ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102MJ513 · 2013-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en nationell målsättning att minska matsvinnet till 2016. slängs ca ätbar mat per person och mellan av livsmedel slängs till en årlig kostad om ca . behöver minska matsvinnet ur både ekonomisk synpunkt och miljösynpunkt. Detta matsvinn bidrar till växthusgaser . Det innebär ett enormt slöseri av vatten- och energiresurser och måste stävjas. har antagit ett antal miljökvalitetsmål som bland annat anger hur stor del av matavfallet som ska återvinnas genom biologisk behandling. Det är naturligtvis bra att matavfallet används men än viktigare är det att besluta om att minska den totala mängd livsmedel som kastas. Matavfall är allt biologiskt nedbrytbart avfall som uppkommer i livsmedelshanteringen. I detta innefattas dels avfall som är oundvikligt, dels svinn som skulle kunna undvikas. Matsvinn är de livsmedel som slängs i onödan eller som hade kunnat konsumeras om de hade hanterats annorlunda. Matsvinn uppstår utifrån felaktig eller för lång förvaring, utgånget bäst-före-datum eller att rester inte äts upp. Mat som slängs står för av totala uppsläpp av växthusgaser. Ur ett klimatperspektiv är det ca 10 gånger mer effektivt att förebygga matavfall än att använda det för biogasproduktion. Det onödiga matsvinnet står för oansvarsfullt och ohållbart brukande av våra resurser. För att kommande generationer ska kunna tillgodose sina behov behöver vi istället ta tillvara och förvalta våra tillgångar. För att inte överskrida gränsen för ett hållbart uttag från ekosystemet måste vi aktivt arbeta för att minska matsvinnet som påverkar miljö, klimat och ekonomi. Det finns flera effektiva åtgärder för att minska matsvinnet. Som konsument kan man exempelvis planera sina inköp bättre, kontrollera varornas bäst-före-datum, ta till vara matrester och se till att förvara varorna på rätt sätt. Butiker kan använda bättre kylanläggningar för frukt och grönsaker och sänka priser på varor med kort datum. Restauranger och storhushåll kan bl.a. minska svinn genom att satsa på varor av hög kvalitet och skapa möjlighet att lagra och använda överskott. Ett annat sätt är att införa tävlingar mellan t.ex. skolor och storhushåll där vinnaren blir den som minskar matavfallet mest. Det finns många åtgärdsalternativ, men för att ytterligare ta krafttag i frågan anser jag att bör utreda en nationell målsättning om att minska matsvinnet till 2016.
mot · H102MJ516 · 2013-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av regelverket för slutavverkning så att man beaktar en möjlig och rimlig bevarandezon runt privata bostadshus. Landskapet har formats av industrins behov av råvara, vilket gör att inte bara den biologiska mångfalden av växter och djur hotas. Också vi människor får allt svårare att hitta fina skogar att vistas i. Naturhänsynen på hyggena är dålig och de skyddade områdena för få och ojämnt fördelade. En slutavverkning förändrar områdets karaktär radikalt, vilket påverkar friluftslivet negativt för dem som plockar bär och svamp, fågelskådar eller vandrar i skogen. Det tar för skogen att växa, vilket gör att det tar innan skogen åter är i användbart skick för friluftslivet. Om en stor yta avverkas så kan det vara svårt att finna områden med äldre skog att röra sig i. Många upplever detta som en kraftig försämring av den egna livskvaliteten. säger man att skogsägare ska ta en mängd hänsyn och skydda skog på eget initiativ. Man använder sig av parollen frihet under ansvar och bruka utan att förbruka. Men denna paroll fungerar inte särskilt bra i vardagen. Alltför ofta blir det frihet utan ansvar. Visst finns det frivilligt skyddade skogar, men kvaliteten och långsiktigheten är ofta osäker. Naturhänsynen är bedrövlig på många håll. De skogsägare som – trots allt – tar större hänsyn än de måste, och avstår från de där sista kubikmetrarna virke är alltför få. När man slutavverkar sina skogar gör man det ända fram till enskilda husägares tomtgräns som i många fall endast är en liten bit ifrån bostadshuset. Helt plötsligt befinner sig familjen som bosatt sig i huset på landet med skog runt knuten mitt på ett öppet kalhygge. Detta är inte ett bra sätt att ta hänsyn till de enskilda boende, vilkas förutsättningar och livskvalitet hastigt försämras. Det bör ske en översyn av regelverket för slutavverkning så att man beaktar en möjlig och rimlig bevarandezon runt privata bostadshus.
mot · H102MJ517 · 2013-10-04 00:00:00 — Denna ryckighet i finansiering leder till ineffektivitet också för havsmiljön. Regeringens havsmiljösatsning går också i hög utsträckning till åtgärder som inte är tillräckligt kostnadseffektiva. Regeringens egna uppskattningar är att av dess satsning på åtgärder för hav och vatten ska ge en minskning av kväveutsläppen som är mindre än hälften av den minskning som konstgödselskatten gav. Ryckigheten är till nackdel för myndigheterna och andra aktörer och minskar effektiviteten ytterligare. Vi vill i stället satsa på vissa lokala åtgärder och åtgärder inom vattenförvaltningen för att klara målen i EU:s vattendirektiv. Det behövs satsningar på åtgärder inom den internationellt antagna handlingsplanen för . Det behövs bättre tillsyn av kraftverk, vattenregleringar och dammar för att förbättra tillämpningen av existerande lagstiftning. Vi vill påbörja en sanering av förorenade havsområden, inklusive skeppsvrak. vill satsa mer än regeringen på anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Havs- och vattenmyndigheten ska genomföra merparten av en sammanhållen svensk politik för havs- och vattenmiljöer. Myndigheten har också viktiga uppdrag i det internationella arbetet, bland annat genomförandet av EU:s havsmiljödirektiv och fiskerikontrollen. Det folkrörelsedrivna fiskesekretariatet FISH gör ett värdefullt och kostnadseffektivt arbete på den europeiska nivån. vill öka anslaget 1:17 Havs- och vattenmyndigheten med jämfört med regeringens förslag. Länsstyrelserna har en viktig roll också i arbetet för havs- och vattenmiljöer och våtmarker. Vi satsar mer än regeringen på åtgärder inom detta område enligt förslag från och andra (utgiftsområde 1 anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m.). Sammantaget satsar vi 2014 inom detta utgiftsområde mer än regeringen på arbetet för biologisk mångfald inom skog och mark samt havs- och vattenmiljön.
mot · H102MJ520 · 2013-10-04 00:00:00 — Regler för vildsvinsslakt- och försäljning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regelverken för att slakta och försälja vildsvin. I ett resurshushållande samhälle är det viktigt att människan tillvaratar den avkastning som livskraftiga viltstammar alltid utgjort för människans överlevnad. Därför är det också viktigt att göra en sund avvägning mellan hur mycket av viltet som människan ska ta tillvara och hur mycket som de stora rovdjuren ska döda och äta upp till en del. Vildsvinsstammen i dog ut men har efter lite oklar utplantering nu exploderat i markerna och den årliga köttproduktionen går om älgjaktens utfall. Risken för trikiner i vildsvin, som är farligt, är mycket liten men finns, och därför måste naturligtvis regler finnas som gör att vildsvinskött noga kontrolleras i detta avseende. Regelverken som omgärdar vildsvinsslakten och försäljningen är utformade med beaktande av detta. Regeringen har genomfört förenklingar och följer frågan vidare. Det kan ändå upplevas att reglerna är lite väl ambitiösa, vilket kan göra att det utmärkta vildsvinsköttet inte når fullt ut till marknaden som det borde. I andra länder med mycket vildsvin, som t ex och , är reglerna ofta lite enklare utformade. I måste t ex allt vildsvinskött, med hänsyn till risken för trikiner, passera en godkänd vilthanteringsanläggning för att få komma ut på marknaden. Dessa ligger ofta långt från jägaren och innebär en större merkostnad än i andra länder. Här borde, tycker vi, man se över om ett större förtroende och ansvar kunna läggas på jägaren under rimlig kontroll. Kanske skulle även kontrollverksamheten kunna utformas lite smidigare, t ex genom att någon betrodd jägare kan certifieras och anförtros detta i sitt närområde. skiljer mellan primärprodukter och kött. Så fort man flår eller plockar slaktkroppen är det inte längre en primärprodukt, då är det kött. Säljer jägaren en primärprodukt får 25 enheter storvilt (älg, rådjur) försäljas men säljs det kött får bara en enhet storvilt försäljas. Det är viktigt att naturens rikedomar i form av förnämligt ekologiskt och nyttigt viltkött tas tillvara till mänsklig föda, och därför bör även dessa nivåer ses över.
mot · H102MJ521 · 2013-10-04 00:00:00 — saknar dock en samlad instans som arbetar med samordning, strategier för minskad försöksdjursanvändning, insamling och spridning av information, rådgivning till de djurförsöksetiska nämnderna och liknande. Ett 3R-center (replace, reduce, refine) för alternativ till djurförsök, lämpligen förlagt till SCAW, skulle kunna bidra till detta liksom till att uppfylla åtaganden enligt EU:s nya djurförsöksdirektiv. Vi föreslår att ett nytt anslag, 3R-center för alternativ till djurförsök, tillförs 2014 och därefter. Dagens anslag för forskning om alternativ till djurförsök är en liten summa i forskningssammanhang – inte minst i jämförelse med de betydligt större summor som satsas på forskning med djurförsök. Ett större anslag skulle ge tryggad finansiering för fler lovande projekt som ratas. Vi föreslår att utgiftsområde 16 anslag 3.1 : Forskning och forskningsinformation utökas med . Utöver det satsar vi som nämnts ovan på en ökning av anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador m.m.
mot · H102MJ522 · 2013-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbeta för att införa ett gemensamt pantsystem i hela . Vi kan vara stolta över att håller världsklass i fråga om att återvinna aluminiumburkar och PET-flaskor. återvinns av aluminiumburkarna och av PET-flaskorna som säljs. Det är oerhört bra siffror, men det innebär att flera hundra miljoner burkar och flaskor inte kommer in i kretsloppet igen och vi får aldrig ge upp ambitionen att bli ännu bättre. Inte minst med tanke på hur mycket energi som går åt för att tillverka nya flaskor och burkar. Många som är ute och promenerar eller går runt i city för att handla bär med sig burkar och/eller flaskor med något drickbart. När man druckit upp letar man efter den närmaste papperskorgen eller soptunnan för att slänga flaskan/burken. I flera kommuner finns det flera behållare uppsatta i närheten av soptunnorna som är ämnade för pantbara flaskor och burkar. Returpack ligger bakom projektet och har tidigare erbjudit kommuner dessa behållare helt kostnadsfritt och dessutom målade för att passa olika kommuners ändamål. Kort sagt ligger i många avseenden i framkant när det kommer till att återanvända PET-flaskor och burkar men med tanke på att vi reser allt mer, inte minst till våra nordiska grannländer, finns det mycket som inte går att panta och därför slängs i vanliga soptunnor. Med anledning av detta borde regeringen arbeta för att införa ett gemensamt pantsystem i hela .
mot · H102N249 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om försäljning av flygbolaget . Flygbolaget SAS är ett samägt bolag mellan svenska, danska och . Lönsamheten har varit ett problem. Ägartillskott i form av skattepengar har tillförts . Ägarstrukturen är ett problem som SAS har brottats med . Ständiga landskamper där nationella intressen satts före företagets bästa har sänkt bolagets konkurrenskraft. Staten bör inte utan goda skäl äga bolag i konkurrensutsatta branscher. Skattepengar ska normalt inte gå till att subventionera verksamheter som konkurrerar på en marknad, eftersom det riskerar att snedvrida konkurrensen. näringsminister sa att regeringen ville sälja SAS, men först efter att bolaget fått ordning på sin ekonomi. Efter de omstruktureringar som gjorts, spår SAS ett positivt resultat för helåret. Miljardvinst är rubriker i tidningarna och aktien rusar på börsen. , med försäljningen av Widerøe, har SAS också fått en rejäl kassaförstärkning. Med den förändrade regeringen i efter valet ökar sannolikt ambitionerna även där att sälja av SAS. En försäljning måste naturligtvis ske med alla tre länders deltagande. Bolaget är svårsålt i andelar, utan bör gå till försäljning som en helhet. Men är tiden inne, det är dags att sälja SAS. Regeringen bör ta fram ett förhandlingsupplägg i enlighet med motionens intentioner. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.
mot · H102N257 · 2013-10-01 00:00:00 — En politik för tillväxt i hela landet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över fördelningsnyckeln för hur staten fördelar det regionala tillväxtanslaget. Jobben är avgörande för byn såväl som för stadens tillväxt. Runt om i finns kraften, de gröna företagen och jobben som är nyckeln till en långsiktigt hållbar grön omställning; maten, energin och råvarorna. Här finns också eldsjälarna som visar att det finns idéer och växtkraft. En rimlig utgångspunkt är att samhällets politik ska vara så utvecklingsvänlig att människor inte ska vara hänvisade till att flytta för att försörja sig. Den allmänna ekonomiska politiken ska erbjuda sådan flexibilitet att den anpassar sig till lokala villkor. Samhällskontraktet ska gälla alla och det offentligas tjänster inte reserveras till storstadsområden. Kort sagt, den enskilde människan eller människor i förening skall alltid uppleva att staten ser hela landet. Lika viktigt är att politiken generellt utgår från små och växande företag, inte det etablerade storskaliga näringslivet. Små företag har svårare att söka upp makten och påverka beslut till sin förmån, de är känsligare för godtyckliga beslut och byråkrati och är särskilt viktiga för den ekonomiska mångfalden på just mindre orter. Det enda rimliga är att det finns likvärdiga förutsättningar i alla delar av landet, så att varje region kan utvecklas av egen kraft och kan ta till vara sin unika tillväxtpotential. Ett av verktygen för att skapa utvecklingskraft i hela landet är det regionala tillväxtanslaget, som staten fördelar till landets alla län och regioner. Anslaget används till projektverksamhet, som regionala företagsstöd samt som stöd till kommersiell service och stödet bidrar till att förverkliga länens regionala utvecklingsstrategier. Anslaget är en viktig hävstång i det regionala tillväxtarbetet, men fördelningen av anslaget behöver uppdateras och bli mer ändamålsenlig och transparent. Den nuvarande fördelningen är i stort sett densamma som och har det hänt en hel del i landets regioner. En ny fördelningsnyckel behöver ta bättre hänsyn till den situation som råder och inte till den situation som rådde .
mot · H102N261 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av forskning och utveckling för satsning på förnybar energi. Vårt energisystem behöver ställas om. Vi kan skapa jobb genom investeringar i det svenska energisystemet. har unikt bra förutsättningar för förnybar energi med vår goda tillgång på vind, vatten och skog. Den förnybara energin har mycket stor potential att byggas ut . All svensk energi kan komma från förnybara källor. Miljövänlig och förnybar energi måste ersätta såväl de fossila bränslena som kärnkraften. Det förutsätter satsningar på att utveckla alternativa energislag. går utvecklingen av ny miljöteknik för långsamt. De stöd vi har för forskning och utveckling måste i högre grad fokuseras på utveckling och kommersialisering av de nya tekniker och bränslen som är samhällsekonomiskt lönsamma och kan ge tydliga minskningar av växthusgaser. I en sådan prövning är energiformer som vätgas, biogasutvinning från alger, geotermisk energi och vågkraft intressanta och förtjänar uppmärksamhet för framtiden.
mot · H102N262 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsning på solenergi. Installationen av solceller exploderar i just . Priset har halverats . En anledning är generösa stöd i t.ex. (inmatningstariff). var den överväldigande största delen nyinstallerad förnybar elproduktion i solceller. Totalt installerades drygt 21 GW (21 000 MW, installerad effekt) – mer än gas och vind tillsammans. I länder som och står solen för av den totala elanvändningen. Men i har installationerna var måttliga. Vi tror att framtiden kommer att innebära betydligt fler små anläggningarna som producerar el. Allt fler av oss blir elproducenter, kommuner producerar sin egen el t.ex. på förskolorna och fastighetsbolagen utnyttjar sina hyresfastigheter för elproduktion. Solceller fungerar lika bra i som på andra ställen. De genererar visserligen el men desto längre . I länder där det är för varmt fungerar solcellerna sämre för att de blir överhettade. Instrålningen, dvs. vinkeln på solstrålarna, är sämre i men vi har nästan lika bra förutsättningar som (ett snitt på 900–1 000 kWh per installerad kWp). säger i tidningen att det svenska genomslaget för solel kan komma när reglerna för nettodebitering är klara. Nettodebitering innebär att den el som du producerar ut på nätet kan kvittas mot den du köper. Det brukar beskrivas som att elmätaren går baklänges när fastigheten producerar mer el än vad som används i den. Regeringens utredning som fick uppdrag att föreslå nettodebitering föreslog något helt annat med motiveringen att nettodebitering inte är tillåtet i EU. får fastighetsägaren sälja elen till energibolaget till spotpris och dessutom betala moms och skatt på den el som kvittas ut mot den egna produktionen. Sedan regeringens utredning presenterats har i ett utslag som rörde konstaterat att nettodebitering visst är möjligt enligt stödreglerna. När införde nettodebitering ledde det till att den installerade solcellseffekten mer än fördubblades. Vi menar att det är hög tid och hög prioritet att en lagändring kommer till stånd som gör nettodebitering till det som det är, nämligen att den el som du producerar ut på nätet kan kvittas mot den du köper. Det kommer att möjliggöra en kraftfull satsning på solenergi i .
mot · H102N269 · 2013-10-02 00:00:00 — Vattenkraftens betydelse för kommunerna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av hur vattenkraftskommunerna i kan få del av det värde som vattenkraftsproduktionen skapar. Vattenkraften svarar för av den svenska elproduktionen och är den största energikällan av förnybar energi. Driften av vattenkraftverk orsakar inga utsläpp av koldioxid och vattnet går tillbaka till älven efter att det lämnat turbinen. Vattenkraftens största miljöpåverkan sker när kraftverk och dammar byggs. Växt- och djurliv förändras längs utbyggda älvar och vattendrag då vattenflödet ändras, vissa områden däms upp och andra torrläggs – dammar och kraftverk utgör vandringshinder för fisk och andra akvatiska djur. I har vattenkraftskommunerna rätt till återbäring. Återbäringen till vattenkraftskommunerna är kompensation för de intrång och skador i naturen som kommunerna åsamkas. Kommunerna hindras i att utveckla ett antal näringsgrenar, såsom turism, skogsbruk, jakt och fiske. I har vattenkraftskommunerna dock ingen rätt till återbäring. Under den stora utbyggnadsepoken fick de svenska kommunerna behålla skatten på anläggningarna. Så är inte läget . De flesta kraftverken ligger i glesbygdskommuner med stor utflyttning och därmed sjunkande skattekraft och statsbidrag. Återbäring är ett bevis på det värdeskapande som sker i vattenkraftskommunerna. går värdeströmmarna till för att sedan till viss del återföras i form av s.k. regionalpolitiskt stöd. Det är ett system som endast bidrar till synen att vattenkraftskommunerna är bidragsmottagare. Sanningen är att vattenkraftskommunerna i stället till stor del bidrar till välfärden i vårt land.
mot · H102N271 · 2013-10-02 00:00:00 — Hårdare reglering av handel med metallskrot tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra tillståndskravet för handel med metallskrot. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett kontantförbud vid hantering av handel med metallskrot. I takt med de allt högre metallpriserna har stölder av framför allt koppar ökat. Problemen med metallstölder drabbar allt ifrån små företag, kyrkogårdar som skändas, till att tågtrafiken stoppas på grund av att en signal- eller jordkabel har klippts av. Just detta angående tågens säkerhet måste tas på största allvar då det drabbar pendlare men även industrin med sena leveranser som resultat. Kostnader för samhället kan därmed bli enorma. Oavsett om det rör sig om en lokal småtjuv eller organiserad ekonomisk brottslighet, är det av största vikt att förhindra oseriösa aktörer, penningtvätt eller att stulna metaller kan bytas in mot kontanter. Spårbarheten av vilka metaller som har lämnats in, kostnaden och vem som lämnade in det, är därför av stort betydande. Det torde således vara på sin plats att återinföra tillståndskravet för handel med metallskrot samt att införa ett kontantförbud för att säkerställa spårbarheten.
mot · H102N280 · 2013-10-02 00:00:00 — En ny nationell miljöteknikstrategi tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ny nationell miljöteknikstrategi. har länge arbetat med frågor som kopplar samman näringsliv och miljöutveckling. Vi menar att företagen själva är de som ofta tar fram och kommersialiserar nya miljötekniklösningar. Vi såg tidigt behovet av ett svenskt miljöteknikråd och var pådrivande i bildandet av Swentec. Bakgrunden är förstås idén om att Svensk Miljöteknik också kan vara bärande i ett framtida näringsliv. Dessvärre har förändringen av uppdraget som nuvarande regering genomfört blivit alltför otydliga och en nystart behövs. Näringslivet i har mycket att tillföra i en kommande klimatomställning och det behövs därför en ny nationell miljöteknikstrategi. Detta vill vi att som sin mening ger regeringen tillkänna.