ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102MJ325 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en översyn av möjligheterna till anmälningsplikt för reptiler i hela landet. blev en privat ägare till ett fyrtiotal ormar biten av sin egen kobra. Bettet var livshotande och föranledde sjukhusvård. Reptilerna hölls i en bostad utan att kommunen hade kännedom om den rikliga förekomsten av farliga ormar. Efter den uppkomna situationen har det framkommit att kommuner har olika regler gällande anmälningsplikt för reptiler. Detta är inte rimligt. Det bör göras en översyn vad gäller möjligheterna till en nationellt fastställd anmälningsplikt och att samma regler bör gälla i hela landet. Detta torde vara en självklarhet då såväl farliga som obehagliga situationer kan uppstå för människor om till exempel ormar kommer fria från sitt terrarium. Vid några kända tillfällen har det hänt att ormar har förflyttat sig till angränsande lägenheter via ventilationssystem, vilket kan få mycket ödesdigra konsekvenser. Likaså är det viktigt att räddningspersonal, myndighetspersoner med flera kan skaffa sig kännedom om huruvida det finns reptiler i bostaden då de eventuellt behöver hjälpa alternativt undsätta en bostadsinnehavare som innehar ormar. Ett annat skäl till varför det är viktigt med anmälningsplikt av reptiler är att det är vanligt med salmonella hos reptiler. Enligt ett examensarbete som gjordes vid veterinärprogrammet på , konstaterades salmonella hos av det sextiotalet prov som undersöktes. Detta är särskilt illavarslande eftersom salmonellabakterier är zoonotiska som kan smitta via direktkontakt med djur och som därmed kan få effekter ur folkhälsosynpunkt. driver en mycket omfattande bekämpning av salmonella. Detta är en inställning som är viktig att upprätthålla. Då gäller det att samhället tidigt uppmärksammar alla troliga smitthärdar. Med hänvisning till ovanstående bör regeringen överväga möjligheten att införa en nationellt reglerad anmälningsplikt för reptiler.
mot · H102MJ326 · 2013-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheterna att se över hinder och möjligheter för att få svensk animalieproduktion att öka. Regeringen har drivit visionen om som matland. Det är en utmärkt strategi som skapar bättre förutsättningar för livsmedelsexport och ökad konkurrenskraft för livsmedelsföretagen, som det främjar regional och lokal matkultur som leder till tillväxt och fler jobb. Människor som bor och verkar på landsbygden ges därmed ökad möjlighet att förverkliga sina idéer och att driva företag, inte minst inom de gröna näringarna. Även om tanken är god så finns det ett stort problem som måste uppmärksammas mer. Det är det faktum att landets primärproduktion stadigt krymper. I har det till exempel blivit allt svårare att bedriva animalieproduktion på grund av ett högt kostnadsläge, låga produktpriser och hård konkurrens genom import från länder som ställer lägre krav än oss på miljö- och djurskyddsområdet. På vissa områden har regeringen kompenserat djurbönderna för den osunda konkurrensen men det bör övervägas huruvida det går att göra mer för att förbättra konkurrenssituationen. har av tradition varit ett land som varit självförsörjande på jordbruksprodukter. är situationen en annan. Den senaste statistiken visar en självförsörjningsgrad på nötkött , griskött och lamm . Trenden är dessutom tydligt neråtgående. Detta kopplat till den dåliga lönsamheten för jordbruksföretagare innebär troligtvis att utvecklingen kommer att fortsätta vara negativ. Som synes finns här en betydande potential, i synnerhet som konsumtionen av animalieprodukter stadigt ökar. Problemet är att denna ökande marknad går de svenska producenterna förbi och därför bör vi, om visionen om som matland ska bli verklighet, se över hur vi kan arbeta för att svensk animalieproduktion ges möjligheter att växa. En ökad animalieproduktion innebär att jobb stannar kvar på landsbygden men kan också bidra till ökad export och en växande livsmedelsindustri. På så sätt gynnas både arbetslinjen och företagsamheten. Och som ett extra plus ger det förutsättningar för en levande landsbygd med öppna landskap. Utifrån ovan bör regeringen överväga vilka möjligheter det finns för att öka animalieproduktionen för att värna människor som bor och verkar på landsbygden.
mot · H102MJ327 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna att inrätta ett särskilt tvärfunktionellt råd där myndigheter och institut som är delansvariga för arbetet med efterbehandling av förorenade områden ska ingå. Att skydda miljön runt omkring oss har dessvärre inte alltid varit självklart. Oförstånd, okunskap och bristande ansvar har gjort att det runt om i vårt land finns flera områden som förorenats svårt. Det är föroreningar som ibland kan härledas till verksamhet som bedrevs på platsen . I samband med att 1999 antog de nationella miljömålen har inventeringen av förorenade områden kommit alltmer i fokus. De områden som har högst riskklass har identifierats och återstår det tunga och kostsamma arbetet med att efterbehandla desamma. Det är ett arbete som är mycket viktigt för människor, växter och djur. Sedan alliansregeringen tillträdde har budgetanslaget för att åtgärda förorenade områden ökat väsentligt. Dessutom har många strategiska åtgärder genomförts samt uppdrag delats ut till olika myndigheter och institut. Detta är viktigt eftersom alltför många högriskklassade objekt återstår och därför att takten för att sanera desamma måste intensifieras. Dessutom uppdagas kontinuerligt fler områden med stort behov av efterbehandling. Med tanke på behovet och de oerhörda kostnaderna som väntar för sanering är det viktigt att de företag som orsakat problemen också får stå till svars för sitt handlande. I ett antal vägledande rättsfall från miljödomstolen 2010 visar det sig att företagens ansvar då det gäller efterbehandling av förorenade områden är mindre än vad som tidigare förmodats. Detta är mycket problematiskt eftersom domsluten innebär att vi följaktligen kan sanera färre områden för de statliga resurser som står till förfogande. Men allt handlar inte om resurser. Det är också viktigt att de olika aktörerna på området arbetar enligt en gemensam strategi. Landsbygdsdepartementet har tidigare inrättat ett växtskyddsråd för att kunna arbeta mer strategiskt med frågor som rör användandet av växtskyddsmedel. Ett liknande tvärfunktionellt råd bör inrättas för att ta hand om frågor som rör efterbehandling av förorenade områden. Det bör vara ett rådgivande organ där dialog, erfarenhetsutbyte och information kan spridas mellan olika myndigheter och institut med ansvar för frågan. Då antog de nationella miljömålen var syftet att miljöarbetet skulle bli mer fokuserat och målinriktat, så att vi kan lämna över ett bättre samhälle till kommande generationer, ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Det är fortfarande angeläget. Därför bör regeringen, i enlighet med ovanstående, undersöka möjligheterna att inrätta ett särskilt tvärfunktionellt råd för att samordna frågor som rör efterbehandling av förorenade områden. Finn (M)
mot · H102MJ328 · 2013-09-26 00:00:00 — Analys av risker och nytta vid prövning av växtskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att man vid beslut om godkännande, alternativt utfasning, av växtskyddsmedel bör ha en helhetssyn när det gäller såväl miljöaspekter som att produktionens behov värderas. Att det finns ett heltäckande och effektivt växtskydd i trädgårds- och lantbruksproduktion är ett gemensamt ansvar och en viktig samhällsfråga. Växtskyddsmedlen bidrar till en ökad produktivitet med goda och jämna skördar samt till konkurrenskraftiga priser på livsmedel, foder och annan biomassa. En god produktkvalitet för människors och djurs hälsa grundläggs genom sortval och odlingsteknik, men kan säkras med växtskyddsmedel och rätt lagring. Delar av den svenska odlingen utsätts nu för återkommande prövningar då det gäller tillgången till ett effektivt växtskydd. har det till exempel gällt hantering av ogräs i morots-, lök- och palsternacksodling såväl som att stoppa insekters härjningar i fruktodlingar och jordloppor i våroljeväxtodling. Problemet är att Kemikalieinspektionen (KemI) – som ansvarar för processen kring godkännande av växtskyddsmedel i – inte alltid tar den hänsyn till produktionens behov av ett speciellt växtskyddsmedel som vore önskvärt. gjordes alltid en risk/nyttabedömning men KemI menar att inte längre medger det. Andra länder gör dock en annan tolkning. I en tidigare motion har undertecknade lyft just de problem som uppstår för svenska jordbruksföretagare, jämfört med deras kollegor i övriga EU, då den svenska myndigheten utgår från detta synsätt vid godkännande av växtskydd. Vi menade då att detta inte bör vara rimligt eftersom besluten kan få kritiska konsekvenser för svensk primärproduktion. Alltför långtgående miljökrav i jämförelse med våra konkurrentländer riskerar dessutom att påverka företagens utveckling och därmed möjligheter till sysselsättning. Vi efterlyser därför ett helhetsperspektiv där också produktionens behov värderas i beslutsprocessen. Det anmärkningsvärda är nämligen att dagens beslut kan leda till att tvingas importera vegetabilier som producerats med hjälp av de medel som är förbjudna att användas i just . Att vi riskerar att exportera miljöpåverkan är besvärande, och vilken total miljönytta vi uppnår kan förstås diskuteras. Med dylika beslut är risken att svenska jordbrukares konkurrenskraft minskar och att vi därmed riskerar att tappa produktion inom landet. Det finns också biologiska problem med en alltför restriktiv hållning till olika växtskyddspreparat. Så till exempel har det konstaterats att rapsbaggar har utvecklat viss resistens, något som troligen allmänt kommer att öka, då antalet verkningsmekanismer endast blir ett fåtal eller i värsta fall en enda inom vår region. Med hänvisning till ovanstående anser undertecknade därför att när det gäller frågan om tillgången på växtskydd för den svenska odlingen bör om möjligt Kemikalieinspektionens och uppdrag samordnas så att såväl miljöns som produktionens behov värderas. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H102MJ333 · 2013-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över placeringar av och gränsvärden för buller från vindkraftverk. beslut om en sammanhållen klimat- och energipolitik innebär en mycket stor satsning på vindkraft på både land och hav. I takt med den landbaserade utbyggnaden uppstår ofrånkomligt en konflikt mellan olika intressen. För människor som flyttat till landsbygd, kanske i sökande efter tystnad, får sin livsmiljö radikalt förändrad när högresta byggnadsverk i form av vindkraftsanläggningar uppförs i nära anslutning till deras bostäder. Ska man få acceptans för etablering av vindkraft fordras att störning och miljöpåverkan minskar. Dagens regler anger en maximal ljudbild på (A) mätt från en boningsfastighets väggar. Den som önskar vistas ute på sin gård får därmed acceptera en högre ljudnivå. Forskning vid har visat att bullret från vindkraftverken är underskattat. Var tredje person uppger att de blir mycket störda även om bullret inte överskrider (A) intill bostaden. Störd nattsömn, huvudvärk, yrsel, tinnitus, koncentrationssvårigheter, högt blodtryck och hjärt-kärlsjukdom har rapporterats som ett wind turbine syndrome i . En studie av visar att påverkan på hälsan från vindkraftverk är relaterat till avstånd. Uppsalaforskaren visar också att olika atmosfäriska och väderrelaterade förhållanden inverkar på störningarnas radie, på sätt som inte beaktats. En växande opinion föranleder nu kommuner att inlägga veto i samband med att de tar ställning till bygglov för nya vindkraftverk. De ökade motsättningarna mellan boende som eftersträvar en bullerfri miljö och vindkraftsaktörer som gjort sig gällande på flera håll i föranleder mig att efterlysa en regeländring. Det kommunala vetot är en förutsättning för fortsatt vindkraftsbyggande, men för att det ska fungera behöver gränsvärden för buller ses över. De atmosfäriska och väderrelaterade faktorerna måste också tas med i beräkningar vid placering av verken.
mot · H102MJ334 · 2013-09-16 00:00:00 — Rörlig belysning vid jakt på vildsvin tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att om möjligt göra en översyn för att tillåta rörlig belysning vid jakt på vildsvin. Vildsvinsstammen har ökat kontinuerligt och på många håll i utgör vildsvin ett stort problem. Vildsvinen orsakar ekonomiska förluster för både lant- och skogsbruk och ligger bakom många trafikolyckor. Enligt uppgår vildsvinsstammen till närmare 100 000 individer och ökar med 25–. har räknat ut att den genomsnittliga kostnaden för vildsvinsskador i jordbruket är per hektar, eller totalt för hela . Cirka hälften av länets mjölk- och växtodlingsgårdar hade vildsvinsskador. Även blir lidande av skador orsakade av vildsvin. Förutom skador på grödor och förstör vildsvinen även skörden för mjölk- och grisproducenter som odlar eget foder, vilket orsakar stora ekonomiska förluster. Grisproducenterna drabbas dessutom av tjuvbetäckningar av vildsvinsgaltar. Hårdast drabbas mindre gårdar som har en högre skördeförlust och totalkostnad jämfört med stora gårdar. Vildsvin är nattaktiva djur vilket gör dem svårjagade. Detta kopplat med hög reproduktionstakt gör det svårt att kontrollera vildsvinsstammen. Genom att om möjligt, en översyn görs för att tillåta rörlig belysning vid jakt på vildsvin kan man göra jakten enklare och säkrare för jägarna och på så sätt hålla stammen på en ansvarsfull och långsiktigt hållbar nivå.
mot · H102MJ337 · 2013-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bildande av . Vi östgötska riksdagsledamöter har motionerat om att har särskilt skyddsvärda områden med så viktiga naturvärden, kulturella värden och vetenskapliga värden att bör skyddas och förvaltas som en nationalpark. För detta finns det ett brett stöd i , inte minst från . Vid utskottets behandling av vår motion 2010 anfördes att bildandet av en ny nationalpark är en lång process som innebär att förslaget ska förankras lokalt och att den aktuella marken ska förvärvas av staten i förväg. Utskottets synpunkter talar för som nationalpark eftersom staten redan äger marken och det finns en bred förankring i länet i denna fråga. avstyrktes motionen utan kommentarer, likaledes 2013. invigdes Naturum i direkt anslutning till den föreslagna , vilket medför att man nu har goda förutsättningar att komplettera denna med Naturum besöksanläggning. Vi anser, på goda grunder, att har sådana skyddsvärda områden att bör skyddas som nationalpark. Vi föreslår därför att ska tillföras nationalparksplanen som ny nationalpark.
mot · H102MJ339 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om spridning av dvärgbandmasken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om spridningen av mårdhundar. Dvärgbandmasken finns framför allt i , men den sprider sig allt mer till övriga och särskilt i de norra delarna. Eftersom det är räv och mårdhund som är vanligast som huvudvärd har intrånget av mårdhundar i ökat riskerna för framtida spridningar av dvärgbandmask. Det har bedrivits ett mycket framgångsrikt mårdhundsprojekt i , vars syfte var att stoppa inflödet av mårdhundar från . EU-finansieringen av projektet är avslutat och ökar risken att får en spridning av mårdhundar. Därmed riskeras ytterligare spridning av bandmask. Utöver räv och mårdhund kan hundar fungera som en alternativ huvudvärd för spridning av dvärgbandmask. Därför kan sällskapshundar som förs över den svenska gränsen vara bärare av dvärgbandmask. Det är angeläget att åtgärder vidtas för att begränsa denna väg för spridning av dvärgbandmask. krävs hundpass, märkning av hunden och att man anmäler att man har med sig hund. Det finns däremot inte längre något krav på avmaskning när man för in hundar på svenskt territorium. Det innebär ökade risker för spridning av dvärgbandmask. behöver vidta alla de åtgärder som är möjliga för att begränsa och i bästa fall stoppa utbredningen av dvärgbandmasken. I detta vore det naturligt att återinföra kravet på avmaskning för hundar som förs in på svenskt territorium.
mot · H102MJ340 · 2013-09-20 00:00:00 — Återvinning av elektroniskt avfall tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om återvinning av elektroniskt avfall. Enligt produceras inom EU elektroniskt avfall . Av det exporteras olagligt till främst och , där fattiga familjer, ofta barn och unga, plockar isär och bränner rent avfallet helt utan skyddsutrustning med allvarliga hälsoeffekter som följd. Barn och vuxna sorterar soporna med bara händer för att få tag på metaller och annat värdefullt material som de kan sälja vidare. Resten eldas upp på marken utan någon form av skydd. De som arbetar på dessa soptippar är exponerade för en cocktail av giftiga kemikalier. Röken från plasten avger giftiga gaser som de andas in. Tungmetaller ger hormonrubbningar, bromerade flamskyddsmedel kan påverka reproduktionen. Kemikalierna förgiftar också vatten, luft och jord, på och omkring soptipparna. Enligt sopor.nu (ett samarbete mellan , El-Kretsen, Avfall och Förpacknings- och tidningsinsamlingen) samlar vi i in närmare elektronikavfall per person och år, vilket vida överstiger EU:s mål på . har tillsammans med några andra länder legat före i utvecklingen av avfallsinsamling, och hade redan innan EU-direktivet from electronic and electric equipment höga ambitioner vad gäller återvinning. Trots att vi når EU:s insamlingsmål med råge, innebär inte det att problemet med elektronikavfall är löst. Det återstår fortfarande en stor mängd elektronikavfall, främst småelektronik, exempelvis mobiltelefoner, som aldrig lämnas in för återvinning utan slängs i soppåsen. El-Kretsen beskriver i sin rapport insamlingssystem för smått elavfall olika insamlingssystem och vad konsumenter efterfrågar. Av rapporten framgår att placering, tillgänglighet och återkommande information angående insamlingskärl är de faktorer som höjer incitamenten för konsumenten att lämna sitt avfall till återvinning. Något nationellt system för återvinning av småelektronik finns inte i egentlig mening, utan ett antal system testas runtom i landet. Det är angeläget att ett enhetligt system införs för insamling och återvinning av elektroniskt avfall för att skydda människor och vår miljö, här och på andra ställen i världen.
mot · H102MJ341 · 2013-09-27 00:00:00 — Ett pantsystem för framtiden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett pantsystem för batterier och batteridrivna produkter. Batterier och batteridrivna elprodukter är direkt naturfarliga när de hamnar fel i återvinningskedjan eller direkt i soporna. Det bör finnas återvinningsstationer för batteri- och batteridrivna produkter likt de pantstationer som finns för återvinning av dryckesförpackningar. Pantsystem är ett nödvändigt verktyg för ökad återvinning och ett mer ekologiskt och ekonomiskt hållbart samhälle. finns det ett välutvecklat pantsystem för dryckesförpackningar i . För en läskedrycks kostnad är panten av den totala kostnaden. Dryckesförpackningar bör dock inte vara den enda produkten som ingår i ett pantsystem. Pantens ekonomiska incitament, som ska leda till att varje enskild konsument lämnar sin produkt i en återvinningscykel, bör även finnas för naturfarligt material. Vi föreslår därför att dagens pantsystem utvecklas till att även inkludera batterier och batteridrivna produkter. i (S) Shadiye Heydari (S)
mot · H102MJ342 · 2013-09-20 00:00:00 — Regelverk för tillståndsgivning för fiskodlingar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regelverk för tillståndsgivning för fiskodlingar. Fiskodlingar i öppna kassar ger stora utsläpp av kväve och fosfor som slaggprodukter och bidrar därmed till övergödning av vatten. Det finns fyra stora fiskodlingar efter och där har man kunnat konstatera att havsbottnen under kassarna är syrefria. producerar odlingarna omkring fisk , men företagen vill utöka produktionen till att omfatta . Det skulle innebära utsläpp av 200–kväve och 25–fosfor ute i vattnet. Utsläpp från odlad fisk är lika stort som om avlopp från hela och halva skulle gå direkt ut i havet. Att öka utsläpp av kväve och fosfor i havet skulle vara förödande för , som är ett världsarv och dessutom föremål för särskild uppmärksamhet som Baltic Sea Protected Area. Det skulle allvarligt skada miljön och områdets kulturvärden. Ett av företagen, som vill utöka verksamheten, är åländskt och vill satsa på fiskodling här, eftersom det enligt lag är förbjudet att bedriva verksamhet som ökar kväve- och fosforhalten i vattnet efter kusten. I saknas en sådan lag, och istället är det som ger tillstånd att bedriva verksamheten. Övergödning av är ett allvarligt problem med döda botten och kraftig algblomning till följd av övergödning som beror på utsläpp av just kväve och fosfor. Trots att 2007 kom överens om att minska dessa utsläpp, är det inget av länderna som har nått sin del av målet. Det är viktigt att aktivt arbetar för att minska belastningen i och inte minst i det känsliga Höga kusten-området. Därför är det angeläget att se över gällande regelverk för tillståndsgivning och begränsa verksamheter som leder till ökade utsläpp av kväve och fosfor.
mot · H102MJ343 · 2013-09-17 00:00:00 — Undersökning av förgiftade havsbottnar i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en undersökning av förgiftade havsbottnar i . Enligt gjorda undersökningar är havsbottnarna längs förgiftade. Det finns höga halter av PCB, DDT, kvicksilver, bly och olika dioxiner på platser efter gamla industrier. Men man har också hittat gifter på platser där det inte har funnits industrier. Man har upptäckt mycket höga halter av miljögifter i ägg hos havsörnar och skador som man inte har sett . Man kan befara att gifterna även finns i fisken och i sjöfåglarna, som används till människoföda. Även om människor inte äter fisk i samma mängd som havsörnar, är människorna i djupt oroade över hur detta kan påverka deras kroppar. håller på att kartlägga omfattningen av miljögifterna och hur de sprider sig i bottnarna och i näringskedjan. Vi kan konstatera att det finns en riklig förekomst av miljögifter i havsbottnarna längs med Västernorrlandskusten. Det har inte gjorts några större undersökningar om påverkan på människor, trots att färska analyser av vattenmiljön och ägg från toppkonsumenter som havsörn tyder på att Västernorrlandskusten är ett av de allra värst drabbade områdena i landet. och prover på fisk, bland annat i , visar att halten av dioxin är högre i både och än i . Det är angeläget att undersöka förgiftade havsbottnar och ta reda på vad de gamla miljösynderna betyder för människor och djur i .