen. Bankerna tar små risker i sin kreditgivning av groddföretag oavsett produktens marknadspotential. Groddföretagen kan få lån på hos utan säkerhet. Man borde göra en översyn av beloppet för att se vad ett lån på skulle kunna betyda för utvecklingen av svenska groddföretag. Översynen bör även omfatta möjligheterna till garanti från staten för att täcka det glapp som uppstår vad gäller finansiering av groddföretag. Vill vi att ska bli förknippat med ett gott klimat för entreprenör-skap och innovation måste vi se till att underlätta finansieringen för uppstart och expansion av våra företag. Per Åsling (C)
mot · H102N390 · 2013-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att stärka varumärkesrätten och värna marknadsrätten. Att skydda sitt varumärke är en grundläggande princip för allt företagande. Möjligheten att starta och investera i ett varumärke är avgörande för ett bra företagsklimat. Varumärken skyddas genom en rad olika nationella och internationella lagstiftningar. Dessa lagstiftningar är under ständig diskussion, och bör ha en aktiv roll i att försvara den viktiga varumärkesrätten. Det finns tydliga hot mot skyddet för varumärken. Europeiska kommissionen planerar att införa en rad radikala förslag, bl.a. att starkt inskränka en hel industris rätt att använda och exponera sina varumärken. Trots att förslaget bryter mot en rad internationella lagstiftningar och EU:s egna regelverk är kommissionen beredd att göra avsteg i syfte att uppnå politiska mål på andra områden, i detta fall folkhälsa. Det är inte bara kommissionen som har lagt fram förslag som inneburit en upplösning av varumärkesrätten. röstade om en resolution där förslaget var att göra precis detsamma. Även om resolutionen inte antogs, stöddes förslaget av en skrämmande stor andel ledamöter. Det är viktigt att arbetar aktivt i dessa sammanhang för att stärka skyddet för varumärken och motverka alla typer av förslag som urholkar dem. Även förslag som skulle innebära att förbjuda exponering av olika typer av varor är en kränkning av varumärkesrätten likaväl som av marknadsrätten. Vi lever i ett fritt samhälle med marknadsekonomi. Det betyder att så länge en vara eller tjänst inte är olaglig har den samma ställning på marknaden som andra lagliga produkter. Man kan tycka vad man vill om varor eller tjänster med hälsovådlig potential vid bruk eller missbruk, men så länge de inte är olagliga måste de få verka fritt på marknaden. Rätten att använda och exponera det egna varumärket på lagliga produkter bör vara en självklarhet på en fri marknad. Att förbjuda exponering av lagliga, om än dock hälsofarliga, varor har föreslagits av Europeiska kommissionen men även i pågår en liknande diskussion. bör ta tydlig ställning mot denna typ av lagstiftning och arbeta aktivt inom EU för att motverka sådana förslag.
mot · H102N397 · 2013-09-30 00:00:00 — De globala handelsreglerna måste bli rättvisa tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att den verkar i EU för rättvisa globala handelsavtal. Internationell solidaritet kräver att de globala handelsreglerna förändras. Utvecklingsländer måste få utrymme att själva utforma en handelspolitik som överensstämmer med ländernas egna förutsättningar och strategier. Det är viktigt att i första hand hjälpa människor till självhjälp och ge alla människor rätten att få leva av sitt eget arbete. utestängs många småbönder i andra delar av världen från denna möjlighet på grund av bland annat de globala handelsavtalens utseende och tillämpning där Europeiska unionen har en central roll. Vi behöver därför rättvisa globala handelsavtal. Tyvärr saknas sådana . ger exempelvis fortfarande EU och stora möjligheter att fortsätta stödja sina egna bönder. Det ger emellertid ett begränsat handlingsutrymme för utvecklingsländerna att besluta om sin egen jordbrukspolitik och handelspolitik. Det väcker också frågor om Europeiska unionens roll i en global värld. EU:s nuvarande jordbrukspolitik och dess, enligt vår uppfattning, ensidiga betonande av EU:s bönders intressen tar sig uttryck i de politiska positioner som bland annat och intar i förhandlingarna globalt om nya frihandelsavtal. Det är dessa positioner som vi måste påverka. Vi måste upphöra med protektionism. Vi menar att den måste öka ansträngningarna för att förändra EU:s position vad gäller globala handelsavtal och ännu starkare påverka EU:s politiska ledning till en annan mer frihandelsvänlig position, något som vi tror skulle gynna de ofta småskaliga jordbruk som finns på exempelvis den afrikanska kontinenten. Vi anser att den än starkare ska driva på för en verklig förändring av jordbruksavtalet i syfte att hjälpa till att utveckla utsatta länders marknader. Den måste se till att inte marknaderna i utsatta länder undermineras av billiga importvaror. måste påverka EU att främja en global och rättvis handel. Per (S)
mot · H102N398 · 2013-09-30 00:00:00 — vetorätt mot prospektering av alunskiffer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vetorätt mot prospektering av alunskiffer. En svensk kommun kan lägga in sitt veto och stoppa nya klimatvänliga vindkraftsetableringar. Det är märkligt att motsvarande vetorätt inte finns när det gäller att stoppa exploatering av fossil energi som olja och gas. Det rimmar illa med de miljömål vi satt upp. Speciellt med tanke på att utvinning av fossil energi inte bara är betydligt sämre för klimatet, risken finns dessutom att utvinningen hotar naturområden och jordbruk med mera i närområdet. Det drabbar berörda kommuner och riskerar att förstöra känsliga lokala miljöer. Kommunerna har vetorätt gällande utvinning av uran, men det gäller inte vid prospektering av alunskiffer (som innehåller uran). Omfattande områden med alunskiffer finns i , , , , , , och djupt under . Allt fler prospekteringsbolag har sökt undersökningstillstånd. Mer än 100 av beviljade tillstånd gäller prospektering i alunskiffer. Alunskiffer innehåller inte bara uran utan även skiffergas och olja. Gasen och oljan utvinns genom hydraulisk uppspräckning, så kallad fracking. Utvinningen utgör stora risker för förorening av mark, grundvatten och odlingar. Förbud mot fracking har redan införts i flera länder, exempelvis . Eftersom halterna av det man vill åt är så små är brytning i stora dagbrott enda alternativet. Förutom den landskapspåverkan det innebär innehåller avfallet tungmetaller, svavel och radioaktiva ämnen som riskerar att läcka ut i omgivande natur och grundvatten, säger , tidigare professor i hydrogeologisk miljöteknik och aktiv i . skedde uranbrytning i området kring och . Effekten blev läckage av metaller och efterbehandling som kostat . Prospekteringsföretagen hävdar att moderna metoder för alunskifferexploatering har acceptabla miljörisker. Detta motbevisas dock av den aktuella miljökatastrofen vid finska Talvivaaragruvan. Där utvinns bland annat uran ur svartskiffer, en stensort som i allt väsentligt liknar alunskiffer. Trots den senaste kunskapen och ny teknik har verksamheten i Talvivaara, som endast bedrivits under ett fåtal år, orsakat vad som kallas för en av värsta miljökatastrofer . har ett stort antal kommunstyrelseordföranden från kommuner i de berörda områdena anslutit sig till ett kommunupprop. De kräver ett kommunalt veto mot all slags prospektering i alunskiffer. För att förebygga nya miljökatastrofer bör försiktighetsprincipen tillämpas när det gäller prospektering av alunskiffer. Det är dags att vi ger kommuner vetorätt på detta område. Det skulle långsiktigt vara bra för klimatet och miljön och ge kommunerna verktyg att stå emot långtgående exploatering från storföretag i vinstsyfte. Det är dessutom rimligt att låta kommunerna bestämma själva, med tanke på de enorma kommunala konsekvenserna vid en miljökatastrof.
mot · H102N399 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett nationellt initiativ för att säkerställa att medel för EU-program som borde komma till del också gör det. kräver alla EU-program att den som ansöker om medel själv bidrar med en egen insats om . Förutom den tungrodda och omfattande administrationen (före, under och efter) innebär frågan om medfinansiering att många aktörer som skulle kunna starta projekt inom ramen för EU:s program tvekar eller avstår då de inte kan få fram de medel som behövs för egeninsats. Vissa kommuner, landsting och regioner avsätter medel för bidrag till vissa verksamheter och projekt, men det finns stora delar av landet där det kan vara svårt att få fram resurser för att starta projekt och därmed få fram egenfinansiering. Den regionala variationen är stor. Likaså kan det vara lättare att få fram resurser inom vissa verksamhetsområden och svårare inom andra. Bristen på resurser för att få fram det egna bidraget till projekt gör att en del bra projekt aldrig blir av. Till detta kan också läggas det faktum att om en aktör nu tagit sig förbi hindren med administration och egenfinansiering, måste det också finnas en buffert för ekonomisk uthållighet, då det ofta blir en lång eftersläpning innan de beviljade medlen börjar rulla ut. I slutändan kan allt detta sammantaget innebära att medel som borde kunna komma till del inte gör det därför man inte kan starta projekt. Det finns länder som skapar nationella fonder eller liknande som kan bidra med den egeninsats som en projektsökare behöver för att söka medel från EU:s olika program. Det är ett nationellt ansvar även i att se till att landets beskärda del av EU-medel används på ett bra sätt och att det inte blir geografiska olikheter i detta och för detta behövs ett nationellt initiativ, vilket bör ge regeringen tillkänna.
mot · H102N401 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa EU:s snusförbud. Det svenska snuset får enligt EU-regler inte exporteras till andra länder inom unionen. Detta rimmar illa då andra typer av muntobak får båda säljas i och exporteras mellan medlemsländerna, trots att produktionskraven är striktare i där snustillverkningen lyder under regelverk. Tobak är skadligt men det finns omfattande studier som pekar på att det svenska snuset är betydligt mindre skadeframkallande än vad andra, på den europeiska marknaden tillåtna muntobaksprodukter, är och som därtill inte är belagda med exportförbud. En av de bärande pelarna inom Europeiska unionen, och en starkt bidragande faktor till att ett litet exportberoende land som blev medlem, är den fria rörligheten för varor. Där platsar således inte exporthinder som det på vårt svenska snus. Därför bör regeringen fortsatt verka för att häva det exportförbud som snuset nu är belagt med.