mot · H102A203 · 2013-09-25 00:00:00 — Inrättande av ett nationellt jämställdhetsindex tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inrättande av ett nationellt jämställdhetsindex. brukar beskrivas som ett jämställt land. Men är vi egentligen så jämställda? Det beror förstås på vad man jämför situationen i med. Jämfört med många andra länder har kommit en bra bit på väg och är på så sätt ett föredöme för många länder. Men det finns fortfarande mycket kvar att göra. är ett land där det fortfarande finns stora orättvisa skillnader mellan könen. I dagens svenska samhälle är det fortfarande så att kvinnor tjänar mindre än män för samma arbete. På arbetsmarknaden är kvinnor alltjämt i praktiken alltför ofta inlåsta i monopol med en enda arbetsgivare att välja på, vilket gör lönerna låga. Kvinnor står för de flesta långtidssjukskrivningarna. Kvinnor står för majoriteten av arbetet med hem och barn. Våldet mot kvinnor är utbrett och för en del kvinnor en livslång kamp för överlevnad. Vi tror att en av nycklarna till mer jämställdhet är att privat företagande uppmuntras i branscher där kvinnor dominerar, att män tar ut en större del av föräldraledigheten och att utbildningsvalen blir mindre könsbundna. Privat företagande är en nyckel i arbetet med ett mer jämställt och starkare . Undersökningar visar att den kvinnliga representationen i bolagsstyrelser, förvisso har ökat, men endast marginellt . Inte heller andelen kvinnor i ledningsgrupperna verkar stiga mer än någon procent . 37 börsföretag saknar helt kvinnorepresentation i styrelsen, enligt hemsidan . Bilden är dessbättre inte entydig, det finns undantag. 10 börsnoterade företag såsom t ex och har en jämn könsfördelning i styrelsen. Tittar man på ledningsgrupperna så är inte resultatet bättre. Enligt AllBrightrapporten så saknar av börsbolagen kvinnor i sina ledningsgrupper och i tre fall av fyra där det finns kvinnor sitter de på stabsfunktioner. Vi tror att problematiken måste ses och motverkas utifrån ett resultatperspektiv. Därför bör ett frivilligt nationellt jämställdhetsindex inrättas. Jämställdhetsindexet ska vara förhållandevis enkelt uppbyggt med endast ett par parametrar, som är lätta att mäta. Indexet utgår ifrån grundsynen att en ökad jämställdhet är bra för både den enskilde, företaget och samhället. Frågor som bör besvaras genom indexet bör inkludera: Hur stor andel av kvinnorna i företaget arbetar med resultatansvar? Hur aktivt bedrivs jämställdhetsarbetet i företaget ? Vilka strategiska satsningar görs för jämställdhetsarbetet för framtiden? Samtliga företag som deltar och vill jämställdhetsmärka sitt företag sammanställer och skickar in sina resultat till en jury. Avslutningsvis utnämner man det företag som åstadkommit bäst resultat i sitt jämställdhetsarbete. Priset, som är inrättat av regeringen, delas ut av statsministern. Utöver det vinnande företaget ska även övriga deltagande företag uppmärksammas. En lista på samtliga företag sammanställs, dels för att även dessa ska få en möjlighet att offentligt visa att de bedriver ett seriöst jämställdhetsarbete, dels för att det ska vara lätt att ta reda på vilka företag som engagerar sig aktivt i jämställdhetsarbetet. Vi är övertygade om att många av de duktigaste medarbetarna, såväl kvinnor som män, gärna söker sig till de företag som är jämställdhetsmärkta, men också att vi kunder till företagen gärna skulle premiera de företag som jobbar aktivt med jämställdheten. På så vis blir också ett aktivt jämställdhetsarbete lönsamt för företagen. Alla företag som deltar kommer därför att tjäna på det, likaväl som trycket på dem som inte deltar kommer att öka successivt. Att stå utanför denna rankning kommer att uppfattas negativt av såväl kunder, personal som samarbetspartner. På så sätt kan vi arbeta med de positiva förebilderna och premiera de goda krafterna i en positiv, frivillig och självsanerande spiral. För att kunna göra en korrekt bedömning när man utser vinnaren behövs en kvalificerad och inom området kunnig jury. Personer till denna jury hämtar man ur det privata näringslivet runt om i . Projektet bör samfinansieras mellan stat och näringsliv, med en grundfinansiering från statens sida. Vi tror att ett sådant frivilligt nationellt jämställdhetsindex skulle fungera som en fantastisk morot för det privata näringslivet och få fart på det verkliga jämställdhetsarbetet i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.