ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102So492 · 2013-10-02 00:00:00 — En god tandhälsa för alla tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över möjligheterna att förlänga den avgiftsfria ungdomstandvården för att fler ska bibehålla en god tandhälsa. Att vårda sin tandstatus och bibehålla en god tandhälsa är kostsamt. Många har inte råd och tändernas status blir en tydlig ekonomisk och social markör. Konsekvenserna för den enskilde kan bli stora både kosmetiskt, praktiskt och socialt. Problemet är inte nytt och det har uppmärksammats på flera håll. Som långsiktigt mål är det rimligt att sträva efter ett högkostnadsskydd av samma modell som inom hälso- och sjukvården. Ansvaret för tandvårdskostnaderna tas över i en period av livet när unga också ska klara av mycket annat. Det gäller kostnader för utbildning, flytt och eget boende eller nytt arbete. Alltför många unga lever med osäker ekonomi på grund av tillfälliga, korta och osäkra arbeten eller i alltför många fall arbetslöshet med tuffa ekonomiska villkor. Många byter stadsdel eller bostadsort och byter bostad ofta. Det är många unga förlorar sin väl upparbetade tandvårdskontakt. Det är inte ovanligt att unga väntar med tandvårdsbesök tills det blir problem med tänderna. Då blir kostnaderna och konsekvenserna för den framtida tandhälsan större. Ett sätt att stärka ungas tandhälsa genomförs i , där den fria ungdomstandvården förlängs med i taget med målet . Resultaten pekar på att de unga som dragit nytta av förlängningen har bättre tandhälsa senare i livet, än de unga som inte fått del av förlängningen. Det är angeläget att se över möjligheterna att förlänga den avgiftsfria ungdomstandvården för unga upp till i hela landet. Så kan fler unga vuxna få möjlighet till en god tandhälsa också senare i livet.
mot · H102So497 · 2013-10-02 00:00:00 — Stöd till barn och unga som växer upp i familjer där riskfylld alkoholkonsumtion finns tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla kommuner ska ha skyldighet att tillhandahålla samtals- och stödgrupper för barn och unga som växer upp i familjer där de vuxna har en riskfylld alkoholkonsumtion. Enligt en rapport från () lever cirka 385 000 barn och unga i familjer med riskfylld alkoholkonsumtion. Detta påverkar barnen på olika negativa sätt beroende på graden av problem. Några vågar inte ta hem kompisar efter skolan av rädsla för att mamma eller pappa ska vara arg och lynnig. Andra får ta hela ansvaret för hem och småsyskon eftersom föräldrarna är oförmögna till detta. har en mycket positiv utveckling skett så till vida att detta problem uppmärksammats, kanske i takt med att vi förstår att alkoholproblem är en sjukdom och att lite av det tabu som funnits att tala om det är på väg bort. Det krävs flera åtgärder för att vi ska kunna minska antalet barn som växer upp med föräldrar som har en riskfylld alkoholkonsumtion. En restriktiv alkoholpolitik är självklart grunden. Bra behandling för att de vuxna ska kunna bli friska igen är en annan. För de barn där problemet är ett faktum är samtalsgrupper ett sätt att få stöd. () gör en årlig kartläggning av hur kommunerna arbetar med stöd till barn som växer upp under de här förhållandena. De senaste siffrorna (2013) visar att av alla barn i missbruksmiljö och i riskbruksmiljö fick något stöd. Således finns det mycket kvar att göra. Att synliggöra barnen och den problematik deras föräldrars missbruk skapar är oerhört viktigt. Att alla kommuner i hela kan erbjuda stödsamtal måste vara en självklarhet.
mot · H102So499 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om väntetider hos BUP. Våra barn är det bästa vi har. Barnen är vår framtid. Ofta är det påståenden som vi alla säger och menar, men tyvärr finns det ett stort antal unga , som inte har det bra. Många barn och ungdomar lever i en kaotisk och otrygg tillvaro. Familjer splittras, barn kommer i kläm och skolan kan för många vara en hård och pressande tillvaro. Dessutom ökar barnfattigdomen med allt som detta för med sig av negativ utveckling för den unge. Att snabbt, effektivt och professionellt stötta och hjälpa barn och ungdomar med behov av råd, vägledning och extra vuxenstöd är en viktig samhällsfunktion som inte får fallera. Ju förr insatser sätts in ju bättre resultat kan både samhället och den enskilde individen tillgodoräkna sig. Från olika håll ställs krav på att våra barn och unga ska vara perfekta och högpresterande. Detta leder tyvärr alltför ofta till psykiska problem, och många barn och ungdomar behöver stöd och hjälp från bland annat BUP för att klara sin livssituation. Speciellt efter sommarmånaderna är nyanmälningarna till BUP-mottagningarna extra många. Trycket på barn- och ungdomspsykiatrin blir då extra stort. På flera håll i landet tvingas man konstatera, att många psykiskt störda och sjuka barn och ungdomar tvingas vänta än för att överhuvudtaget komma i kontakt med BUP, och än längre för att få vård. Detta är naturligtvis inte acceptabelt, eftersom den som drabbats av psykiska problem och ohälsa snabbt behöver hjälp och vård för att tillståndet inte ytterligare skall förvärras. Många ungdomar med psykiska problem får dessutom ett självdestruktivt beteende. De utsätter sig för olika typer av fara, de skär sig, de börjar missbruka droger och framförallt unga flickor drabbas inte sällan av ätstörningar för att nämna några exempel. Ju längre väntan på hjälp ju större och svårare blir oftast problematiken som skolgången blir lidande. Det är också viktigt att föräldrar till barn och ungdomar med problem får stöd och vägledning av professionell personal för att på ett bra sätt kunna hjälpa sina barn. Att snabbt få en första kontakt med BUP är bra och nödvändigt, men det är dessutom oerhört viktigt att den första kontakten, då behov finns, följs upp med flera möten eller med annan typ av vård, som bedöms lämplig. Samarbete mellan BUP, skola och socialtjänst är också viktigt, för att olika aktörer på ett bra sätt gemensamt skall kunna vara en resurs för den hjälpsökande. är det dessvärre alltför många barn och ungdomar som hamnar mellan stolarna, något som med alla till buds stående medel måste undvikas. BUP är en nödvändig och viktig resurs för många. Det är därför av största vikt att regeringen ser över och tillskapar goda förutsättningar för BUP-verksamheten i hela landet.
mot · H102So505 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommuner måste ges större förutsättningar att stötta barn till missbrukande föräldrar. Cirka 200 000 barn beräknas leva med förälder som missbrukar alkohol eller droger. Trots vetskapen så brister stödet till dessa barn. Enligt får av barnen hjälp i en stödgrupp. Det är inte acceptabelt. Kommunerna måste bli bättre att ge stöd till barn som hamnar i denna svåra situation att leva med en förälder som har missbruksproblem. Det handlar om brist på resurser men också om kunskap och att man inte är medveten om hur man kan upptäcka drabbade barn. I dessa familjer får barnen en otrygg uppväxt. Det är angeläget att samhället ger mycket stöd och hjälp åt barn och ungdomar som lever i familjer med missbrukande föräldrar. Detta stöd måste ges tidigt och , att barnet kan bygga upp en trygghet och veta att det finns människor att vända sig till när det kommer till akuta situationer. Det behövs en medveten satsning på utbildning för personal inom förskolan, fritidsverksamheterna och skolan. Det handlar om att fler vuxna ska kunna upptäcka vilka barn som behöver hjälp och lotsa barnen så att de kan få stöd i sin familjesituation. Resurser måste till för att stötta familjerna i allmänhet och barnen i synnerhet. sätts dessa barn på undantag i den kommunala ekonomin. Därmed inte skrivet att det är kommunernas fel. Resurserna saknas och så kan det inte fortsätta. Det behövs ekonomiska medel för forskning med fokus på barnens och ungdomarnas utsatta situation i familjer med missbrukande föräldrar. Barnen behöver erbjudas både terapeutiskt stöd och behandlingsprogram som är anpassade för barn. Mer måste göras för barn och ungdomar som har missbrukande föräldrar och vi måste göra det , för att förhindra att dessa unga människor själva hamnar i missbruk i högre ålder. Barnen och ungdomarna har rätt att få stöd som leder till en annan tillvaro i motsats till det liv de lever med missbrukande anhöriga. i (S)
mot · H102So506 · 2013-10-02 00:00:00 — Barns behov av glasögon tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att barn med behov av glasögon ska få rätt till glasögon på samma sätt som hörselskadade barn har rätt till en hörapparat. Barn med olika funktionshinder behöver de hjälpmedel som finns. Alla barn ska få en bra start i sin utveckling och rätt att kunna ta del av ett livslångt lärande. Att kunna läsa och skriva är något som är viktigt för alla barn. Men alla barn får inte samma förutsättning för att man behöver glasögon, och många familjer lever i en sådan ekonomisk situation att man inte har råd med glasögon till sina barn. Då måste vi gemensamt ta ansvar för det och få in det i försäkringslösningar så som vi har med barns rätt vid behov av hörapparat. Glasögon är precis som en hörapparat viktigt och en förutsättning för de barn som har problem med syn eller hörsel att kunna hänga med och utvecklas som jämnåriga kamrater oavsett om det handlar om vad man ska göra eller i skolan. Det är också viktigt att man som barn kan få nya glasögon när de går sönder eller synen förändras. är reglerna olika men det behöver förändras så att glasögon ses som ett hjälpmedel för barn. Det kan inte ytterst vara en fråga för de barnen hur tjock plånbok deras föräldrar har. Många barn lever i familjer med dåliga ekonomiska förutsättningar, och de kan därmed inte bekosta glasögon till barnen. Barn med synfel ska ha rätt till glasögon på samma sätt som barn med hörselskador har rätt till hörapparat.
mot · H102So510 · 2013-10-02 00:00:00 — Tillgången till nya läkemedelsbehandlingar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att påbörja en dialog med landstingen med syfte att främja nya läkemedelsbehandlingar. Forskning om kommande och nyintroducerade läkemedel är viktig för att driva den medicinska utvecklingen framåt. Om kan locka fler läkemedelsbolag att genomföra kliniska studier i kan det gynna svensk forskning och vård samt skapa arbetstillfällen. har unika förutsättningar för att bedriva klinisk forskning, bl.a. genom sina kvalitetsregister och biobanker och en hög andel forskarutbildade i vården. Som utredningen av den kliniska forskningen påtalade i sitt delbetänkande Världsklass (SOU 2008:7), har svensk klinisk forskning potential att hålla världsklass. Trots detta ligger enbart på en tiondeplats när det gäller produktion av högciterade artiklar och konkurrensen från låglöneländer ökar år för år. I utredningens slutbetänkande (SOU 2009:43) redovisades att antalet kliniska prövningar minskat i alla faser utom en och att det skett en tydlig minskning för såväl företagsfinansierade som osponsrade studier. Statistiken har till viss del hållits uppe av att haft egna enheter för , men vi har fått se att det är vanskligt att vara för beroende av ett stort läkemedelsföretag. behöver kunna locka hit kliniska prövningar från många internationella bolag. För att det ska lyckas, behöver det finnas en marknad för nya läkemedel i . Svenska patienter deltar generellt sett gärna i kliniska studier och många patientorganisationer vittnar om att deras medlemmar efterfrågar att få bidra till forskningen. Trots det deltar allt färre svenskar i kliniska studier. Det har ett samband med att allt färre svenskar får tillgång till nya läkemedelsbehandlingar. Ingen vill driva på innovationen om det inte går att sälja produkten som blir resultatet. Den kliniska forskningens sista fas, fas IV, handlar om att granska läkemedel som har blivit godkända och används i sjukvården. Oförmågan att köpa produkter gör att läkarna inte lär sig använda nya behandlingar och patienter får inte del av medicinska landvinningar. Det är utmärkt att regeringen anslår 50 miljoner för att förbättra förutsättningarna för kliniska studier. Regeringens satsning är vällovlig men om ska vara ett land dit nya behandlingar hittar, behöver en dialog initieras med landstingen om att konkret främja att patienter får del av nya behandlingar. Detta kan göras inom ramen för den nationella läkemedelsstrategin och utredningen om klinisk prövning.
mot · H102So511 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insulinpumpar. Diabetes är en utbredd och allvarlig sjukdom. Med rätt hjälpmedel kan man hålla blodsockret stabilt och minimera besvären. Många har använt insulinpumpar och tidigare fått det utskrivet på recept. har flera landsting ändrat så att dessa pumpar inte klassas som läkemedelsförmån, vilket har ökat kostnaderna rejält för de enskilda patienterna som har behov av denna behandlingsform. Insulinpumparna är en modern behandlingsmetod, som möjliggör ett aktivt liv för de flesta patienterna och minskar därmed risken för komplikationer. Med anledning av ovanstående bör regeringen överväga att göra en översyn av insulinpumpar för diabetiker.
mot · H102So512 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att överväga en översyn av alkohollagen. Alkohollagen är bra när det gäller restriktion om att servera alkohol, men det finns brister som kan sätta seriösa företagare i en omöjlig situation. Det är bra att vi har en hård alkohollag som bland annat reglerar att minderåriga inte får köpa alkohol samt att detsamma gäller för berusade personer, men att dra in alkoholtillståndet är en åtgärd som bör användas i ytterst få fall när det skett upprepade och grova brott mot alkohollagen. Tillämpningen av alkohollagen bör inte leda till att människor som har kämpat och satsat egna resurser över står utan jobb och är totalt ruinerade. Med anledning av detta vill jag att regeringen ser över alkohollagen i syfte att skärpa bötesstraffen och begränsa möjligheten att dra in alkoholtillståndet. Edip Noyan (M)
mot · H102So519 · 2013-10-02 00:00:00 — Vård och behandling av tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en uppföljning med kvalitetsregister och öppna jämförelser när det gäller behandling och vård av ALS-patienter i enlighet med det nationella vårdprogrammet och riktlinjer. I insjuknar drygt 200 personer i . Enligt är – amyotrofisk lateralskleros – en gemensam beteckning för en grupp fortskridande sjukdomar där de motoriska nervcellerna (motorneuronen) bryts ned och dör, vilket leder till en successiv försvagning av de viljemässigt styrda musklerna. kan visa sig i alla åldrar men de flesta insjuknar . Sjukdomen kan börja smygande eller, mer sällsynt, med plötslig svaghet i tungan, en hand, en arm eller ett ben. Med de riktlinjer enligt SOSFS 2011:7 (föreskrifter och allmänna råd om livsuppehållande behandling) som trädde i kraft har vården av patienter med livshotande tillstånd reglerats. De nya riktlinjerna gör det möjligt att ge livsuppehållande behandling. Definitionen av denna behandling är i riktlinjerna en behandling som ges vid livshotande tillstånd för att upprätthålla en patients liv. Det inkluderar alltså respiratorbehandling (andningshjälp) för de ALS-patienter som önskar detta. Det första nationella vårdprogrammet för palliativ vård lanserades och är framtaget i samverkan mellan de regionala cancercentrumen. Värdegrunden kan sammanfattas med orden närhet, helhet, kunskap och empati. Programmet omfattar en rad olika sjukdomar som demens, cancer, hjärtsvikt, kol och . Såväl de nationella riktlinjerna som vårdprogrammet ska ge möjlighet för patienter att diskutera vård- och behandlingsalternativ. De ska tillämpas i alla landsting eller regioner och inte påverkas av var i landet ALS-patienten är bosatt. Däremot finns inte en öppen jämförelse på området eller ett kvalitetsregister som visar hur landstingen och regionerna sköter sina åtaganden. För att vi ska vara säkra på att människor som lever med får så god vård som möjligt och att vårdprogram och riktlinjer efterlevs bör sådana instrument övervägas.
mot · H102So520 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av fler kroppsdonationer till universitetssjukhusen. Behovet av donerade hela kroppar till forskning och utbildning är mycket stort i . Universitetssjukhusen har väldigt få kroppar att utföra ingrepp på i medicinskt och anatomiskt utbildningssyfte och det är inte ovanligt att läkarstudenter går en hel utbildning utan att ha fått möjligheten att göra något ingrepp i en riktig människokropp. Istället får medicinstudenterna använda sig av plastdockor eller annan materia, vilket leder till sämre kunskaper, av förklarliga skäl. Kroppsdonation hindrar inte från att anmäla sig för organdonation. I de fall en donator avlider på sådant sätt att organ eller vävnad kan tas tillvara för transplantation avlägsnas de organ eller de vävnader som kan komma i fråga, innan kroppsdonationen genomförs. För att donera sin kropp till universitetssjukhusen krävs ett särskilt testamente, vilket inte många känner till. Ett särskilt donationskort finns dock utformat för detta, och det borde kunna slås samman med det vanliga donationskortet. Det är nödvändigt att berörda myndigheter informerar om och förenklar kroppsdonationer. pågår en utredning där man ser över huruvida man kan öka allmänhetens kännedom om behoven av organdonation Samma behov finns gällande kommunikation till allmänheten om kroppsdonation. Utredningen bör få i tilläggsuppdrag att titta på frågan om kroppsdonation. är det viktigt att utbildningsinstitutionerna arbetar mer strategiskt med frågan.
mot · H102So524 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppdra åt regeringen att ytterligare förbättra tillsynen av försäljningen av vattenpipstobak. En tobaksvara är en vara som till någon del innehåller tobak och som är avsedd att rökas, tuggas, snusas eller sugas på (enligt definitionen i EU-direktiv /37/EG). Hit räknas t.ex. cigaretter, cigarrer, cigariller, pip- och rulltobak, snus, tuggtobak, portionstobak, råtobak och tobak, till vattenpipa. genomförda studier om rök från vattenpipa visar att den innehåller samma typ av skadliga ämnen och partiklar som cigarettrök och därmed kan ge samma hälsorisker. Jämfört med cigarrettrökning bildas också en större mängd rök. Vattenpipa klassas som sagt inledningsvis som tobak enligt EU-direktiv /37/EG och även som tobak i svenska tobakslagen. Den svenska tobakslagen förbjuder rökning, oavsett typ, i allmänna lokaler. Det finns belägg från internationell forskning för att sjukdomar som är välkända följder av cigarrettrökning, till exempel lungcancer, KOL och hjärt-kärlsjukdomar, också kan orsakas av vattenpipsrökning. Det behövs dock mer forskning på området, bland annat om hur skadlig den passiva röken är och forskning om vattenpipsrökning i svenska förhållanden. Bland ungdomar tycks kunskapsnivån vara låg om hur vattenpipsrökning påverkar hälsan. Ungdomar uppfattar röken från vattenpipa som mindre farlig än den från cigaretter och att tobak för vattenpipa skulle innehålla mindre nikotin. Vanföreställningar om att vattnet filtrerar bort farliga ämnen stämmer inte utan många ämnen och partiklar inhaleras av den som röker vattenpipa. Myterna riskerar att skapa en tillåtande attityd till rökning av vattenpipa. En hel del ungdomar beskriver också att det är lätt att få tag på tobak till vattenpipa trots att de är . Tobak som säljs för vattenpipa saknar dessutom ofta varningstexter. Kommunernas tillsyn över försäljningsställen behöver därför ske i större utsträckning och man måste övervaka lokalerna där det röks. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102So527 · 2013-10-03 00:00:00 — Förbättrade villkor för läkare i glesbygden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas enligt motionens intentioner. Landsting på landsbygden har ofta svårt att rekrytera läkare, vilket hotar såväl vårdens kvalitet som patientsäkerheten. Att locka läkare till landsbygd är inte en utmaning bara i utan även i andra delar av världen. I landsbygdsområden i finns ett system där läkare kan förbinda sig att arbeta varefter de som bonus får sin studieskuld reducerad. anser att systemet är intressant och vill därför att det kostnadskalkyleras och utreds för svenska förhållanden. Per Ramhorn (SD)
mot · H102So528 · 2013-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör införas en nationell ersättning till alla med glutenintolerans för merkostnaderna för den glutenfria kosten. Celiaki (glutenintolerans) är en kronisk sjukdom som leder till skada på tunntarmen och där glutenfri kost är den enda behandlingsformen. Gluten är ett protein i vete, råg och korn som personer med celiaki inte tål. Celiaki är en livslång sjukdom som kräver glutenfri kost hela livet. Skulle den som är drabbad av celiaki slarva med sin diet så riskerar denne näringsbrist och följdsjukdomar. I avskaffades stödet till personer drabbade av celiaki med hänvisning till att flera andra landsting gjort detsamma. Det är inte rimligt att landsting och regioner har olika regler och tvingas ta ett ansvar som borde åligga staten. Det finns en statlig utredning som föreslog att det ska utgå en nationell ersättning till dem som drabbats av celiaki. är det endast barn som får ersättning för sina merkostnader för varor via . menar att det bör finnas en nationell ersättning för alla med glutenintolerans som ansvarar för att alla behandlas lika.