mot · H102So616 · 2013-10-04 00:00:00 — 6Barn som behöver samhällets stöd10 6.1Barn måste veta vart de ska vända sig10 6.2Ökat krav på utbildning10 6.3Bättre stöd till våldsutsatta barn11 6.4Barnen som samhället svek – vanvård i social barnavård12 6.5Barn har rättigheter också när de är omhändertagna14 7.1Statistiken om hemlöshet ger inte en heltäckande bild17 8.4Arbetskooperativ och sociala företag20 8.7Särskilt utsatta grupper inom beroendevården22 8.9Avkriminalisering av eget bruk23 9Förbättra stöd till människor med psykisk ohälsa24 9.2Fler måste få individuella planer25 9.3Säkra reformen med personliga ombud25 9.5Daglig sysselsättning inom LSS27 10Mäns våld mot kvinnor27 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjligheten att införa lex bör utredas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbud mot krav av motprestationer för ekonomiskt bistånd, utöver att stå till arbetsmarknadens förfogande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjligheten att inkludera dator, mjukvara samt bredbandskostnader i riksnormen för försörjningsstöd bör ses över. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skadestånd inte bör räknas som inkomst vid beräkning av försörjningsstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att barn som möter bör ha rätt till en egen kontaktperson. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få ansvar för att kommunicera aktivt och uppsökande med barn och unga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om krav på utbildning inom den sociala barn- och ungdomsvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om introduktion inom den sociala barn- och ungdomsvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en specialistutbildning på avancerad nivå inom den sociala barn- och ungdomsvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjligheten att ge ersättning till dem som utsatts för övergrepp och försummelse av allvarlig art efter 1980 bör ses över. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att nationellt och regionalt samordnande informations- och rekryteringsinsatser behövs för att öka kunskapen hos allmänheten om behovet av familjehem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att frågan om ett nationellt familje- och jourhemsregister bör utredas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör vara tillståndsplikt på privata konsulentstödda verksamheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om allas rätt till bostad. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om övertagande av bostadskontrakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ekonomiskt bistånd bör godkännas som inkomst på bostadsmarknaden.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bostadssituationen för EU-medborgare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gemensamma lokala mottagningar för unga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till barn och andra familjemedlemmar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda statligt stöd till sociala arbetskooperativ. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flexiblare socialförsäkringar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bostad först. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om genusperspektiv inom missbruks- och beroendevården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behandling i könsseparata grupper. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en resursjour för missbrukande kvinnor bör inrättas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppdra åt att utveckla missbruks- och beroendevården för människor med utländsk bakgrund. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att välja behandlingsform. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om personliga ombud för personer med missbruk och beroende. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning i brukarinflytande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avkriminalisera eget bruk av narkotika.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en lagändring när det gäller individens rätt till individuell plan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en lagreglering av rätten till personligt ombud. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda frågan om att ge de personliga ombuden en mer oberoende ställning gentemot kommunerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att personer med psykisk funktionsnedsättning, inom personkrets 3, bör ges rätt till daglig verksamhet.4 1 Yrkande 16 hänvisat till CU. 2 Yrkande 21 hänvisat till SfU. 3 Yrkande 30 hänvisat till JuU. 4 Yrkande 34 hänvisat till FiU. Den borgerliga regeringen har genom sin politik skapat arbetslöshet och en växande ohälsa, som arbetslöshets-, sjuk- och socialförsäkringarna har genomgått stora försämringar. Detta har skapat ett mer otryggt samhälle med ökade ekonomiska klyftor. Den socialpolitiska debatten har blivit allt mer individfokuserad. Istället för att söka strukturella lösningar läggs ansvaret nu på den enskilde sjukskrivne, arbetslöse eller utförsäkrade. Krav och kontroll ses som lösningen på sociala problem. Pressen ökar på människor som redan befinner sig i en utsatt situation och ohälsan bland dem som lever i ekonomisk utsatthet sprider sig. Personer som tidigare fångats upp av exempelvis a-kassan eller faller nu rakt igenom de raserade skyddsnäten. Ansvaret skjuts över på kommunerna och belastningen på ökar. Enligt framtid – 200 000 försörjningsstödstagare borde bort!, som kom , borde fyra av fem som lever på försörjningsstöd egentligen vara i något annat trygghetssystemen. Arbetslöshetsförsäkringen omfattar bara fyra av tio arbetssökande, och av dem som tidigare hade en heltidslön får ut i ersättning. Långvarigt sjuka och de som inte ryms i definition av arbetsoförmåga stängs ute från sjukförsäkringen. En svag integrationspolitik misslyckas att skapa möjligheter till jobb för nyanlända. Otryggheten breder ut sig på arbetsmarknaden. För mer information om politik på området finns i motion 2013/14:A331 En bättre arbetslöshetsförsäkring. Att människor blir mer utsatta i högerns blir väldigt tydligt på socialkontoren runt om i landet. Socialsekreterare slår larm om resultatet av de nedmonterade trygghetssystemen, bostadsbristen och de ökade klyftorna. Strukturella problem hamnar i knä trots att de inte har möjligt att hantera frågorna och inte heller får resurser att göra detta. Enligt undersökning upplever var tredje socialsekreterare en hög arbetsbelastning. Mer än varannan, , anser att arbetsbelastningen har ökat , vilket har lett till en ökad stress för de anställda. Tre av fyra anser att administrationen har ökat men har fått kompensation genom förstärkt administrativt stöd. För var femte har ökningen av försörjningsstöd påverkat deras arbetssituation (Kartläggning socialsekreterare 2012). Vid brister i myndighetsutövning och utförande inom det sociala arbetet riktas ofta kritiken mot den enskilde socialarbetaren. När de anställda påvisar bristen på resurser blir svaret ofta att både budgeten ska hållas och socialtjänstlagen gälla – vilket i många fall inte går att kombinera. har arbetat fram ett system där professionens bedömning blir tydlig. De kallar systemet lex och det bygger på att socialarbetare måste ges formella möjligheter att föra fram sin professionella bedömning både när det gäller situationer kring enskilda personer, konsekvenser av politiska beslut, konsekvenser av förändringar och utvecklingstendenser i samhället. innebär en skyldighet och rättighet för socialarbetaren att uttrycka sin professionella bedömning och tydliggör det politiska ansvaret. Frågan om att genomföra lagstiftning enligt lex bör utredas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Försörjningsstödets uppgift är att vara samhällets sista skyddsnät för den som inte kan försörja sig själv. Försörjningsstödet ska garantera en skälig levnadsnivå och ses som en tillfällig lösning. Nästan hälften av alla vuxna som fick ekonomiskt bistånd 2012 fick det p.g.a. arbetslöshet, enligt över försörjningshinder och ändamål med ekonomiskt bistånd 2012. Arbetslösa som har otillräcklig ersättning eller som saknar ersättning har ökat . Den näst vanligaste orsaken var arbetshinder p.g.a. sociala skäl följt av sjukskrivning med läkarintyg. anser att det är först och främst socialförsäkringssystemet som ska fånga upp de människor som inte har möjlighet att skaffa sig inkomst via förvärvsarbete. Försörjningsstöd ska alltid vara den sista utvägen. För att det ska fungera krävs det att socialförsäkringssystemet är så heltäckande att arbetslösa, sjuka och småbarnsföräldrar har sin försörjning säkrad i de socialförsäkringssystem som finns. Så ser det uppenbarligen inte ut . trädde nya ändringar i socialtjänstlagen i kraft som bl.a. innebär att för den som fått försörjningsstöd i följd ska av inkomster från anställning räknas med när rätten till ekonomiskt bistånd bedöms och att det ska kunna gälla . En annan förändring är att får utökade möjligheter att anvisa dem som får ekonomiskt bistånd till praktik eller annan verksamhet. anser att regeringens förändring i socialtjänstlagen bygger på det felaktiga antagandet att människor med försörjningsstöd inte vill söka arbete p.g.a. höga reservationslöner. En liknade försöksverksamhet i som har pågått har knappt fått några mätbara effekter på vare sig sysselsättning, inkomster eller antalet mottagare av ekonomiskt bistånd. Att antalet personer med långvarigt ekonomiskt bistånd ökar är en följd av regeringens arbetsmarknadspolitik med massarbetslöshet som följd, som arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen har genomgått kraftiga försämringar. Det har lett till att allt fler människor tvingats söka ekonomiskt bistånd för att kunna försörja sig trots att de endast är arbetslösa eller sjuka. Genom att förbättra arbetslöshets- och sjukförsäkringen får fler människor en stabilare försörjning som de kan erbjudas bättre stöd att återgå i arbete. För att förbättra den ekonomiska situationen för dem med lägst ekonomisk standard behövs också förstärkningar av bostads- och underhållsbidraget samt en översyn av nivån på det ekonomiska biståndet. Arbetslösa med försörjningsstöd måste oftast ha kontakter med både och Arbetsförmedlingen och i vissa fall även . De har inte samma tillgång till Arbetsförmedlingens program som de som har arbetslöshetsersättning. Många kommuner bedriver därför egna lokala arbetsmarknadsprogram parallellt med Arbetsförmedlingens. Ingen heltäckande forskning om de kommunala arbetsmarknadsprogrammen finns, men de sammanställningar som gjorts tyder på att kvaliteten och effektiviteten är mycket varierande och generellt sämre än i Arbetsförmedlingens program. Många kommuner ställer krav på motprestationer av arbetslösa, krav som kan ifrågasättas. Det är tydligt att socialtjänstlagen behöver förtydligas på den punkten, inte minst ur rättssäkerhetsperspektiv. Det är inte rimligt att staten på detta sätt vältrar över kostnader och ansvar för arbetslösheten på kommunerna. I stället för skärpta villkor för försörjningsstöd bör staten avlasta kommunerna och återta ansvaret för arbetsmarknadspolitiken. anser att grundförsäkringen i arbetslöshetsförsäkringen ska förändras så att den omfattar fler än . Om fler har arbetslöshetsersättning kan de kommunala arbetsmarknadsprogrammen avvecklas och alla arbetssökande i stället erbjudas likvärdigt stöd från Arbetsförmedlingen. Vi har utvecklat våra förslag om grundförsäkringen i motion 2013/14:A331 En bättre arbetslöshetsförsäkring. Socialtjänstlagen bör ändras så att det uttryckligen blir förbjudet att kräva motprestationer för ekonomiskt bistånd, utöver att stå till arbetsmarknadens förfogande och vara inskriven på Arbetsförmedlingen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Försörjningsstödets riksnorm fastställs av regeringen. Försörjningsstödet ska vara ett tillfälligt ekonomiskt stöd och det innebär att riksnormen är beräknad utifrån att den ska ge en skälig levnadsnivå för den som får försörjningsstöd . Trots att det totala antalet som får ekonomiskt bistånd har minskat något så blir de som uppbär långvarigt ekonomiskt bistånd allt fler. Andelen vuxna biståndsmottagare med långvarigt (10–12 månader) eller mycket långvarigt (eller längre) ekonomiskt bistånd har ökat till . Andelen långvariga biståndsmottagare är högst i storstadslänen. Det ekonomiska biståndets andel av kommunernas kostnader har ökat jämfört med de öppna jämförelserna 2011 och utgör nu av kommunernas samlade utgifter (). De som får ekonomiskt bistånd har ofta högre kostnader eftersom de har utgifter för inköp som sker mer sällan, exempelvis skor, vissa kläder, husgeråd. För dem innebär inte den nuvarande för försörjningsstödet att de uppnår skälig levnadsnivå. Barn i familjer med ekonomiskt bistånd är särskilt utsatta. Det handlar inte bara om att det råder brist på materiella ting. Avsaknaden av pengar påverkar även möjligheten att utöva fritidssysselsättningar och att delta i ett socialt umgänge både inom familjen och tillsammans med kamraterna. Därför behövs en särskild satsning på barnfamiljer med ekonomiskt bistånd. Regeringen föreslår i budgetpropositionen en s.k. fritidspeng på högst till barn i årskurserna fyra till nio i hushåll som är mottagare av ekonomiskt bistånd . För att få pengarna ska det visas upp intyg för att kontrollera att de använts rätt. Det är en modell förkastar. Barn ska inte behöva be särskilt om att få ha en meningsfull fritid utan det ska vara en rättighet. Det ska också vara en norm till alla barn så den inte bara når barn till de föräldrar som har kunskap och resurser att efterfråga fritidspengen. De åldersgränser som föreslås är dessutom helt godtyckliga. Barn eller deras föräldrar ska inte heller behöva be om intyg från t.ex. föreningsverksamhet för att visa att de använt pengarna rätt. Det är ett synsätt som tillhör den gamla fattigvården. För att alla barn i alla åldrar ska kunna delta i fritidsaktiviteter på lika villkor behöver det ekonomiska biståndet en generell förstärkning. Därför föreslår att riksnormen i försörjningsstödet höjs med per barn och månad och avsätter pengar i sin budgetmotion för detta. ingår skäliga kostnader för bl.a. dagstidningar, telefon och tv-avgift i riksnormen för försörjningsstöd. I takt med den ökande digitaliseringen ökar även behovet av en dator och bredband i det vardagliga livet. Listan över vad som ingår i riksnormen för försörjningsstöd behöver uppdateras utifrån den tekniska utvecklingen, och möjligheten att inkludera kostnader för dator, mjukvara samt bredbandskostnader bör ses över. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. anser vidare att om en person som uppbär försörjningsstöd blir utsatt för ett brott och därefter tilldelats ett ideellt skadestånd bör detta inte påverka försörjningsstödet. Syftet med ett ideellt skadestånd är att ge upprättelse och den ekonomiska kompensationen ska vara något positivt som motvikt till de negativa upplevelser som brottet orsakat. räknas skadeståndet som inkomst om brottsoffret erhåller försörjningsstöd. Detta innebär i praktiken att det närmast är poänglöst att begära skadestånd om ett brottsoffer får löpande försörjningsstöd, eftersom det ändå bara drar ner försörjningsstödet. anser att människor som har försörjningsstöd har lika stor rätt att få ersättning om de har utsatts för brott som andra. Skadestånd ska inte räknas som inkomst vid beräkning av försörjningsstöd. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6Barn som behöver samhällets stöd ställer stränga krav på staten att behandla barn som är omhändertagna eller placerade i samhällsvård på ett sätt som främjar barnets känsla för värdighet och värde. Institutionsplacerade barn och ungdomar är en utsatt samhällsgrupp som ofta vårdas mot sin vilja genom det offentligas maktutövning. Det ställs höga krav på den organisation och den personal som ska verkställa ett beslut om sådan vård. Det handlar om krav på delaktighet, rättssäkerhet, integritetsskydd och barnets bästa. Flera principer som är skyddade i svensk grundlag och i internationell rätt. 6.1Barn måste veta vart de ska vända sig I berättar om hur barn i hennes skola fått information av om vad man ska göra när det brinner hemma. Men ingen hade fått information om att man har rätt till hjälp när man farit illa p.g.a. våld, övergrepp eller missbruk i hemmet. måste som huvudaktör och samordnare av samhällets insatser för barn och unga som utsatts för våld och övergrepp vara mer känd, synlig och tillgänglig för barnen. En del har gjorts och är på gång. Det finns nu en barntelefon hos Inspektionen för vård och omsorg och ska stimulera kommunerna att göra mer tillgänglig. En nationell webbsida ska tas fram där barn och unga kan få information om på ett sätt som är lätt att förstå. Webbsidan ska tas fram i samråd med barn och unga. Barn har fått rätten till en egen socialsekreterare när de är placerade i familjehem eller på institution. Den rätten behöver vidgas. Barn som möter ska inte behöva tveka om vart de ska vända sig utan lagen bör förtydligas så att också de har rätt till en egen kontaktperson. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. har skyldighet att upplysa om sitt arbete. Den skyldigheten bör förtydligas. bör få ansvar för att kommunicera aktivt och uppsökande med barn och unga. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.2Ökat krav på utbildning Att arbeta inom den sociala barn- och ungdomsvården är ett komplicerat och ansvarsfullt arbete som ofta innebär svåra bedömningar, som kan vara livsavgörande för barn, ungdomar och föräldrar. Att socialsekreterare som arbetar med dessa uppgifter har tillräcklig kompetens och erfarenhet bör vara ett självklart krav med tanke på föräldrars och barns behov av rättssäkerhet och kvalitet i verksamheten. Förhoppningar om att kompetens och utbildningsnivå ska höjas på frivillig väg har inte visat sig infrias i tillräcklig utsträckning. I propositionen Vissa frågor om behörighet för personal i hälso- och sjukvården och (2012/13:175) föreslås att det ska införas krav på behörighet och erfarenhet för att få utföra vissa uppgifter i den sociala barn- och ungdomsvården. tycker att det är förslag i rätt riktning men det är inte tillräckligt. Mot bakgrund av att det är av särskild vikt att beslut och åtgärder som rör barn och unga blir korrekta anser vi att kravet på utbildning ska bli så tydligt som möjligt utan att för den skull innebära onödiga begränsningar. Därför bör annan utbildning, som utöver socionomutbildningen kan komma ifråga för att utföra ovan nämnda arbetsuppgifter, vara likvärdig eller jämförbar med so-cionomexamen. Regeringen bör återkomma med förslag om krav på utbildning inom den sociala barn- och ungdomsvården. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vidare ska den som bedömer om utredning ska inledas, utreder och bedömer behovet av insatser eller andra åtgärder samt följer upp beslutade insatser ha socionomutbildning som grund. Likaså ska socialnämnden vara skyldig att erbjuda socialsekreterare som saknar tidigare erfarenhet av ovan nämnda arbetsuppgifter lämplig introduktion och stöd i yrket. Introduktionen i yrket ska ske med hjälp av erfarna kollegor och arbetsledare, där man successivt får ta ansvar för arbetsuppgifterna på egen hand. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Socionomutbildningen är en bred utbildning med ämnen som juridik/socialrätt, socialt arbete, statskunskap, psykologi m.m. och ska täcka in hela fältet av socialt arbete. bör också ha tillgång till specialistkompetens vid bedömning av om en utredning ska inledas, utredning och bedömning av behovet av insatser eller andra åtgärder samt uppföljning av beslutade insatser. Därför bör en specialistutbildning på avancerad nivå om införas. bör det bli en lagstadgad skyldighet för socialnämnden att ha tillgång till specialistkompetens för den sociala barn- och ungdomsvården. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.3Bättre stöd till våldsutsatta barn När det uppstår en misstanke om att ett barn har utsatts för brott inleds flera olika utredningsprocesser inom såväl rättsväsendet som och hälso- och sjukvården. Utredningarna drivs ofta parallellt och innebär att barnet slussas runt i olika miljöer. För att förbättra situationen för de utsatta barnen och deras anhöriga har barnahus nu startats på flera håll i landet för barn som utsatts för våld och övergrepp. barnahus är ett bra exempel på hur ansvariga myndigheter kan samverka kring barn. Myndigheterna har en skyldighet att samverka, men barnahusen går ett steg längre. Här förs samarbetet in under samma tak och barnet behöver därmed bara komma till en plats som kvaliteten i utredningarna förbättras. anser att barnahus bör inrättas i hela landet. riktar sig verksamheten i huvudsak till barn som utsatts för våld och sexuella övergrepp. Nästa steg bör vara att också erbjuda verksamhet till barn som bevittnat våld och övergrepp i nära relationer. Det vanligaste vittnet till våld mot en kvinna är hennes barn. Barn som bevittnar våld eller som själva är utsatta för våld är en särskilt utsatt grupp. Risken för ohälsa hos barn som bevittnat våld är nästan lika stor som för de barn som är direkt våldsutsatta. Stödet till dessa barn måste utvecklas och professionaliseras och samverkan mellan aktörerna måste öka. För att ytterligare stärka kompetensen behövs ett nationellt som kan hämta in och sprida kunskaper för att utjämna skillnader i kunskap och behandling eller utredning mellan olika regioner när det gäller barn som utsätts för våld och övergrepp. Genom kunskapsspridning ska det säkerställas att barn inte får olika behandling beroende på var de bor. har mycket goda erfarenheter av liknande center, vilket ger oss anledning att tro att skulle kunna använda de goda resurser som redan finns på ett mer effektivt och långsiktigt sätt. I vårt förslag till budget avsätter vi 2014 och till arbetet med ett nationellt barnfridscentrum. 6.4Barnen som samhället svek – vanvård i social barnavård sändes tv-dokumentären där sex män berättade om systematiska kränkningar, våld och övergrepp på Skärsbo pojkhem i . Programmet och debatten som följde ledde till att den dåvarande regeringen tillsatte den s.k. med som särskild utredare . presenterade utredningen delrapporten i social barnavård (SOU 2009:99). kom slutrapporten i social barnavård (SOU 2011:61). Utredningen har haft kontakt med ca 2 000 personer med anledning av att de eller någon anhörig har varit utsatta för vanvård eller haft frågor kring utredningen. Över 1 000 personer anmälde sig för att de ville berätta om vad de varit utsatta för på institutioner, barnhem och fosterhem. 866 intervjuer ligger till grund för redovisningen av övergrepp och försummelser i utredningen. är en oerhört viktig dokumentation över hur ett stort antal barn och unga utsattes för mycket allvarliga kränkningar, grova försummelser, sexuella övergrepp och våld när de stod under samhällets beskydd. Försummelserna och övergreppen sträcker sig in i närtid.