ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Kr256 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om professionell boxning i . Lagen (1969:612) om förbud mot professionell boxning upphörde att gälla . Sedan detta datum gäller att anordnande av match i professionell boxning ska behandlas på samma sätt som kampsportsmatcher. () har under en lång följd av år utvecklat ett säkerhetssystem med medicinska kontroller, utveckling av material, utbildning av exempelvis läkare och domare. Det ska understrykas att det är SBF genom dess prokommission som gör den faktiska prövningen av huruvida en boxningsmatch, oavsett längd, kan genomföras med godtagbar säkerhet. Detta är således inte endast en medicinsk fråga, utan i lika hög grad en fråga om den enskilde boxarens idrottsliga utveckling och kunskap. Det är som leder säkerhetsutvecklingen bland kampsporterna, vilket även klart framgår av utredningen 2003:24 Kampidrott i fokus. Att flytta över kontrollen av proffsboxningen i till försvårar och fördyrar utövandet av proffsboxning i . Låt människor som väljer att boxas göra det på professionell basis liksom det redan nu är tillåtet att köra cross, paddla kanot eller åka slalom professionellt: fritt och utan onödig och kostsam byråkrati. SBF har medel och kompetens att självt utföra kontrollen av proffsboxningen och bör göra så. En översyn bör övervägas av möjligheterna att harmonisera svensk lagstiftning med andra länder.
mot · H102Kr260 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över tillstånden gällande spel i LAN-miljö. Datorn blir i allt större grad en del av våra liv. Det märks bland annat på datorspelsvanor hos unga och vuxna. Siffror gör gällande att av alla svenska ungdomar i daglig utsträckning spelar dataspel. LAN-hallar och internetkaféer gör det möjligt att spela med kamraterna i samma lokal vilket skapar en mötesplats för unga. Lagen som reglerar automatspel, den så kallade automatspelslagen, tillkom 1982 och är gammal. Inom den tekniska världen rusar utvecklingen fram. Då automatspelslagen trädde i kraft syftade den till att utfärda tillstånd till i första hand flipperspel, arkadspel och myntautomater. Den var inte tänkt att omfatta internetkaféer eftersom fenomenet som sådant inte ens existerade. Tv och dataspel har seglat upp som en av de ledande marknaderna inom kulturella och kreativa näringar och är en framstående exportnation inom detta område. Den skeptiska hållningen mot tv- och dataspel som rådde har bytts ut mot en mer öppen och entusiastisk attityd. äger stora turneringar runt om i världen under benämningen e-sport. Därför är det olyckligt att internetkaféer ska behöva betala ett tillstånd till Lotteriinspektionen, som är den myndighet som tar in avgifter, för att kunna skapa mötesplatser för unga som vill spela tv och dataspel med varandra utan att spela om pengar. Lotteriinspektionen fick i uppgift 2011 att se över automatspelslagen och komma med föreslag på eventuella ändringar. Detta uppdrag redovisades . Lotteriinspektionen föreslog i sin rapport att kravet på tillstånd kunde ersättas med ett anmälningsförfarande. Rapporten bereds i . Illegala hasardspel ska bekämpas, det råder det inget tvivel om. Men då måste lagen som styr Lotteriinspektionen i detta avseende ändras så att Lotteriinspektionen får loss resurser till rätt ändamål. Därför är det viktigt att regeringen ser över möjligheterna att ta bort tillståndsavgiften för spel i LAN-miljö.
mot · H102Kr272 · 2013-09-23 00:00:00 — Teckenspråkets långsiktiga ekonomiska villkor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om teckenspråkets långsiktiga ekonomiska förutsättningar i . 1981 erkände riksdag – som första land i världen – det svenska teckenspråket som de dövas språk i landet. Antalet döva i världen beräknas vara runt 70 miljoner. I finns det runt 13 000 döva personer. Räknar vi även in teckentolkar samt familj och vänner till döva, är antalet teckenspråksanvändare i cirka 100 000. är i många hänseenden världsledande i fråga om teckenspråkets ställning och status. Vid institutionen för lingvistik på har det bedrivits forskning kring teckenspråk och i utropade kommunen sig till teckenspråkshuvudstad. I bor cirka en fjärdedel av döva och här finns bland annat största teckentolkscentral och landets enda riksgymnasium för döva och hörselskadade. I ligger även huvudkontoret för (ESC), en ideell organisation som arbetar för att öka tillgängligheten för teckenspråk runt om i världen. Organisationen är aktiv i över 25 länder och har dokumenterat fler än 200 000 ord och tecken till deras teckenspråkslexikon som är världens största av sitt slag. På finns tecken från många olika länder dokumenterade och genom en enkel sökning får du fram hur olika ord tecknas i olika länder. Ett ovärderligt verktyg i arbetet för att långsiktigt öka teckenspråkets tillgänglighet runt om i och världen. Det arbete som ESC bedriver har gett en unik roll som global förvaltare av nationella teckenspråk. Uppbyggnaden av ESC och teckenspråkslexikonet möjliggjordes av bidrag från men den fortsatta finansieringen är osäker. finansierar just nu ett projekt med T3 – automatisering av text till tecken – men ESC saknar en permanent finansiering för till exempel drift och förvaltning. Teckenspråkslexikonet och det arbete som ESC bedriver är av nationellt intresse för och ger oss en unik möjlighet att fortsätta vara en världsledande nation i fråga om teckenspråkets utveckling och tillgänglighet. Jag anser att regeringen därför bör se över möjligheten till en långsiktigt hållbar finansiering av ESC. de (M)
mot · H102Kr277 · 2013-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av hur myndighetskrav kan differentieras för ideellt drivna verksamheter. Flera olika regelsystem gör det allt svårare för ideellt drivna lägergårdar. Från att tidigare ha betraktats som ett inslag i de ideella föreningarnas verksamheter, jämställs de allt mer med kommersiellt drivna konferensanläggningar och hotell, vilket leder till omfattande investeringskrav. Det tycks inte heller finnas någon samordning mellan olika myndigheter och regelverk. Ökande krav kommer från kommunens byggnadsavdelning, , . Det rör sig om krav kring miljö, livsmedelshantering, egenkontroller. förändrar kraven på momsregistrering, kassaregister, kortmaskiner. ställer krav på utbildning. Kommunerna inför samma kommunala taxor och avgifter för ideella anläggning som för stora kommersiella anläggningar. Självklart måste vissa krav på exempelvis brandsäkerhet och annan säkerhet vara desamma, men det kan ifrågasättas om ideellt drivna gårdar bör bedömas som kommersiellt vinstdrivna verksamheter i alla fall. Det borde gå att differentiera vissa krav så att hänsyn tas till verksamheter som uppenbarligen drivs med ett ideellt syfte, lägre omsättningsnivåer och ideellt ansvarstagande människor. Detta handlar om att skapa en proportionell myndighetstillsyn där större hänsyn tas till risknivå, omfattning, utövare och inriktning. Hänsyn måste tas till de stora samhällsnyttiga insatser som ideella verksamheter gör. Utan en sådan hänsyn riskerar många lägergårdar att behöva läggas ner. Intäktssidan är lägre än för kommersiella aktörer, men avgifter och kostnader blir i de ovan beskrivna hänseendena desamma. Det bör mot denna bakgrund göras en översyn av hur ideellt driva gårdar kan särskiljas från stora kommersiella anläggningar.
mot · H102Kr281 · 2013-09-30 00:00:00 — Ny modell för den nationella kulturpolitiken tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ny modell för den nationella kulturpolitiken med utgångspunkten att involvera regionerna i den nationella politiken. Vi behöver ett rikt kulturliv i hela landet där nya uttryck frodas, lyfts fram och tas tillvara. Kultursamverkansmodellen som är införd i nästan hela landet och där fördelningen av de resurser staten bidrar med till det regionala kulturlivet bestäms i samråd med regionerna är en framgång. Den har bidragit till att mobilisera kulturlivet i regionerna och lyfta fram det som är regionalt mest angeläget. ligger mycket nationell expertis i storstäder eller i huvudstaden. Vi missar massor av talang och kreativitet ute i landet som borde komma fler till del. Det är inte hållbart. Istället bör vi hitta en modell som gör att vi lyfter fram spetskompetens där den finns i landet. Detta bör ske i samverkan mellan regionerna och staten, en ny modell för den nationella kulturpolitiken. Det rör sig då om att bygga vidare på de tankar som gjort samverkansmodellen framgångsrik och göra en liknande modell för den nationella nivån.
mot · H102Kr282 · 2013-09-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör se över möjligheterna att bidra till restaureringen av förintelselägret i och att underlätta för elever och lärare att göra studieresor dit. Förintelselägret baracker byggdes av lägrets fångar, som också till stor del fick sin sista viloplats – om man kan kalla den det – där. ser vi de sista männen och kvinnorna, flickorna och pojkarna som överlevde förintelselägren gå till den sista vilan, med en överhängande risk att deras historia dör med dem. Här står då det minnesmärke, som de själva en gång byggt, som en garant för att Förintelsens offer inte ska glömmas bort. Men det är inte bara den mänskliga hyddan som är lagd under förgängelsen – det är också dessa byggnader. Om ingenting görs för att bevara tegelbarackerna och träbarackerna, vakttornen och efterlämningarna av offren kommer de till slut att gå förlorade. Därför har den polska regeringen tagit ett stort ansvar när den påbörjat arbetet med att konservera och bevara detta minnesmärke för kommande generationer. Vi får inte glömma de 13 miljoner människor som miste livet i nationalsocialisternas koncentrationsläger. Av dessa var 5,3–6,3 miljoner judar, 2,5 miljoner kristna polacker, 3,3 miljoner sovjetiska krigsfångar och 200 000–500 000 romer. Dessutom dog stora grupper av t.ex. handikappade, motståndsmän, homosexuella och Jehovas vittnen. Den viktigaste och värsta platsen i Förintelsens historia är just där 1,5 miljoner människor miste livet. Totalt kommer det att krävas en investering på för att ska bevaras för eftervärlden. Ett av de länder som bidragit är , men vi bör nu se över möjligheterna att långsiktigt bidra till restaureringen av . reser många svenskar, inte minst lärare och skolungdomar, ned till kontinenten för att besöka de historiska förintelse- och koncentrationslägren från Tredje riket för att påminnas om att det för inte alls länge sedan begicks ofattbara övergrepp emot individer och särskilda folkgrupper i vår del av världen. För att ge fler ungdomar och lärare möjligheter att besöka platser som , bör regeringen också undersöka möjligheten att avsätta medel i en fond varifrån skolor kan söka medel för studieresor.
mot · H102Kr285 · 2013-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att dialekt-, ortnamns- och folkminnesarkiven ska vara kvar i respektive . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda om dialekt-, ortnamns- och folkminnesarkiven i och kan placeras inom universitets respektive Lunds universitets ansvarsområde. och folkminnen föreslår att man ska lägga ner båda dialekt-, ortnamns- och folkminnesarkiven i () och (DAUM) för att flytta verksamheten till . Båda arkiven i och hanterar viktigt arkivmaterial som i rör dialektuppteckningar och inspelningar och kataloger av dialektord. Samlingarna är från , , , och . I finns även ett ortsnamnsarkiv för . Arkivet i är tillgängligt för forskare och studenter, men också för privatpersoner som söker uppgifter om lokala språkliga frågor. Databaser med digitalisering ska öka tillgängligheten. I finns ett värdefullt material som rör hela övre . Källmaterialet som handlar om samiska språket, svenska språket, ortsnamn, dialekter, seder och bruk är viktiga för forskning, särskilt minoritetsspråkbaserad sådan, och undervisning vid universitet. En stor del av materialet har lämnats till arkiven då uppgiftslämnarna känt sig förvissade om att deras materiel skulle finnas kvar i övre . En nedläggning innebär att materialet fjärmas från det område där de minoritetsspråk som har lagstadgad status talas (samiska, meänkieli, finska). De båda arkiven har ett nära samarbete med Lunds och . I deltar personal inom också som lärare och handledare vid och litteraturcentrum i och arkivet spelar en viktig roll både för den regionala kunskapsproduktionen och för det regionala och nationella kulturarvet. är en viktig aktör i den tvärvetenskapliga forskningsmiljön vid och en viktig resurs för åtskilliga institutioner för kulturverksamhet i samt även för folkbildningen. I utgör arkivet DAUM en viktig resurs för undervisning/utbildning vid , inte minst då det gäller de lagstadgade minoritetsspråken. Huvudansvaret för undervisning, utbildning och forskning i syfte att upprätthålla kompetens i samiska och meänkieli ligger på . Undervisning i sydsamiska och samiska språkrevitaliseringsstudier bedrivs delvis i samarbete med DAUM, vilket innebär att viktigt materiel från arkivet utnyttjas och analyseras. Regeringen gav 2012 myndigheten ett uppdrag vid namn Ökat regionalt perspektiv. I sin redovisning till regeringen uttrycker också myndigheten att man avser att öka det regionala perspektivet för att öka effekterna av institutets verksamhet i hela landet. Det är dock mycket svårt att förstå hur detta ska kunna uppnås om verksamheterna i södra och norra läggs ned. Med hänvisning till ovanstående och det nära samarbete som bedrivs med båda universiteten i och ska dialekt-, ortnamns- och folkminnesarkiven vara kvar som . Ett intressant alternativ är att överföra verksamheten i och till respektive universitet, där man har stark anknytning och inarbetade samarbetsformer. Detta bör regeringen utreda om myndigheten går vidare med planerna på att lägga ner och i och . Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H102Kr301 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genom en översyn av lagen (1988:950) om kulturminnen underlätta för exploatering. I lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. (KML) regleras hur man hanterar fornlämningar, byggnadsminnen och kyrkliga kulturminnen. Via fördelas de statliga pengarna till länsstyrelserna för att fördelas i länet så att man följer KML. Enlig KML måste man så fort man ska bygga hus, schakta för ledningar eller bygga en väg anmäla det till som i sin tur avgör om området berörs av fornminnen. Finns det anledning att tro att så är fallet måste man först göra en arkeologisk utredning. Det betalas av exploatören. Om det ska göras ytterligare utgrävningar bekostas det också av exploatören men med viss ersättning från . KML ställer till problem för exploatörer, vilket bland annat innebär försenade byggnationer, byggnationer som aldrig kommer till stånd då det är kostsamt, förändringar i planarbetet då fornlämningarna inte får förstöras. För kommuner är detta ett problem framförallt då det gäller kostnadsaspekten och förseningarna. Det är oerhört viktigt att vår historia dokumenteras. I län som är ett av de fornlämningsrikaste områdena i landet krävs ofta arkeologiska utgrävningar. Det gäller dock att kunna kombinera forntiden och historien med nutidens och framtidens behov. län är en region som växer och det finns skäl att ta särskild hänsyn till att det finns geografiska skillnader i landet. Det finns all anledning att se över KML och finna lösningar som underlättar för exploatören att uppfylla lagens krav som det inte får vara ett hinder i exploateringen.
mot · H102Kr327 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om automatspel. Flipperspel och arkadspel är en viktig del av vårt industriella och kulturella arv. Tyvärr är det näst intill omöjligt att ställa ut de flipper- och arkadspel som finns hos privata samlare eller organisationer eftersom det kostar mycket pengar i tillståndsavgifter även att ställa ut dem. Lagen (1982:636) om automatspel är utformad på ett sådant sätt att dessa spel inte är undantagna från de avgifter Lotteriinspektionen kräver för att de ska kunna ställas ut till allmänheten. Lagen som reglerar automatspel (det vill säga flipper- och arkadspel) i heter lag (1982:636). Den här lagen är gammal och är baserad på rapporter och undersökningar från . I propositionen till ovan nämnda lag (propospition 1981/82:203) förutsätts dock att flipperspelare är ungdomar. Det påpekas även att lagen har tillkommit av sociala skäl, att man vill försöka förhindra dåliga ungdomsmiljöer. Detta synes något förlegat då det inte stämmer att de som sysselsätter sig med flipperspel enbart är ungdomar. I promemorian kontroll över spelhallar, som ingår som bilaga i propositionen, skriver man att detta är en olämplig ungdomsmiljö. Man börjar med att lite generellt beskriva ungdomarnas situation: Ändrade livsmönster, samhällets omdaning och nya moraluppfattningar gör att många ungdomar upplever konflikter, vilsenhet och ett tomrum – en känsla av att leva i ingenmansland. Detta tomrum riskerar att fyllas ut av olika kommersiella verksamheter inom hela fritidssektorn. De här gamla utredningarna ligger fortfarande till grund för beslutsfattande vad gäller tillstånd. Genom den här lagen är av alla flipperspel utställda på biljardhallar, restauranger och pubar som alla redan har en 18-årsgräns. Sedan lagen tillkom har utbudet för olika typer av spel förändrats radikalt: alltifrån spelkonsoler och dataspel till spel på nätet. Lagen känns därför inte längre relevant och därför bör regeringen överväga att förändra regelverket. En översyn kan göras genom den pågående spelutredningen.
mot · H102Kr328 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett statligt engagemang för att få stora mästerskap till . I sin första regeringsförklaring lovade statsminister (M) att ska verka aktivt för att få hit fler stora internationella evenemang. Men i praktiken har ingenting hänt, stora mästerskap har gått förbi. Så kommer det att bli även i fortsättningen om inte staten engagerar sig i frågan. Men utan ett statligt engagemang kan inte få arrangera de största tävlingarna. Då går vi också miste om stora skatteintäkter, ökad turism och all uppmärksamhet som exempelvis ett eller ett ger. Det är inte själva tävlingarna som genererar de stora pengarna, oavsett sponsring och biljettintäkter. Upplevelseindustrin blir allt viktigare för arbetstillfällen i landet, varför den stora vinsten ligger i besöksnäringen runtomkring och värdet av all uppmärksamhet i media som sådana här arrangemang får. är ett framgångsrikt land inom vintersport. Det gäller inte bara traditionella grenar, utan också moderna sporter. Därför skulle intresset för ett svenskt säkert vara stort i hela landet. Förberedelserna inför ett skulle öka intresset ännu mer och få fler personer att pröva olika vintersporter, vilket även skulle främja folkhälsan. Intresset för som land skulle öka under fler år före och efter . Den internationella nyhetsförmedlingen skulle öka antalet turister i landet efter att spelen skulle vara över. och Åre har genomfört både och alpina , men den riktigt stora idrottsfesten som ett är vill vi gärna få bjuda och omvärlden på. För att det ska vara möjligt behöver regeringen ta initiativ till ett statligt engagemang för ett . Tyvärr avfärdade regeringen planerna för ett i , innan de konkreta beräkningarna för arrangemanget var klara. Det är dags att regeringen äntligen gör verklighet av löftet att få fler stora internationella mästerskap till .
mot · H102Kr330 · 2013-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med syfte att presentera konkreta förslag på hur den nordiska språkförståelsen ska kunna förbättras. Det framkommer i Nordiska ministerrådets handlingsplan för nordiskt kulturellt samarbete att den fundamentala förutsättningen för det nordiska kultursamarbetet är språkförståelsen mellan de nordiska länderna. Trots detta visar det sig att språkförståelsen mellan de nordiska länderna blivit allt sämre. Ett exempel på detta är när Ungdomens Nordiska råd (UNR) beslutade att övergå till att använda engelska som arbetsspråk sedan man konstaterat att ledamöternas förståelse av de nordiska språken var så dålig att en effektiv kommunikation på de nordiska språken inte var möjlig. Vi ser med stor oro på att språkförståelsen mellan de nordiska länderna gradvis har försämrats, vilket i förlängningen är ett hot både mot tanken på en integrerad nordisk arbetsmarknad och mot den gemensamma nordiska identiteten. Att situationen är så alarmerande är dock inget som förvånar. Till saken hör att det i endast fanns två svenska och två norska lektorer anställda för att undervisa blivande dansklärare i svenska och norska. I fanns det en dansk och en svensk. I fanns det fyra danska och en norsk lektor med uppgift att utbilda svensklärare. , filosofie doktor, tillika lektor vid vid , menar att det krävs stringenta politiska och ekonomiska satsningar på grannspråken i de skandinaviska skolorna. konstaterar att lärarutbildningarna är den svagaste länken i utbildningskedjan när det gäller grannspråksundervisningen, och att det inte fanns incitament för det enskilda lärosätet att centralt säkerställa att de [] svensklärare som de utbildar gavs tillfälle att, inom ramen för sin utbildning, tillägna sig adekvata kunskaper i och om grannspråken. (Den nordiska språkförståelsen: evnen til å forstå annerledes talende mennesker.) föreslår bland annat att kunskap om grannspråk och grannspråksundervisning ska införas som ett krav i examensordningen för lärarexamen med inriktning på svenskämnet, vilket vi tror kan vara ett sätt att angripa problemet. För att försöka komma tillrätta med en allt sämre nordisk språkförståelse föreslår vi att regeringen tillsätter en utredning med syfte att presentera konkreta förslag på hur den nordiska språkförståelsen ska kunna förbättras.