ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Fö228 · 2013-09-26 00:00:00 — 18-års åldersgräns för solariesolning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att bryta ut frågan om 18-års åldersgräns för att använda solarier ur strålsäkerhetspropositionen för snabbare handläggning. I Cancerfondsrapporten som kom går det att läsa att hudcancer ökar bland unga kvinnor. Den årliga ökningen för malignt melanom har varit bland kvinnor . Ökningen för övrig hudcancer är bland kvinnor. Motsvarande siffror för män är . Få unga människor tänker på konsekvenserna av solning. drabbas fyrtio tusen svenskar av hudcancer. har malignt melanom ökat med och bara kommer över femhundra svenskar att dö i denna aggressiva hudcancer. Den stora ökningen av hudcancerdiagnoser bland svenskar hänger samman med våra solvanor. föreslog dåvarande att en 18-årsgräns för solariesolande borde införas. rekommenderade samtliga kommuner att upphöra med att ha solarier i sina lokaler. Flertalet kommuner satte då en åldersgräns på solariesolande men i hälften av kommuner är det fortfarande möjligt att sola i solarier. För att förhindra att framförallt unga människor riskerar att bygga upp en långsiktig cancerrisk genom solariesolning borde ta efter flertalet länder som har lagstiftat om en 18-årsgräns. Precis som , och har begränsat solariesolandet med åldersgräns borde göra på samma sätt och på så sätt få till stånd en attitydförändring mot solning. Frågan kommer att hanteras inom den stora strålsäkerhetspropositionen som planerar att lägga . För att få ett snabbare resultat bör regeringen se över möjligheterna att bryta ut frågan om 18-års åldersgräns för att använda solarier.
mot · H102Fö231 · 2013-09-27 00:00:00 — Elöverkänsliga och rätten till ett värdigt boende tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om boendeformer för elöverkänsliga. Många personer far illa i vårt samhälle . En grupp är de elöverkänsliga som slåss för att bli trodda i sitt handikapp. Elöverkänslighet är en erkänd funktionsnedsättning men trots det tas dessa människor inte på allvar av sjukvård och myndigheter. Elektromagnetiska fält och mikrovågor påverkar miljön för dessa människor så de tvingas lämna civilisationen och bosätta sig , ibland eller livslångt, i boenden som är under svensk standard och dessutom bekosta detta själva. Långt innan allt detta händer finns en mängd saker att utföra för arbetsgivare och kommuner: Arbetsplatser, boendemiljö och offentliga byggnader kan elsaneras. Individens behov ska ligga till grund för samhällsplanering. nr 22, rubrik Delaktighet och jämlikhet och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionshinder påtalar detta också. Handikapplagstiftningen utgår från individen och inte från vad man eventuellt kunnat mäta vetenskapligt och därmed lagt upp gränsvärden som skiljer sig mellan länder. resolution 2011:1815 påtalar att alla rimliga åtgärder ska vidtas för elöverkänsliga. Organisationer som verkar för dessa människor har lyft behovet av boendeformer för elöverkänsliga och även påvisat möjligheten av att skapa boenden där elöverkänsliga kan leva under värdiga former. Ett ytterligare hot mot denna grupp är nu 4G som på bred front försöker inta vårt land. Här finns andra lösningar i form av koppar och fiber som är att föredra.
mot · H102Fö239 · 2013-09-27 00:00:00 — Behoven av finansiering av skredsäkerhet i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skredsäkerhet i . och dess dalgång är mest skredfrekventa dalgång och ett område där skred medför stora konsekvenser. Historien visar på flera sådana exempel där Surteraset 1950 och Götaraset 1957 är exempel på ras i närtid. Dessa ras visar på de krafter som sätts igång och vilka tragiska konsekvenser det kan medföra. Vid Götaraset miste tre människor livet. är ett område som är i början av en stor exploateringsperiod. behöver växa och just denna älvdal anses ha stor potential till utbyggnad. Bland annat därför har stora investeringar gjorts i form av infrastruktur i motorväg och järnväg. Kommunerna längs med förbereder med nya detaljplaner både bostadsområden och industriområden så att en förtätning kan ske. är det 11 000 fastigheter som berörs av skredrisken i och detta antal kommer naturligtvis med den ovan beskrivna exploateringen att öka. SIG:s () och övriga tillgängliga utredningar visar på höjd temperatur och att nederbörden ökar. Ett ökat vatteninnehåll i marken och en ökad mängd vatten i medför ökad erosion och visar på de klimatpåverkande faktorerna för en ökad skredrisk. Till detta kommer den samhällspåverkande i form av förändrad bebyggelse. Det är ingen tvekan om att skredrisksäkrande åtgärder behöver göras och detta utan dröjsmål. Oavsett om man vidtar andra åtgärder för att minska vattenflödet i , t ex i form av en kanal eller tunnel västerut från södra , visar den kartläggning som gjorts av skredrisken i att risken är överhängande att ett nytt stort ras kan inträffa och att det är ganska stora områden som är rödmarkerade, dvs. där är risken som mest överhängande och där är konsekvenserna som störst. Dessutom genom att säkra säkerhet innebär detta också att och dess område lättare kan få bort vattnet vid en eventuell översvämning. Det är viktigt att det finns en långsiktig plan för att ta itu med skredsriskerna och finansieringen av dessa. Vid ett skred skulle kostnaderna bli omfattande och inte minst skulle människors liv kunna vara i fara. Åtgärder för att öka skredsäkerheten i är förknippade med kostnader i miljardklassen. Dock skall det beaktas att det inte är rimligt att göra alla åtgärder på en gång utan att det handlar om en tidsperiod , troligen betydligt längre. Kostnaderna riskerar att bli en tung belastning på kommunerna i . Därför ombeds regeringen att se över möjligheten att skapa en långsiktigt hållbar modell för de åtgärder som krävs för att förbättra skredsäkerheten i .
mot · H102Fö242 · 2013-09-27 00:00:00 — Värdigt boende för elöverkänsliga tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av forskning och utveckling av värdiga boendeformer för elöverkänsliga. Trots att forskningen inte kunnat tydliggöra sambandet mellan den sjukdomsbild som många uppvisar och känsligheten för strömförande ledningar och strålningsfält far många människor illa i sin situation. Elöverkänslighet är en erkänd funktionsnedsättning. Som en följd av mötet med elektromagnetiska fält och mikrovågor i en otillräckligt anpassad miljö, blir den elöverkänslige funktionshindrad och ska – i enlighet med det miljörelaterade funktionshindersbegreppet – kunna få sin arbetsplats, bostad, skola men även allmänna utrymmen såsom bibliotek, aulor m.m. anpassade genom t.ex. elsanering. Människor med funktionsnedsättningar är samhällsmedborgare och alla samhällsmedborgare har lika värde. Det är individens behov som ska ligga till grund för samhällsplanering samt att alla resurser används så att varje individ kan vara delaktig i samhället. Detta enligt de inledande bestämmelserna i 22 standardregler under rubriken delaktighet och jämlikhet, samt i om rättigheter för personer med funktionsnedsättningar, vilken trädde i kraft . Att hitta en bostad som passar är ingen självklarhet för den som är elöverkänslig. I många hus och lägenheter är nivåerna av både låg- och högfrekventa elektromagnetiska fält relativt höga. I finns en rad organisationer som organiserar människor som lever i, eller har kontakt med människor som lever i ett utanförskap på grund av sin sjukdomsbild kopplad till samhällets utveckling med elektriska spänningsfält. Dessa organisationer har på olika sätt lyft fram behoven av och visat på möjligheten att skapa boendeformer som ger människor med hög känslighet för spänningsfält en möjlighet att leva under värdiga former. Det kan handla om områden som befriats från strålning från för telefoni och radio/tv eller från kraftfält skapade av elektriska ledningsdragningar. Den forskning som framtagits visar på komplexa förhållanden där kombinationen av olika diagnoser sammankopplat med elöverkänslighet skapar svåra förhållanden för individen. För många är dock endast elöverkänsligheten det svåra förhållandet som utgör grunden för den ohälsa man lever i. ligger till grund för handikapplagstiftningen som alltså utgår från individens behov och inte från vad som är vetenskapligt klarlagt kring en funktionsnedsättning. Som exempel kan då nämnas att kommunerna kan fatta beslut om att bevilja bidrag till bostadsanpassning för elöverkänsliga. Med anledning av det ovan anförda bör det göras en översyn av elöverkänsligas situation. Per (S)
mot · H102Fö243 · 2013-09-24 00:00:00 — Skyddsregel gällande solariesolande för barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att målsman måste ge sitt tillstånd vid solariesolande för barn . Hudcancer är den snabbast växande cancerformen i . har antalet fall ökat . Hudcancer skördar drygt 500 dödsoffer , vilket är fler än antalet döda i trafiken. Upprepade brännskador, särskilt i barn- och ungdomsåren, innebär störst risk för att senare utveckla hudcancer. Solariesolande ökar risken för hudcancer enligt en rapport som bygger på 27 vetenskapliga studier i 18 europeiska länder, bland annat , gjorda . Varje gång man solar solarium ökar risken att utveckla hudcancer . Kraftig ultraviolett solning kan vara 10 till 15 gånger starkare än vanligt solljus mitt vid ... skriver forskarna bakom studien. Forskarna föreslår följande åtgärder. Användandet av solarier bland tonåringar och unga vuxna måste minska väsentligt på kort sikt. Annars bör mer radikala åtgärder beaktas, såsom rikstäckande förbud mot solarier. Målsmans tillstånd för användande av solarium för barn är ett viktigt steg för att förebygga hudcancer. Det är redan så att tatuering och piercing kräver målsmans tillstånd för barn . Med tanke på farorna med solariesolande, särskilt , är det befogat att införa motsvarande regel här. Riskerna med strålningen bör vara tydliga och tillgängliga för målsman vid medgivande att sola solarium för barn.
mot · H102Fö252 · 2013-09-23 00:00:00 — Förbättrad säkerhet vid badplatser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att ge länsstyrelserna i uppdrag att kartlägga och ansvara för tillsynen av säkerheten vid allmänna sim- och badanläggningar. Simkunnigheten har betydelse för dödsolyckorna i våra vatten. (2013) har 97 personer omkommit i drunkningsolyckor. Att kunna simma är det första och viktigaste steget för en ökad säkerhet i och vid vatten. I kartläggning Uppföljning av simkunnighet i årskurs 5, framgår att (7 800 elever) av eleverna i årskurs fem inte nådde målen för simkunnighet. Orsakerna till att vissa elever inte når målen om simkunnighet är enligt samma kartläggning rädsla för vatten samt kulturella orsaker. Även om simkunnigheten i är relativt hög är det fortfarande alldeles för många som känner sig osäkra i närheten av vatten. Enligt Svenska () statistik kan 3 av 10 svenskar, alltså motsvarande 2 miljoner människor, klassas som icke simkunniga. De unga åren är särskilt viktiga för att etablera vattenvana och simkunnighet. Rädsla för vatten och osäkerhet på sin egen förmåga riskerar att bli djupare . Alliansregeringen har infört ett simkunnighetskrav i skolans läroplan. Kravet följs upp löpande av . För att öka tryggheten vid landets badplatser och ute på havet eller i våra många sjöar krävs att arbetet med att förbättra simkunnigheten fortskrider. Här kan de ideella organisationernas kunskap tas till vara vad gäller utbildningsinsatser och läromedel. Regeringen bör uppdra åt länsstyrelserna att kartlägga och ansvara för tillsyn och säkerhet vid allmänna badplatser. Skånberg (KD)
mot · H102Ju201 · 2013-09-11 00:00:00 — Högre kvalitet på förundersökningar vid våldtäkt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en oberoende kommission för att kartlägga brister i förundersökningar av våldtäkt. Högre kvalitet på förundersökningar vid våldtäkt anmäldes ca 17 000 sexualbrott, varav ca 6 300 handlade om våldtäkter. Av dessa har endast 1 217 personer dömts för sexbrott, varav 151 dömts för våldtäkt. Jämfört med andra brott läggs förundersökningar som handlar om våldtäkt ned i en förhållandevis hög grad. Ett problem är utredningarnas kvalitet. Till stor del handlar det om utbildningsfrågor men det handlar också om hur polis och åklagare i allmänhet bedriver förundersökningarna. Tyvärr förekommer det i alltför stor utsträckning att förundersökningar om våldtäkt läggs ned t.o.m. innan uppenbart enkla och rutinmässiga åtgärder har genomförts. Såväl brottsoffer som vissa åklagare och poliser kan berätta om hur män som misstänkts för våldtäkt inte ens har kallats till förhör och att förhören ofta är betydligt mindre ifrågasättande än vad som är normalt vid polisförhör. Det finns även en alltför utbredd föreställning om att många av våldtäktsanmälningarna är falska, men forskning från visar att endast av anmälningarna i det undersökta materialet kunde anses vara falska eller misstänkt falska. En svensk undersökning visar att polis och åklagare inte i någon av de misstänkt falska anmälningarna hänvisade till att kvinnans trovärdighet var bristande utan till andra orsaker såsom för sen anmälan, brist på skador, orimlig berättelse, psykisk sjukdom och psykosociala problem, ovilja att medverka i utredningen och att kvinnan anmält att hon våldtagits förut (Diesen och Diesen, Övergrepp mot kvinnor och barn, 2009). Det är samma omständigheter som ofta också leder till att förundersökningen läggs ned. I praktiken medför detta att särskilt utsatta grupper av kvinnor som hemlösa, missbrukare och psykiskt sjuka saknar rättsväsendets stöd när det gäller anmälda sexualbrott. På grund av risken för ord-mot-ord-situationer är den tekniska bevisningen viktig när det gäller våldtäkter. En av de bevismöjligheter som finns är de rättsintyg som skrivs efter läkarundersökning av den våldtagna. Det förekommer att fall läggs ner utan att rättsintyg överhuvudtaget begärts ut. De skäl som polisen, enligt akutmottagningen för våldtagna kvinnor, uppger för att inte begära ut rättsintyg är bl.a. att fallet uppenbart inte kommer att leda till åtal, att det inte finns någon namngiven misstänkt (som exempelvis kan vara fallet vid en överfallsvåldtäkt) eller att kvinnan inte minns vad som har hänt. Amnesty har föreslagit att regeringen ska inrätta en för att hitta brister i förundersökningar och föreslå åtgärder. Kommissionen bör enligt Amnesty vara oberoende av polis- och åklagarväsendet, även om samarbete självklart är nödvändigt. stödjer Amnestys krav. Regeringen bör inrätta en oberoende kommission för att kartlägga brister i förundersökningar av våldtäkt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)
mot · H102Ju202 · 2013-09-11 00:00:00 — Poliseskort av misshandlade kvinnor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som innebär att kvinnor som tvingats fly från sitt hem ska ha rätt att återvända för att hämta sina och eventuella barns personliga tillhörigheter i skydd av polis. Kvinnor som misshandlas av en närstående ser ofta ingen annan utväg än att akut fly från sitt eget hem. Det är vanligt att kvinnor med barn bara hinner få med sig en väska med tillhörigheter innan de söker skydd på en kvinnojour eller någon annanstans. Att komma tillbaka till hemmet och hämta kläder och annat nödvändigt är ofta inte möjligt för den utsatta kvinnan. Trots att våldsutsatta kvinnor har behov av hjälp med att få tillgång till sina ägodelar saknas det centrala riktlinjer och information om problemet hos polisen. Lagstiftningen är inte heller helt klar på området. är det upp till den lokala polismyndigheten om den vill erbjuda stöd till våldsutsatta kvinnor som behöver hämta sina saker i sitt hem. Enligt kan det upplevas som ett problem att eskortera någon för att hämta saker i hemmet eftersom någon bodelning ännu inte gjorts. Det betyder att det inte är helt klart om kvinnan verkligen äger de saker som hon tar med sig. Vi anser att den motiveringen är helt irrelevant i sammanhanget. Även resursbrist anges som en orsak till att polisen nekar till att eskortera en kvinna till hennes hem för att hämta saker (dnr 2011:166). Vi anser att det är rimligt att kvinnan ges möjlighet att återvända till sitt eget hem och att skyddsbehovet för den utsatta kvinnan ska prioriteras. Kvinnor som tvingats fly från eller som har lämnat en närstående man, och känner fruktan för våld eller hot om våld från honom, ska ges laglig rätt att återvända till sitt hem för att hämta sina och eventuella barns personliga tillhörigheter i skydd av polis. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som innebär att kvinnor som tvingats fly från sitt hem ska ha rätt att återvända för att hämta sina och eventuella barns personliga tillhörigheter i skydd av polis. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)
mot · H102Ju207 · 2013-09-10 00:00:00 — Förebyggande åtgärder mot rekrytering av unga till kriminella nätverk och organisationer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en parlamentarisk utredning som har till uppdrag att föreslå åtgärder för att förebygga rekryteringen av unga till kriminella nätverk och organisationer. Rekryteringen av unga till kriminella nätverk och organisationer ökar, vilket bl.a. framgår av polisens lägesbild av grov organiserad brottslighet . Ofta börjar det med att barn i så unga åldrar som tio till blir springpojke eller s.k. hund till någon inom en kriminell verksamhet. Det finns flera faktorer som kan påverka och förklara varför unga personer lockas av att ingå i någon form av kriminellt nätverk eller organisation. Inte sällan handlar det om unga i en socioekonomiskt utsatt situation. Faktorer som hög arbetslöshet, bristfälligt stöd i skolan och en ökad barnfattigdom ger större möjligheter för kriminella nätverk att rekrytera unga människor i bl.a. storstädernas förorter. Detta är dock inte enbart ett storstadsproblem utan förekommer även i övriga delar av landet. Regeringens senaste satsning med sociala insatsgrupper är ett sätt att ta itu med problematiken. Vid en utvärdering har det dock visat sig att denna satsning inte gav de stora positiva resultat som tidigare förts fram i debatten. Professor som specialiserat sig på utvärderingar av polisens arbete är skarpt kritisk till att projektet med sociala insatsgrupper framställs som framgångsrikt. menar att det saknas belägg för det. Projektet borde ha lagts upp och utvärderats på ett annat sätt, där exempelvis kommuner med insatsgrupper jämförts med kommuner som inte har dem. Åtgärder av den här typen bör utvärderas med rigorösa och vetenskapligt hållbara metoder som det är viktigt att särskilda resurser avsätts i projektens budgetar för utvärdering och uppföljning. Professor belönades 2013 med prize in criminologi för sin forskning som syftar till att minska brottslighet och öka människors livskvalitet. har genom egen och andras forskning kommit fram till att brottsförebyggande åtgärder mycket tidigt i livet sparar stora summor av skattebetalarnas pengar. För att förebygga rekryteringen av unga till kriminell verksamhet som kostar samhället stora resurser behöver det tillsättas en parlamentarisk utredning där den expertis som finns inom området ingår. Utredningens uppdrag ska vara att ta fram förslag på förebyggande åtgärder som kan stoppa den nu ökande rekryteringen. Utredningen ska även ta fram förslag på åtgärder till stöd för kriminella personer som har uppnått en viss ålder och insett nackdelarna med att ingå i en kriminell verksamhet och vill ta sig ur den. Regeringen bör tillsätta en parlamentarisk utredning som har till uppdrag att föreslå åtgärder för att förebygga rekryteringen av unga till kriminella nätverk och organisationer. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)
mot · H102Ju208 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till brottsofferjourerna. Trycket på landets brottsofferjourer blir allt större. Antalet stödsökande ökade med jämfört med , enligt . Ska man kunna ge fortsatt stöd, behövs mer resurser. Kommunerna har enligt socialtjänstlagen skyldighet att erbjuda brottsutsatta stöd, men ofta är det stöd som erbjuds ideellt stöd från den lokala brottsofferjouren. sökte 48 324 personer stöd hos landets 96 brottsofferjourer. Skillnaderna för det stöd man kan få som brottsoffer varierar stort mellan olika kommuner. Statliga satsningar måste till för att säkerställa likvärdighet mellan kommuner och mellan brottsoffer. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.
mot · H102Ju209 · 2013-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om groomning. Straffbestämmelsen kontakt med barn i sexuellt syfte, så kallad groomning, trädde i kraft . Straffet för kontaktbrottet är böter eller fängelse i högst . Den uppföljning av hur lagen tillämpas, som (Brå) har gjort, visar att få anmälda fall av groomning leder till åtal. Från fram till slutet av 2012 gjordes 617 polisanmälningar om groomning, men bara fem av dem lagfördes. För att bli dömd för brottet kontakt med barn i sexuellt syfte krävs att den vuxne har kommit överens med ett barn om att träffas, men också att syftet med mötet är att begå ett sexualbrott mot barnet. Det finns inte något krav på ett formellt avtal om att träffas, utan det ska, enligt lagen, vara tillräckligt med en gemensam viljeinriktning om att mötas och plats. Efter att ha kommit överens om att träffas krävs vidare att den vuxne har vidtagit någon åtgärd som bekräftar att han eller hon går vidare, till exempel köper en biljett eller lämnar en beskrivning hur barnet tar sig till platsen. Det avgörande för att någon ska kunna åtalas för brottet, enligt Brå, är tidpunkten för polisanmälan. De flesta polisanmälningar görs i tidigt skede, innan man har bestämt tid och plats för mötet. Det innebär att det inte finns tillräckliga skäl för åtal mot kontaktförbud. Det är tydligt att lagen inte fungerar så som det var tänkt, eftersom det är först när den vuxne förgriper sig på barnet och inte när den aktivt på nätet försöker locka barnet som är straffbart. Därför är det angeläget att lagen om groomning ses över.
mot · H102Ju210 · 2013-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om häktet i . lades häktet i ned. är det enda län i som inte har ett häkte, trots att länet är det sjunde största och växer i befolkning. häktas drygt 200 personer i och vid häktning får polisen ringa runt i hela och leta reda på lediga platser och sedan köra de häktade dit. Avsaknaden av ett häkte innebär att stora delar av polisresurser används för att transportera häktade till andra län, i vissa fall till och , i andra till , och . Bara transporten av en häktad tar i anspråk en polisbil och två poliser under en hel dag. De häktade ska sedan transporteras till rättegångar, och poliser, åklagare och försvarsadvokater ska resa runt till häkten i hela för att hålla förhör – till stora ekonomiska kostnader. Situationen är ohållbar för de rättsvårdande myndigheterna i . Att polisens resurser används till att köra häktade i stället för att förebygga och utreda brott eller för att exempelvis komma åt den organiserade brottsligheten och narkotikabrottsligheten är givetvis inte rimligt. Frustrationen hos poliserna i är stor över att de får lägga mycket av sin arbetstid till transporter i stället för på det rättsvårdande arbetet de brinner för. Kriminalvården har efter kritiken inrättat en tillfällig verksamhet, dvs. verksamheten för gripna, anhållna och häktade personer bedrivs i polisens arrestlokaler. Regeringen måste se till att det inrättas ett riktigt häkte i . Att Kriminalvården provisoriskt hyr några arrestplatser av polisen löser inte problemen varaktigt, och det är därför inte en tillräcklig åtgärd.