ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102XS4221 · 2013-10-03 00:00:00 — Bättre kommunikationer och fler järnvägssatsningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att varutransporterna övergår till järnväg för att avlasta lastbilstrafiken på motorvägen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen se över förutsättningarna för att förbättra kapaciteten på västra stambanan och sträckan . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nordisk transportplan för att göra gemensamma infrastruktursatsningar. Rörligheten på arbetsmarknaden är beroende av ett utbyggt järnvägsnät, det krävs nödvändiga investeringar där fler privatpersoner och varutransporter övergår till järnväg och tåg som transportmedel. Inte minst är detta ett problem i , där lastbilstrafiken på får negativa konsekvenser på Göteborgshamnens kapacitet. Vi föreslår, med anledning av detta, att infrastrukturen kring Göteborgshamnen utvecklas genom byggandet av en omlastningscentral i , med syfte att minska lastbilstrafiken på . Ett utbyggt järnvägsnät är även positivt för besöksnäringen inom regionerna, därför föreslår vi att kapacitet på västra stambanan mellan och , som präglas av flaskhalsar vid och bristande kapacitet kring hamn förbättras. Vi vill utveckla kapaciteten på västra stambanan genom att investera i fyraspår hela vägen till . Det finns även onyttjad potential när det kommer till den dagliga arbetspendlingen och handeln med , som blivit allt mer intensiv. Det rymmer stora möjligheter för ytterligare sammanflätningar av svenska och norska storstadsregioner . har utbytet mellan och vuxit kraftigt. Det behövs dock fortfarande investeringar för att undvika tillgänglighetsbrist och kapacitetsbrist för såväl person- som godstrafik. är en av mest exportberoende regioner, över 5 000 värmlänningar pendlar till . Resandet på stråken –och –att förväntas även öka enligt prognoser . är det brist på samverkan mellan , som leder till stora tillväxtförluster. Vi vill vi därför se en nordisk transportplan, där länderna gemensamt planerar sina infrastruktursatsningar. Behoven av investeringar i effektiva och hållbara transportnät över de nordiska gränserna är stora, både för person- och godstrafik. Shadiye Heydari (S)
mot · H102XS4224 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett förslag på en sammanhållen nationell strategi för utarbetas och behandlas i och att strategin i möjligaste mån samordnas med de nordiska ländernas strategier för . har en av världens största råvarureserver. De nordliga områdena av länderna , , och ingår i området och har stora möjligheter att bli ett av viktigaste ekonomiska och intressanta områden inom en inte alltför avlägsen tid. I området finns stora orörda reserver av naturtillgångar, bl.a. mineraler, olja och gas. pågår en allt mer omfattande prospektering och många nya gruvor har öppnats för brytning. I området finns även miljökänsliga områden som behöver säkerställas och skyddas. Den pågående klimatförändringen innebär att glaciärer och havsis smälter undan i större omfattning . Miljö- och klimatmässigt är det en farlig utveckling som behöver hanteras med största allvar och seriositet. skapar det nya förutsättningar för nya transportvägar i och . En intressant utveckling är den ökande sjötrafiken via som förkortar transporttiden mellan och jämfört med och runt . Under innevarande år har nästan 300 ansökningar om passage inlämnats att jämföras med då ingen ansökan inkom. kan få stor betydelse för och den svenska industrin. Även den försvars- och säkerhetspolitiska intensiteten har väsentligt ökat inom området . Våra grannländer har på regeringsnivå med behandlingar i de nationella parlamenten lagt fast strategier för de nordliga områdena med avseende på den utveckling som sker inom . saknar en sådan nationell strategi på området och behovet av en sådan är allt viktigare sett ur ett EU- och ett globalt perspektiv. En sammanhållande strategi för nordområdena och Barents bör bl.a. handla om utrikes- och säkerhetspolitik och att bygga ut det internationella regelverket och få till stånd nya internationella avtal som täcker fler områden än vad som är aktuellt. Den bör också innehålla gemensamma planer för ökad tillväxt och tillgänglighet i regionerna, kommunikation och infrastrukturfrågor, gemensamma utbildnings- och forskningsfrågor samt energi och miljö. Det handlar också om att lyfta frågor som berör kultur, ursprungsbefolkningarnas villkor, civilsamhällets ställning och folkrörelsernas roll, om att överkomma olika gränshinder och främja utvecklingen i nordligaste områden. Det är av stor vikt att samordnar strategin med övriga nordiska länder. En sammanhållen politisk strategi framtagen av regeringen i samverkan måste läggs fram till för beslut.
mot · H102XS4235 · 2013-10-02 00:00:00 — Åtgärder för att öka möjligheterna för svenskt näringsliv att medverka i FN:s arbete tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen och svenska myndigheter genom informationsdelning, medfinansiering och andra åtgärder underlättar för svenskt näringsliv att mer aktivt medverka i utvecklingssamarbeten inom FN:s ram. får kontinuerligt frågor från FN om att genom s.k. Letter of Assist-förfaranden bistå FN med resurser som t.ex. fältsjukhus. har oftast avböjt att medverka, trots att svenskt näringsliv i många fall hade kunnat bidra med dessa resurser. Således saknas fortfarande tillräcklig informationsdelning, men också mandat och tydliga styrmekanismer för regeringen och svenska myndigheter att med referenser, finansiering, m.m. stötta svenska företag i sina strävanden att bistå och att skapa långsiktiga affärsrelationer med FN. är en aktiv och engagerad vän av FN. Vi ger FN både starkt politiskt och finansiellt stöd. Svenska företag har i många sammanhang uttalat att man både har förmåga och vilja att bidra mer till FN:s arbete för fred och utveckling i världen. har dock svenska företag i alltför begränsad omfattning kunnat delta i FN:s arbete. Av FN:s totala upphandlingsvolym om ca svarar svenska företag för en andel om blygsamma (enligt statistiken ). Detta är långt mindre än företag i många jämförbara länder. Att öka handeln gentemot FN ligger inte bara i och svenska företags intresse. FN har uttryckt starkt önskemål om att få in fler miljöanpassade kvalitetslösningar och arbetar därför t.ex. med initiativ som Greening UN. Här kan svenskt kunnande på området och svenska företags erkänt kvalitativa produkter, tjänster och lösningar komma till stor nytta. Många svenska företag har dessutom anslutit sig till FN:s Global Compact-principer, vilket ger ökat fokus på mänskliga rättigheter, sociala faktorer och arbetsrätts- och miljöhänsyn. Den globala ekonomiska krisen slår särskilt hårt mot världens fattiga och försvårar arbetet med att uppnå Millenniemålen till 2015. Mot denna bakgrund förefaller det än mer angeläget att bryta inarbetade mönster och hitta nya samverkansmodeller. har en bred samsyn vuxit fram om den privata sektorns roll för utveckling. Detta bör stimuleras genom ett bättre s.k. Public Private Partnership där svenskt näringsliv ges en betydande roll i utvecklingssamarbetet. Först då kan vi dra nytta av och bidra med hela den svenska kapaciteten i FN:s utvecklingsarbete och utnyttja vår fulla potential.
mot · H102XS4260 · 2013-10-24 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:25 Infrastrukturavgifter på väg och elektroniska vägtullssystem tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vad som anförs i motionen om finansiering av infrastruktur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avslå propositionen. Behovet av investeringar i den nationella infrastrukturen i form av vägar och järnvägar är omfattande i . Kommuner och regioner deltar därför i finansiering av bland annat statliga vägar för att få angelägna projekt i gång. Det sker genom anslag till projektet och genom investeringar i anslutande vägar och liknande åtgärder. träffade 2009 ett avtal med om medfinansiering av en ny bro på över Sundsvallsfjärden med . Syftet med att kommunen satsade pengar i ett statligt projekt var att tidigarelägga byggandet av bron. Kommunen ville av miljö- och framkomlighetsskäl styra bort den tunga genomfartstrafiken från stadens centrum. Enligt avtalet skulle en broavgift tas ut av den tunga trafiken som kör över den nya bron. Personbilar skulle vara avgiftsbefriade. I samband med beredningen av infrastrukturpropositionen, som lades fram till , uppkom att det saknas finansiering för projektet i sin helhet och därför har , på regeringens uppdrag, föreslagit en avgift även för persontrafiken med hänvisning till Eurovinjettdirektivet. Detta direktiv fanns när avtalet undertecknades och stadgar att lastbilar inte ska subventionera annan trafik, utan endast stå för sina egna kostnader. På samma sätt har man färdigställt i en ny bro över för att få bort genomfartstrafiken från centrum. Staten har avkrävt en medfinansiering av kommun på . I avtalet om medfinansiering stadgas att personbilar ska betala per resa och tyngre trafik . Ett tak finns för personbilstrafiken på totalt. vill höja avgiften och ta bort taket. Det är inte acceptabelt att regeringen efterhand ändrar ingångna avtal. Det är inte heller rimligt att kommuninvånarna ska betala respektive bro två gånger, dels genom medfinansiering, dels genom broavgifter. För kommunerna är det viktigt att av miljöskäl minska biltrafiken i stadens centrum. En broavgift för persontrafiken i eller en höjd avgift i skulle motverka denna ambition. Regeringen har beslutat att använda sig av medfinansieringsprincipen för att få igång angelägna byggprojekt snabbare. försöker man lägga ett större finansiellt ansvar på kommunen. Detta har kraftigt kritiserats bland annat av kommuner och landsting, som menar att kommunerna ska kunna lita på att ingångna avtal med staten gäller. Byggande av vägar, järnvägar och annan nationell infrastruktur är ett statligt ansvar. Kommuner eller regionen ska endast i undantagsfall delta i finansieringen, eftersom deras huvuduppgift är att ansvara för skola, vård och omsorg. När så sker, ska det under inga omständigheter vara möjligt för staten att frångå gällande avtal. Mot bakgrund av ovanstående ska tillkännage för regeringen som sin mening att propositionen ska avslås.
mot · H102XS6045 · 2013-10-01 00:00:00 — Förbjud langning av cigaretter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förbud mot langning i tobakslagen. kan en vuxen gå till en skola och sälja cigaretter till minderåriga utan påföljd. Det finns inget i lagen som förbjuder langning till minderårig, vilket är ett allvarligt problem. För allt för många unga är rökning en inkörsport till tyngre droger. I lagen om förbud mot alkoholförsäljning till minderåriga finns det däremot ett tydligt förbud mot langning (3 kap. 9 § alkohollagen). infördes en ny tobakslag som handlar om näringsidkares ansvar vid tobaksförsäljning. Förändringarna i tobakslagen (1993:581) syftar till en effektivare tillsyn samt en bättre efterlevnad av bestämmelserna om åldersgräns. Det är bra att tobakslagen har skärpt för näringsidkare, men blir lite tandlös när vem som helst kan sälja på gatan till unga utan straffpåföljd. Motsvarande bestämmelser bör införas när det gäller langning av tobaksvaror.
mot · H102XS6051 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förebyggande arbete gällande kärnkraften. Efter att ha upplevt de stora olyckorna som hänt kärnkraften i Tjernobyl, och i finns stor oro att en lika allvarlig olycka skulle inträffa eller vår omvärld som kommer att drabba oss och våra kommande generationer. Faktum är att vi haft kärnkraftsincidenter även här i , dels i då kylningen av en enhet stoppades och dels i Forsmark då kärnkraftverkets elsystem slogs ut. MSB (Myndigheten för samhällsskydd och beredskap) har ansvar för att framställa en handlingsplan för radiologiska och nukleära hot tillsammans med andra aktörer. Förslag på åtgärder rapporteras till regeringen. Dessutom gör MSB rapporten riskbedömning . Länsstyrelserna har ansvar att göra en Risk och Sårbarhetsanalys. Den ska innehålla det egna länets risker, men även intilliggande läns eventuella påverkan och även i förekommande fall länder som gränsar oss som kan komma att påverka . , , larmar om det händer något och om det skulle inträffa något internationellt får vi information via till EU och . SSM har även ett bilateralt avtal med . Trots detta gjorde en granskning som visade allvarliga brister i beredskapen särskilt ifråga om långsiktiga konsekvenser. Kärnkraftssäkerheten måste ständigt bevakas och utvecklas. Ett sätt att påvisa brister är att öva olyckor och genom detta upptäcka problemområden och diskrepanser så dessa kan rättas till innan en olycka sker. Vid en storövning där en brand i kärnkraften i spelades upp och ökade i omfattning kunde man efteråt konstatera att övning är bra men att inte skulle klara en så stor olycka. Kärnkraften måste ständigt bevakas och utvärderas för att hotbilden ska minskas. Övning ger färdighet och dessa övningar ska vara återkommande.
mot · H102XS6055 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tydligare valsedlar. Under det senaste valet har det kommit många rapporter om valfusk. Det har också framförts synpunkter från främst äldre att det varit svårt att hitta rätt valsedlar i de gemensamma ställen för valsedlar. Vi anser att det behövs en ordentlig analys över vad som behöver göras för att komma tillrätta med dessa svårigheter. Vi tror att en bra åtgärd som skulle öka tydligheten är att valsedlarna förses med partisymboler.
mot · H102XS6070 · 2013-10-04 00:00:00 — Bättre demokratisk förankring av nationella strategier tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre demokratisk förankring av nationella strategier. Nationella strategier måste få bättre demokratisk behandling. Förfaringssättet är att den typen av dokument endast antas av regeringen utan en demokratisk diskussion i parlamentet. Tyvärr blir det långt ifrån samma tyngd som en demokratisk diskussion och klubbslag i skulle innebära. Under mina i har två viktiga strategiska dokument antagits, Arktisk strategi samt Gruv- och mineralpolitisk strategi. Två oerhört viktiga frågor och som har bäring långt in , men tyvärr utan en demokratisk förankring i . En förberedelseprocess med breda remisser ute i samhället är mycket bra vilket ovan nämnda strategier fått. Men att undanhålla en demokratisk diskussion och beslut om ett slutligt förslag som Regeringen lägger fram i högsta beslutande organ ger inte tyngd den kraft och riktning som nationella strategier är värd. Det krävs ett klubbslag i parlamentet. Mot bakgrund av vikten av en bred förankring och ökad demokratisk tyngd bör man överväga att låta långsiktiga nationella strategier behandlas i i syfte att nå en önskvärd långsiktig bred politisk enighet som gagnar landet.
mot · H102XS6096 · 2013-10-01 00:00:00 — Delgivning med elektronisk legitimation tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra regelverket för delgivning. Rättsväsendet lever med en ansträngd ekonomi. Ett kostsamt inslag i verksamheten är delgivning, d.v.s. när parter ska kallas till rättegång och bekräfta att de insett sin skyldighet att närvara. Det traditionella sättet att utföra delgivning är att delge via personligt besök och då bekräfta via underskrift. Att detta är en personalkrävande, och därmed dyr, hantering är uppenbart. Det finns redan något som kallas förenklad delgivning men även då krävs det en personlig underskrift. Motionens syfte är att kunna bekräfta en kallelse från domstol i första hand elektroniskt, via e-legitimation, och först då den kallade inte svarar inom bestämd tid gå vidare till nästa nivå och inhämta en underskrift via besök. När Allmänna självdeklarationen kan ske elektroniskt, borde också delgivningar kunna ske på detta sätt. i (S)
mot · H102XS6104 · 2013-10-01 00:00:00 — Låt polisen få använda elpistoler tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta polisen få använda icke-dödliga vapen såsom elpistoler/elchockvapen. Frågan om polisen ska få använda elpistol utreddes senast av 2007. Då kom man fram till att det inte var nödvändigt, men ser det svenska samhället annorlunda ut. Bland annat har det framkommit i media att anser att elpistolen skulle vara ett bra komplement till den utrustning som svensk polis har . Det finns flera skäl till att polisen borde utrustas med modern teknik. För det första är det grundläggande att dödligt våld måste vara den absolut sista utvägen. Det är en befäst princip i vårt land. Därför är det rimligt att polisen utrustas med tekniska hjälpmedel såsom elpistoler och elchockvapen för att i möjligaste mån undvika att hamna i en situation där dödligt våld är den enda utvägen. För det andra är polisyrket ett av de mest krävande och ansvarsfulla yrken man kan tänka sig. Vi litar på våra poliser och de förtjänar vår tillit. Då måste vi också tänka på människan bakom yrket. En polis ska inte behöva utsättas för det lidande som det innebär att döda en annan människa om det finns andra utvägar, vilket det onekligen finns. För det tredje - våld föder våld. Våldsnivån i samhället tycks sakta men säkert trappas upp och det är något vi aldrig kan acceptera. Därför är ett steg i rätt riktning att låta polisen använda icke-dödliga vapen såsom elpistoler/elchockvapen. Sådana vapen är inte ofarliga men de gör inte lika stor skada som de dödliga vapen som polisen har att ta till .
mot · H102XSD134 · 2013-10-23 00:00:00 — med anledning av skr. 2013/14:21 om staten på elmarknaden insatser för en fungerande elöverföring tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram en långsiktig investeringskalkyl gällande det svenska elnätet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram en konsekvensanalys gällande en eventuell utbyggnad av elöverföring till . Svensk basindustri, företag i sin helhet och hushåll är beroende av tillförlitlig leverans av el till låga priser. Det är dessutom av största vikt att stärker sin konkurrensfördel gentemot övriga gällande reglerkraft, prisbild och tillförlitlighet. Vi ser nu en kraftig utbyggnad av förnybar energi i och dess negativa påverkan på elpriset och den fluktuerande obalansen i elnäten, dessutom är investeringskostnaderna enorma. Osäkerheten på den europeiska energimarknaden är stor angående det totala investeringsbehovet, vem som i slutändan får betala och vad det får för konsekvenser för europeisk konkurrens. Svenska elkonsumenter måste få en tydlighet i hur investeringsbehovet ser ut och vad det får för ekonomiska konsekvenser. Vi ser att regeringen tar fram en långsiktig investeringskalkyl för det olika kraftslagen gällande hela det svenska elnätet. Osäkerheten på den europeiska energimarknaden gällande fluktuerande produktion och elpris påverkar även den svenska energimarknaden. Vi kan komma tvingas att bygga ut den kontinentala överföringen av el, för att europeisk förnyelsebar energi är i nödvändigt behov av bl.a. svensk reglerkraft. Vi är positiva till en kontinental elöverföring men en utbyggnad av överföringskapaciteten behöver analyseras. För låg kapacitet kan hämma vårt eget behov av import/export och en fullt utbyggd kapacitet kan påverka elpriset negativt i . Vi ser att regeringen tar fram en konsekvensanalys gällande en eventuell utbyggnad av elöverföring till .
mot · H102XSD184 · 2013-10-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:25 Infrastrukturavgifter på väg och elektroniska vägtullssystem tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avslå propositionen. Uttag av infrastrukturavgifter innebär ytterligare avgifter för samtliga trafikanter men de som skulle drabbas mest av denna extra avgift är en redan hårt utsatt bransch, den svenska åkerinäringen. Våra svenska åkare skulle få ytterligare en avgift, denna avgift ska till en början inte betalas av utländska åkerier utan dessa ska också tas med i systemet, hur långt fram i tiden man menar med detta har inte angetts, detta bidrar till att öka på den redan snedvridna konkurrensen. Tittar man på orsaken till att nya vägar och broar byggs så gör man oftast detta för att leda ut trafiken ur tätbebyggda områden för att minska luftföroreningar för de boende. Om man sedan börjar ta ut avgifter för ett nyttjande av vägen så kan detta leda till att man ändå väljer att använda sig av den gamla, avgiftsfria vägen, varpå man inte har vunnit något med investeringen. Vi anser att trafikanterna redan genom att betala vägtrafikskatt är med och betalar för investeringar i infrastrukturen och att detta är ett sätt att smyga in en ny skatt för något som vi redan betalar för, men för att undvika dubbelbeskattning väljer man att kalla det avgift. Investeringar i våra vägnät ska styras och finansieras av staten på så vis att man uppnår bästa möjliga framkomlighet och minsta möjliga miljöförstöring, utan att påföra de boende i en kommun extra avgifter. Mot bakgrund av ovanstående anser att propositionen ska avslås.
mot · H102XSD280 · 2013-10-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2012/13:193 En tydligare rätt till avbrottsersättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätt till avbrottsersättning även vid avbrott eller funktionsfel på N-ledaren, Jord-ledaren eller PEN-ledaren. Vid strömavbrott på en eller flera faser(L1, L2 eller L3) gör att maskiner eller elektriska apparater kan ta skada eller helt slutar att fungera. Om det däremot inträffar ett eller flera avbrott eller funktionsfel på N-ledaren, Jord-ledaren eller PEN-ledaren ifrån nätägaren, kan detta olyckligtvis resultera i strömförande föremål och livsfarliga situationer i människors hem. Vi ser att även dessa ledare läggs till i lagen om avbrottsersättning.
mot · H102XSD376 · 2013-10-02 00:00:00 — Översyn av onödig byråkrati och slöseri tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att tydliggöra uppgift att hjälpa till och se över onödig byråkrati runt om i olika myndigheter. Skattepengarna som olika myndigheter handskas med är detsamma som medborgarnas gemensamma tillgångar. Många har hört talas om, och kanske till och med hyllat, som anställt den s.k. slöseriombudsmannen med syfte att granska och kartlägga slöseri av skattemedel i vårt samhälle. Genom att använda en stor portion humor kombinerat med vardagens allvar har slöseriombudsmannen lyckats väcka intresse bland skattebetalare om hur våra pengar egentligen används av beslutsfattare. har som uppdrag att granska vad statens pengar går till och hur effektivt de används. De bidrar till att stärka den demokratiska insynen genom en oberoende revision. har ett starkt mandat att granska statliga myndigheter och verksamheter. De kan kontrollera om direktiv, regler och föreskrifter följs eller om de når sina mål. För att förbättra effektiviteten kan komma med rekommendationer och är av den anledningen en mycket viktig del av kontrollmakt. Genom att främja en god resursanvändning och en effektiv förvaltning i staten bör användas betydligt flitigare, så att skattebetalare slipper vända sig till en slöseriombudsman för att granska onödig byråkrati. uppdrag att granska och hitta såväl slöseri som byråkrati, bör förtydligas och denna service borde i högre grad erbjudas olika myndigheter.