mot · H102MJ492 · 2013-10-03 00:00:00 — I EET-strategin föreslogs också att avgiften skulle breddas6 till att gälla även industriella processer med vissa undantag7 . Vi menar att regeringen ska utreda möjligheten att genomföra förslag och ta fram en konsekvensanalys av det. Vi menar att regeringen skyndsamt borde ta fram en sammanvägd strategi med styrmedel och åtgärder för att nå målet och för att uppfylla EU:s luftkvalitetsdirektiv. Tiden är knapp och åtgärderna måste fram snabbt. Systemen med miljözoner i storstäderna och trängselskatter har stor betydelse för detta miljömål. Detta bör regeringen ges till känna. Bara naturlig försurning (nr 3) Försurningen av sjöar och vattendrag orsakas främst av svavelföreningar från förbränning av fossila bränslen och kväveoxiderna från dieselmotorer i båtar och vägfordon. Även energiproduktion orsakar kväveutsläpp. Ammoniak från djurproduktion orsakar också försurning. Skogsbruket bidrar också genom uttaget av avverkningsrester. Utsläppen från sjöfarten är den enskilt största källan till försurning i . EU har i svaveldirektivet implementerat FN:s internationella sjöfartsorganisation beslut om nya krav för att minska utsläppen av svavel från sjöfarten. Beslutet i IMO innebär att högsta svavelhalten i fartygsbränsle globalt sänks från högst 4,5 viktprocent till max 3,5 viktprocent från och till max 0,5 viktprocent från . Inom utsläppskontrollområdena, t.ex. och inklusive Engelska kanalen, sänks maxgränsen från 1,5 viktprocent till 1 viktprocent från och till 0,1 viktprocent från . Genom denna förändring beräknas nedfallet av svaveldioxid från sjöfarten minska i med 85 procent.8 Vi socialdemokrater tror att det går att hitta en långsiktig lösning på frågan där både basindustrins konkurrensvillkor och miljökraven går att förena. Sjöfarten måste fortsätta minska sina svavelutsläpp precis som andra branscher, men det måste ske genom att samma krav ställs på samtliga fartyg. Vidare är det av stor vikt att EU, ensamt eller tillsammans med IMO, tar initiativ till ett globalt system med handel med utsläppsrätter för sjöfarten. Utsläppshandeln kan bli ett viktigt verktyg i arbetet med att minska sjöfartens klimatpåverkan. menar att för att få till stånd ytterligare utsläppsbegränsningar i EU krävs ett strategiskt aktivt arbete. Vi anser att regeringen ska ta fram en plan för en sådan aktiv strategi. arbetar med ett underlag till en sådan strategi. Giftfri miljö (nr 4) bedömer att miljömålet är mycket svårt att nå och att tillräckliga styrmedel saknas. Kemikaliepolitiken är i stort sett helt beroende av gemensamma regler i EU. Miljömålsberedningens betänkande Minska riskerna med farliga ämnen9 föreslår nya delmål för miljömålet Giftfri miljö som innebär ett mer aktivt svenskt arbete för att skärpa kemikalielagstiftningen i EU. Samtliga partier i beredningen står bakom betänkandet. Regeringen beslutade om en del av de etappmål som beredningen föreslagit. Vår slutsats av beredningens arbete är att vi i svensk politik är överens om att Reach är otillräcklig i sin nuvarande utformning för att nå miljömålet Giftfri miljö och att den analysen måste leda till en mer aktiv och innovativ svensk kemikaliepolitik. Vi menar att det kan vara en effektiv metod att påverka EU genom att fattar ensidiga beslut om regleringar av kemikalier. Ett exempel på det är förbudet för bisfenol A i nappflaskor som drevs fram av och och ledde till förbud i hela EU. Kemikalieinspektionen har presenterat förslag på ekonomiska styrmedel för att minska kemikalieexponeringen i vardagen som vi anser är intressant.10 Ekonomiska styrmedel kan, menar vi, utgöra ett komplement till regleringar, exempelvis på importerade varor eller då skarp reglering inte är möjlig. Förslaget innebär en skatt på utpekade varor (ca 10–15 varor per sektor) som innehåller ftalater, bromerade flamskyddsmedel, högfluorerade ämnen och kvicksilver. Liknande skatter finns i flera andra EU-länder (t.ex. ). Varorna finns i fyra sektorer: byggprodukter och inredning, hemelek-tronik, kläder och skor samt ljuskällor (kvicksilverlampor). Ett mer detaljerat förslag håller på att tas fram på myndigheten. Som förslaget är utformat är det tämligen lätt att införa. En förteckning över skattskyldiga tillverkare och importörer upprättas. Skatt betalas för varor som saknar deklaration om att de inte innehåller de utpekade ämnena. Företag som blir skattskyldiga undantas. KemI uppskattar intäkten till två miljarder . Regeringen har utsett en särskild utredare som ska analysera om ekonomiska styrmedel kan fungera som komplement till regelstyrning. Vi menar att detta är ett mycket märkligt uppdrag. Vi har ett flertal ekonomiska styrmedel som fungerar som komplement till regelstyrning, t.ex. koldioxidskatten. Utredningsdirektivet är en uppenbart dålig kompromiss mellan regeringspartierna. Vi konstaterar att det finns en bra grund i det förslag som Kemikalieinspektionen tagit fram. Utredaren bör få ett tilläggsdirektiv för att ta fram ett färdigt lagförslag om kemikalieskatt enligt Kemikalieinspektionens rapport samt göra en konsekvensanalys av ett sådant förslag. Detta menar vi att bör tillkännage för regeringen. Men arbetet måste också föras på ett internationellt plan. Som en del i detta har vi föreslagit att ska arbeta för att en internationell forskarpanel i FN:s regi, av samma modell som finns för klimatfrågan, utvecklas inom kemikalieområdet. Det behövs för att ge beslutsfattare världen över ett bättre kunskapsunderlag. Detta bör ge regeringen till känna. pågår också ett arbete i SAICM11, en politiskt bindande global överenskommelse i FN:s regi att minska riskerna med farliga ämnen. Men detta arbete går trögt och en överenskommelse verka ligga långt borta. togs ett viktigt steg i och vi menar att behöver fortsätta att agera aktivt för att EU ska bli mer kraftfullt i dessa förhandlingar. Vi menar att tre områden bör prioriteras i arbetet med miljömålet Giftfri miljö: de hormonstörande kemikalierna, de nya nanomaterialen om vilka vi vet för lite och det faktum att ny forskning visat oroande resultat om kemikaliernas kombinationseffekter. Självklart ska vi också fortsätta de senaste årens arbete med perfluorerade ämnen, tungmetaller och kvicksilver. De hormonstörande ämnena har uppmärksammats sedan de hormonrelaterade störningarna hos människor ökat kraftigt . Hormonstörande kemikalier finns i t.ex. bekämpningsmedel, plaster, textilier och läkemedel. De har den egenskapen gemensamt att de liknar det kvinnliga könshormonet östrogen. Exempel är nonylfenol, bisfenol A, och ftalater. De kan alla orsaka störningar på människans fortplantning: förskjuten pubertet, försämrad spermieproduktion m.m. Särskilt fosterutvecklingen är känslig för dessa ämnen. Bisfenol A har förbjudits i nappflaskor och planerar regeringen ett förbud i samtliga barnmatsförpackningar. vet vi att bisfenol A finns i flera andra livsmedelsförpackningar. Vi är oroade över de forskningsresultat som visar att bisfenol A i även i små doser kan ge effekter på hälsan. Gränsvärdet på daglig dos som EFSA slagit fast har ifrågasatts.12 Eftersom vi politiskt utgår från försiktighetsprincipen måste slutsatsen bli ett tydligare agerande. Vi menar därför att ett förbud för bisfenol A i alla förpackningar som kommer i kontakt med livsmedel bör införas. Förbudet bör gälla även t.ex. vattenledningar och annat som kommer i kontakt med livsmedel och vatten. Eftersom barn är extra känsliga för påverkan av bisfenol A bör ett förbud inkludera alla produkter som barn kommer i kontakt med. Detta bör ge regeringen till känna. Viktigt är också att regeringen arbetar för ett förbud i hela EU. Kombinationseffekter för hormonstörande ämnen är vetenskapligt konstaterade. Alltså små var för sig ofarliga doser av flera ämnen ger i djurförsök tillsammans hormonstörande effekter. Farliga ämnen i textilier måste stoppas. Vi ska kunna känna oss trygga med det vi har närmast kroppen. Ett ämne är det hormonstörande nonylfenol-etoxylat som används för rengöring av kläder i produktionen. Ämnet är förbjudet för användning i EU men tillåtet i importerade kläder. Detta måste stoppas och vi menar att bör tillkännage för regeringen att driva denna fråga i EU genom att ta initiativ till ett direktiv för textilier liknande de som finns för leksaker och elektronik. De nya nanomaterialen kan innebära stora medicinska, ekonomiska och tekniska möjligheter. Enligt EU:s definition är nanomaterial ämnen som består av partiklar med en storlek mellan 1 och 100 nm men de kan vara av varierat material. Nanomaterial kan innebära ett hållbarare utnyttjande av jordens resurser. Men finns det oroande misstankar om ämnenas toxiska egenskaper och att de kan innebära hälsorisker och negativa miljökonsekvenser. Vi välkomnar därför regeringens initiativ till att uppdra till en särskild utredare att ta fram en handlingsplan och åtgärder för att identifiera hälso- och miljörisker. används närmare kreosot i . Det är hälften av totala användning av bekämpningsmedel. Men kreosot är undantagen från bekämpningsmedelsskatt. Hälften av kreosoten används till att impregnera el- och telestolpar som sedan ställs ut i naturen med ökad miljöförstöring och giftutsläpp som följd. Kreosot är en giftig kemikalie som används som bekämpnings-/träimpregneringsmedel för att skydda trä mot röta, skadedjur och svamp. Kreosot klassas som särskilt farligt ämne av Kemikalieinspektionen, är cancerframkallande och har så kallade PBT-egenskaper (persistent, bioackumulerbart och toxiskt). Det finns svensktillverkade alternativ genom att t.ex. använda ledningsstolpar av andra material. började EU:s biocidförordning att tillämpas, vilket innebär att kreosot förbjuds i hela EU. Men det finns ett undantag för kreosot i ledningsstolpar och järnvägsslipers . Därefter sker en förnyad prövning av undantaget. Bekämpningsmedelsskatten blir ett politiskt redskap för att driva på omställningen. Enligt svar på en riksdagsfråga bereder regeringen frågan och överväger att ta bort undantaget.14 Vi menar att undantaget för kreosot från skatten på bekämpningsmedel bör tas bort. Humlor och bin drabbas alltmer av användningen av neonikotinoider i bekämpningsmedel, som används bl.a. vid odling av potatis, sockerbetor, säd och raps. Forskning bl.a. publicerad i Science har visat på effekterna. Detta hotar pollineringen och är ett stort problem för biodlingen i . Även den europeiska myndigheten har visat på problemet och en expertkommitté i EU har föreslagit förbud. Vi menar att vi i ska sluta använda neonikotiniderna och verka för ett förbud i . Det undantag som finns i för några ämnen ska avvecklas. Vi ska inte heller föra in dessa gifter bakvägen genom betat utsäde. Läkemedelsrester sprids i miljön och effekterna på vår hälsa och på den biologiska mångfalden vet vi lite om. Drygt 150 olika läkemedelsrester hittas i ytvatten och i orenat kommunalt avloppsvatten. Främst är det läkemedelsrester som har utsöndrats från våra kroppar och en mindre del är överblivna läkemedel som spolats ner. Utsläpp från läkemedelsproduktion är liten i men större i lågkostnadsländer. Vi menar att det måste bli möjligt att föra in miljöaspekterna i samband med godkännande av läkemedel och i . Frågor om läkemedlens påverkan på miljön måste drivas tydligare i EU. Mer information till läkemedelskonsumenterna om effekterna av att spola ner överblivna läkemedel i avloppet, ett ökat producentansvar för överblivna läkemedel samt högre reningskrav för att minska utsläppen av läkemedelsrester vill vi också verka för. Utveckling av ny teknik och nya metoder att rena läkemedelsrester ur vatten skulle kunna skapa ny teknik som kan ge jobb och exportmöjligheter i . Vi anser att regeringen bör fästa särskild uppmärksamhet på de hormonstörande ämnenas effekter genom att stödja forskning kring ämnet och genom att inom EU arbeta för att fler konstaterat hormonstörande ämnen kommer upp på Reachs kandidatlista – (SVHC) Substances of ). är kriterierna att ett ämne ska vara cancerogent, reproduktionstoxiskt, mutagent eller persistens (långlivat) och bioackumulerande. Vi menar att även definitionen hormonstörande och kraftigt allergiframkallande borde föras upp på denna lista. Det skulle göra det enklare att se till att fler hormonstörande ämnen hamnar där. Vi menar också att de nya rönen om kombinationseffekter för hormonstörande ämnen innebär att dessa ämnen bör klassas med större försiktighet . För misstänkt hormonstörande ämnen räcker det inte med tuffa gränsvärden eftersom de får allvarliga effekter eller kombinationseffekter i små halter. Därför bör förbud övervägas för flera ämnen. Vi menar också att regeringen i EU bör driva att en ny kemikalielagstiftning ska innefatta att farliga ämnen i vissa fall kan hanteras i grupp. Anledningen är att ofta inte hinner med utvecklingen i industrin. När ett ämne förbjuds är det enkelt för en tillverkare att ta fram ett nytt ämne med en mycket liten kemisk förändring som gör att ämnet kan säljas lagligt trots att det har samma negativa egenskaper som det förbjudna ämnen. Överhuvudtaget behöver fler ämnen med farliga egenskaper föras in i Reach-processer. Och Reach behöver stärkas på många plan. Bland annat bör substitutionsprincipen och försiktighetsprincipen skärpas och lågvolymämnen inkluderas. Vi anser att regeringen ska arbeta för att EU:s arbete med att föra in farliga ämnen på kandidatlistan intensifieras. Fler ämnen ska innefattas av tillståndskrav, och kontrollen av efterlevnaden av Reach måste utvecklas. Även nanopartiklar bör granskas för att se om de uppfyller kraven på att införas på kandidatlistan. Vi vill satsa på ökad information till konsumenter och producenter samt verka för att EU-länder ska tillåtas att gå längre i sin egen kemikalielagstiftning. Vi ser också en stor potential i att låta den offentliga sektorn genom sin upphandling verka för ett miljövänligare samhälle med minskade kemikalier i offentliga verksamheter. Barn och farliga ämnen Barn är extra känsliga för farliga kemikalier. I Kemikalieinspektionens handlingsplan för en giftfri vardag står följande: Barn äter, dricker och andas mer än vuxna i förhållande till sin storlek. Vissa kemikalier binds till damm. De mindre barnen utforskar världen krypande, de suger och tuggar på saker för att uppleva dem. Många leksaker och andra varor kan då avge små mängder av kemikalier. Allt detta gör att barn i förhållande till sin vikt riskerar att få i sig högre halter av många kemikalier än vad vuxna får.15 Regeringen fattat beslut om ett nytt etappmål för att minska barns exponering. Vårt förslag om en miljömålsmiljard som vi redogör för i vår utgiftsområdesmotion för Uo20 innebär att t.ex. kommuner kan söka medel för att nå etappmålet om barn och kemikalier. Det kan t.ex. handla om att identifiera barns exponering för farliga ämnen i förskolemiljön. Fler och fler kommuner sätter upphandlingsmål för att minska mängden farliga ämnen som t.ex. barn utsatts för i kommunala förskolor och skolor. Vi välkomnar dessa initiativ och menar att staten via kan stärka kommunerna genom rådgivning och sakupplysningar. Även Kemikalieinspektion bör stödja detta arbeta genom att ge sakmässigt stöd till kommuner som vill upphandla mer miljövänligt. Kadmium och andra tungmetaller I skrivelse Miljö-, klimat-, och energiinsatser i jordbruket16 konstaterar regeringen att delar av den svenska befolkningen nu påverkas av kadmium över gränsvärdena. Källan är vår mat och ursprunget marken och handelsgödsel. Kemikalieinspektionen har i en rapport kommit fram till att de samhällsekonomiska kostnaderna för frakturer orsakade av kadmium i maten uppgår till 4,2 miljarder per år.17 Den tidigare skatten på handelsgödsel var utformad som en skatt på mängden kadmium och mängden kväve. Det gjorde att tillverkarna eftersträvade att minska halten av kadmium. Det gjorde också att den mängd handelsgödsel som det var lönsamt för lantbrukare att använda minskade och således också exponeringen av kadmium. Regeringen har anmält till om ett sänkt nationellt gränsvärde för kadmiumhalt i handelsgödsel. Kemikalieinspektionen har redan kunnat konstatera att detta inte är tillräckligt för att minska kadmiumexponeringen. Gränsvärdet behöver sänkas ytterligare. Vi är kritiska till regeringens brist på handlingskraft i frågan. Givetvis skulle regeringen ha introducerat nya gränsvärden i samband med borttagandet av handelsgödselskatten. Att ta bort ett styrmedel och först därefter börja diskutera vilket annat styrmedel som behövs är inte ett ansvarigt sätt att leda landet. Regeringen har fått förslag från myndigheterna kring ytterligare skärpta gränsvärden för kadmiumhalten i handelsgödsel. Regeringen bör då skyndsamt notifiera nya strängare förbud hos . Vi bedömer dock att risken är stor att EU avvisar de svenska reglerna med hänvisning till att detta kan uppfattas som ett handelshinder. Förutom kadmium finns också andra miljöfarliga tungmetaller. Mängden tungmetaller måste minska i naturen och för det krävs att färre tungmetaller används i industriproduktionen. Särskilt föremål som riskerar att hamna i naturen bör vara rena från tungmetaller. Vi menar att regeringen på detta område behöver ta initiativ i EU för att skärpa den gemensamma lagstiftningen för att fasa ut tungmetaller. Många industrier i har lämnat efter sig gifter i mark och vatten. Det är framförallt kemisk industri, träimpregnering, massa- och pappersindustri och glasbruk. Det finns omkring 80 000 potentiellt förorenade områden i . De vanligaste föroreningarna är arsenik, metaller, dioxin, polycykliska aromatiska kolväten och klorerade kolväten. Enligt är det förorenaren som ska betala saneringen. Men i ett läge där det inte finns kvar någon förorenare, kan ansvaret falla på fastighetsägaren. Först om det inte finns någon ansvarig som kan betala, går staten in och finansierar. Om en verksamhetsutövare eller fastighetsägare upptäcker föroreningar på sin fastighet är denne skyldig att underrätta tillsynsmyndigheten om detta. Kommunen är tillsynsmyndighet. Ofta handlar det om exploateringar, t.ex. när industriområden görs om till bostadsområden. Det här är områden som är ett reellt miljöhot mot människor och natur. Områden ska undersökas, riskbedömas och sedan ska man bestämma lämplig åtgärd. Vi menar därför att det behövs en ny modell för att klara de ökade kostnaderna för sanering av förorenade områden. Det är inte rimligt att staten och kommuner ska stå för kostnader som förorenare orsakat. Vi anser heller inte att den försäkringslösning som finns fungerar tillfredställande. Istället bör det utredas om en avgift kan tas ut på miljöfarlig verksamhet och intäkten från avgiften sedan placeras i en fond som kan betala kostnader i de fall där förorenaren inte kunnat ställas som ansvarig. har också nya metoder för återvinning av ämnen i mark uppmärksammats. Om det är möjligt bör självklart detta vara ett alternativ. Detta är ett område där staten borde kunna delfinansiera pilotprojekt, t.ex. genom den s.k. miljömålsmiljard som vi föreslår i vår utgiftsområdesmotion. Skyddande ozonskikt (nr 5) Miljömålet Skyddande ozonskikt är ett av två mål som i sin utvärdering bedömer kan nås med nuvarande styrmedel. Även om utvecklingen är positiv så finns det några oroande tecken. Utsläppen av lustgas, N2O, som också är kraftigt klimatpåverkande ökar. Så kallade HCFC-gaser (klorfluorkolväten) produceras fortfarande i utvecklingsländerna. Utsläppen av HCFC-gaser har ökat mer än förväntat och 2007 beslutades inom ramen för Montrealprotokollet att fasa ut dessa i industriländerna till 2015 och i utvecklingsländerna till 2020.18 bör även fortsättningsvis ha en aktiv roll i förhandlingarna kring Montrealprotokollet. Vi har i vår motion Klimatpolitik för jobb och välfärd redogjort för vårt förslag att minska utsläppen av HCFC-gaser, som ju också är starkt klimatpåverkande. En skatt på fluorerade växthusgaser bör införas i enlighet med regeringens utredning SOU 2009:62. Säker strålmiljö (nr 6) Miljömålet är enligt nära att nås. Halterna av radioaktiva ämnen i miljön fortsätter att vara låga. Antalet hudcancerfall orsakade av ultraviolett strålning fortsätter dock att öka. För att nå målet används mest administrativa och informativa styrmedel. En svensk utredning har tagit fram ett förslag om förbud för ungdomar under 18 att använda solarier19 men den har uttalat att den inte vill införa ett förbud. Ingen övergödning (nr 7) Näringsämnen från jordbruk, trafiken och avlopp övergöder haven, vilket leder till syrebrist och slutligen döda bottnar, igenvuxna vikar och krympande vattenytor. I förlängningen drabbas vår förmåga att producera mat, vår möjlighet till rekreation och besöksnäringens inkomster. drabbas fisket t.ex. i av övergödningen. Även våra insjöar drabbas. Mellan av sjöarna i är övergödda och mellan 3–av sjöarna i norra har ett åtagande i Helsingforskonventionen (Helcom) om minskningar av utsläpp av kväve och fosfor i . ska minska sina utsläpp av kväve med och utsläppen av fosfor med till 2021. Regeringen har i en skrivelse21 redovisat vilka åtgärder som regeringen vidtagit. Åtgärderna ska enligt överenskommelsen vara i bruk . bedömer att miljömålet Ingen övergödning inte går att nå med nuvarande styrmedel..22 De svenska utsläppen visar dock en svagt minskande trend. Ungefär kväve transporteras via vattendrag från avloppsreningsverk, industrier och jordbruksmark till havet. En del av det övergödande kvävet kommer genom nedfall från luften. Det finns en oroande ökning av utsläppen från sjöfart och från trafiken. De åtgärder regeringen genomför ger inte tillräckliga effekter. En tydligare måluppföljning av Helcom-åtagandena borde ge bättre signaler om vilka åtgärder som behövs. Fler av de insatser som regeringen utför inom ramen för landbygdsprogrammet i syfte att klara Helcom-åtagandet når dessutom inte sina mål. Det har utförts färre åtgärder för att minska växtnäringsläckaget . Insatser för fånggrödor låg 2010 bara på av målet. Ersättning för användningen av restaurering och anläggning av våtmarker låg på katastrofalt dåliga 30 procent.23 En ambitionshöjning av de åtgärder regeringen redan aviserat är med andra ord nödvändig. Vi menar att det nu krävs en sammanhållen och mer ambitiös politik för att klara de stora miljöproblemen i våra hav. Vi efterlyser större handlingskraft och fler initiativ från regeringens sida, inklusive användning av relevanta EU-bidrag för att det av beslutade miljökvalitetsmålet Ingen övergödning ska kunna uppfyllas. Men troligen behövs ytterligare åtgärder. Vi menar att regeringen ska återkomma till med uppgifter om måluppfyllelsen för Helcom-åtagandet och en plan med nya åtgärder för att nå målet. Detta menar vi att ska ge regeringen till känna. Vi tror att många kommuner kommer att utnyttja vårt förslag om en miljömålsmiljard för lokala satsningar för havsmiljön. Det viktigaste styrmedlet som vi i hade för att minska övergödningen var skatten på handelsgödsel. Med tanke på det omfattande åtagande som innebär är det märkligt att en majoritet av ledamöter avvisat förslaget och gjort så utan att redovisa alternativ. Om man tar bort ett styrmedel måste man också redovisa hur målen som styrmedlen var avsedda att nå ska nås på annat sätt. I utredningen 2003:924 har det tydligt visats att skatten på handelsgödsel har minskat kväveurlakningen från . har bedömt att borttagandet av skatten ökar kvävebelastningen på havet med per år.25 Skatten var konstruerad både efter halten av kväve och efter halten av kadmium. Konsekvenserna av en skatt kan dock bli svåra för de delar av näringen som har problem med lönsamhet. Särskilt i norra där transporterna av naturgödsel blir orimligt långa och handelsgödsel ibland krävs för att odlingen ska bli ekonomiskt hållbar. Viktigt är också att utveckla metoder för att avvattna naturgödsel och rötat gödsel för att få större utnyttjande av naturgödsel. Vi menar också att intäkterna från skatten i stor utsträckning ska användas till sådant som har samma miljöeffekt som skatten. Då kan våra åtgärder få dubbel effekt.