ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102So530 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i enlighet med resolutionen från införa regelverk i som försvårar för könsselektiva aborter. Könsselektiva aborter och resolution har antagit resolution om könsselektiva aborter. Där lyfts fram att diskrimineringen av kvinnor är så utbredd i världen att miljoner kvinnor väljer att inte föda sina döttrar för att de skulle innebära en börda för familjen. Könsselektiva aborter lyfts fram som ett fenomen som har sina rötter i ett klimat av diskriminering av kvinnor som strider mot de värderingar av jämställdhet som råder i . varnar också för att det kan skapa obalans i antalet flickar och pojkar i de länder könsselektion är vanligt förekommande. I utrikesutskottets betänkande 2011/12:UU17 som behandlar en skrivelse från lyfter utskottet fram att regeringen gett uttryck för en kritisk hållning till könsselektion och könsselektiva aborter. Ett tidigare uttalande från utrikesutskottet från betänkande 1993/94:UU1 som säger följande tas också upp: Förekomsten av prenatal könsdiskriminering, dvs. abort av flickfoster, är ett utslag av patriarkaliska och sociala strukturer och därmed följande ojämnlikhet mellan könen som råder i stora delar av världen. har alltså erkänt att könsselektiva aborter är en form av könsdiskriminering. uppmuntrar till olika åtgärder för att minska antalet könsselektiva aborter där flickor är särskilt drabbade bland annat genom att verka för ökad status hos kvinnor. uppmanar också alla medlemsstater att införa lagstiftning som förbjuder val av kön i samband med provrörsbefruktning och legal abort, förutom när det är motiverat för att undvika en allvarlig ärftlig sjukdom. Värt att påpeka är att samtliga av våra svenska parlamentariker som sitter i röstade för denna resolution om könsselektiva aborter. Även i förekommer det att abort genomförts på grund av att det inte var det kön som var mest önskat. På grund av att har den mest liberala abortlagstiftningen i är det möjligt att få reda på kön vid det rutinmässiga ultraljudet och sedan fritt göra abort fram till vecka 18. Det har även kommit rapporter om att kvinnor från andra länder kommer till just för att göra abort på grund av kön. I enlighet med att nämnda betänkanden ovan som framhållit att könsselektiva aborter är en form av könsdiskriminering och i enlighet med resolution som samtliga svenska parlamentariker i har uttrycket sitt stöd för bör därför regelverk införas i som försvårar för könsselektiva aborter. Ett steg i rätt riktning bör vara att föräldrar inte informeras om kön på barnet förrän efter vecka 22 då abort är lagligt, förutom när det är motiverat för att undvika en allvarlig ärftlig sjukdom. Flera landsting i har redan en uttalad policy om att inte fastställa kön vid ultraljudet. För att i enlighet med resolution försvåra för könsselektiva aborter borde detta vara en policy över hela landet som bör skrivas in i svensk hälso- och sjukvårdslag. Det är möjligt att föräldrarna på annat sätt i alla fall kan ta reda på barnets kön men det bör vara en tydlig policy att landstingen inte medverkar till könsselektiva aborter.
mot · H102So531 · 2013-10-03 00:00:00 — Långsiktig finansiering av Rett Center tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Rett Center ska få ett mer långsiktigt besked om den statliga finansieringen. Retts syndrom är ett funktionshinder som i stort sett enbart förekommer hos flickor och kvinnor. Syndromet medför mycket svåra funktionsstörningar med rörelsehinder, svår skolios, oförmåga till viljemässigt agerande, epilepsi samt brist på kontroll och samverkan mellan bl.a. andning, blodtryck och puls. Detta sammantaget innebär att dessa flickor och kvinnor är helt beroende av stöd från sin omgivning. finns ett speciellt center som utvecklat en stor nationell kunskap och det är Rett Center som finns på i . Rett Center är ett nationellt center för medicinsk specialistvård, forskning och information om Retts syndrom på tvärprofessionell grund. Centret är upptaget i katalog för högspecialiserad vård. ingår Rett Center tillsammans med andra verksamheter i den del som står till regeringens disposition för övriga bidrag för utveckling inom hälso- och sjukvårdsområdet. Dessa bidrag ska omprövas , detta gör att Rett Center inte långsiktigt kan känna att man kan ta ansvaret för att driva ett nationellt åtagande fullt ut så länge anslaget hanteras på detta sätt. Socialminister har i ett interpellationssvar uttalat: Rett Center har dock under lämnats ett statligt bidrag för delfinansiering av verksamheten motsvarande . Regeringen har beslutat att avsätta samma belopp 2013. Vi anser att hanteringen från regeringens sida att bara ge besked i taget omöjliggör en rimlig framförhållning. Verksamhetens långsiktiga existens behöver säkras, i avvaktan på en nationell och stabil lösning för sällsynta diagnoser. Staten har ett särskilt ansvar för och bör lämna fleråriga besked om finansieringen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Per Ramhorn (SD)
mot · H102So532 · 2013-10-01 00:00:00 — Statlig subvention av insulinpumpar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den statliga subventionen till insulinpumpar. () har beslutat att ta bort subventionen för insulinpumpar. Många personer med diabetes känner nu stor oro över sina livsnödvändiga hjälpmedel. Personer med diabetes är redan hårt drabbade av sin sjukdom, och de som använder en insulinpump är beroende av den. Utan god blodsockerkontroll utsätts patienten för livsfara och svåra följdsjukdomar med ett ökat tryck på vården. Den viktiga principen om lika vård för alla naggas i kanten då tillgången till patienthjälpmedel kan komma att handla om plånbokens tjocklek och i vilket landsting man bor. Beslutet att slopa den statliga subventionen av insulinpumpar måste omprövas. Per Ramhorn (SD)
mot · H102So533 · 2013-10-02 00:00:00 — Nationella yrkeskrav inom vård och omsorg av äldre tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gemensamma nationella yrkeskrav inom vård och omsorg av äldre. Många arbetsgivare har som ambition eller krav att man ska ha genomgått gymnasiets omvårdnadsprogram för att få anställning inom vård och omsorg av äldre. Men eftersom verksamheten måste bemannas, så är det ofta möjligt att få arbete utan att ha utbildning inom vård och omsorg. Det finns också en risk att vård och omsorg för äldre kan bli ett arbetsmarknadspolitiskt dragspel, där arbetslösa kan få anställning utan att de egentligen är lämpade för arbetsuppgifterna eller ens vill arbeta där. Antalet timanställda och vikarier är stort och många av dessa får fast anställning trots att de saknar kompetens för arbete inom vård och omsorg för äldre. I takt med att vårduppgifterna blir fler och mer kvalificerade, kommer de att kräva fördjupad kompetens för personalen. Vi ser ett behov av att för den äldres säkerhet och trygghet kvalitetssäkra arbetet. Äldre, närstående och arbetsgivare ska kunna känna sig trygga i förvissningen om att omsorgspersonalen har kompetens för att arbeta med äldre med behov av vård och omsorg. Vi anser att gemensammas nationella yrkeskrav bör införas för att få arbeta med vård och omsorg av äldre. Per Ramhorn (SD)
mot · H102So535 · 2013-10-04 00:00:00 — Fotvård för riskgrupper inom högkostnadsskyddet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att låta fotvård för riskgrupper ingå i högkostnadsskyddet. För vissa personer är fotvård särskilt viktigt. Det gäller främst äldre personer, diabetiker, reumatiker, psoriasispatienter och personer med funktionsnedsättning. Regelbunden fotvård och kontroll av läkare, sjuksköterska eller fotterapeut är nödvändig för riskgrupperna. På så sätt kan känselbortfall och fotsårsbehandling utvecklas gynnsamt eftersom adekvata åtgärder sätts in . Skadorna kan visa sig på mjuk- och benvävnader med återkommande sårbildning. I värsta fall kan amputation av hela eller delar av foten bli nödvändig. Medelåldern där man tvingas amputera är . Diabetesrelaterade amputationer uppgår till 700 i . föregås av fotsår. Med en ökad medvetenhet om betydelsen av tillgänglig fotvård kan mycket lidande lindras för personer i riskzonen. Kostsamma behandlingar kan minska. Professionell, regelbunden fotvård är för dyr för många. Mycket finns att vinna om fotvård för riskgrupper ingår i nationens hälsofrämjande arbete och därmed i högkostnadsskyddet. Förts när skadan är skedd träder sjukvården in med medicinska behandlingar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H102So542 · 2013-10-01 00:00:00 — Förbud mot innehav av tobak bland unga tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbud mot innehav av tobak för personer . Även om tobaksrökning minskar i , röker enligt av pojkarna och av flickorna i årskurs nio. Det är inte förbjudet att vare sig köpa eller inneha tobak om man är . Däremot är det förbjudet att sälja tobak till ungdomar . Rökning kostar samhället på grund av sina skadeeffekter på människokroppen. Det är hög dödlighet bland rökare, men också bland dem som utsätts för passiv rökning. Det flesta dör i hjärt- och kärlsjukdomar och i cancer. Därför är det viktigt att på alla sätt arbeta för att ungdomar inte börjar röka. Ett sätt att motarbeta rökning är genom skärpt lagstiftning och förbjuda innehav av tobak för personer . I finns sådant förbud . Samma förbud borde införas också i .
mot · H102So543 · 2013-10-03 00:00:00 — Bättre vård vid bröstcancer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre vård vid bröstcancer. får omkring tjugo kvinnor i diagnosen bröstcancer och var dör en kvinna av sjukdomen. Trots att bröstcancer är den vanligaste cancerformen för kvinnor i , får inte alla lika god behandling. Det borde vara självklart att bostadsort inte ska spela någon roll för vilken vård man får, men det finns gott om exempel som visar att bröstcancerpatienter i vissa landsting får vänta mycket länge både på diagnos och på behandling. Dessutom har inte alla tillgång till samma läkemedel, eftersom man av kostnadsskäl inte använder de bästa. En annan viktig förbättring av vården av bröstcancerpatienter handlar om information. Förutom den muntliga informationen som patienten får av sin doktor, borde en självklar rutin vara att ge informationen även skriftligt. Ett besked om att man har cancer är omtumlande och man är inte alltid kapabel att uppfatta det som sägs. Man har behov av att kunna gå tillbaka till informationen, när nya frågor dyker upp. Man behöver också informera sina närmaste, varför skriftlig information är ett viktigt komplement till den muntliga. God information är också viktig för patientens trygghet, vilket underlättar läkningsprocessen. Mammografi är ett bra sätt att förebygga bröstcancer och finns därför i hela landet . Ändå finns det problem med kvalitetssäkring när det gäller screening och diagnostik, eftersom alla landsting inte följer EU:s riktlinjer att bilderna ska granskas av två av varandra oberoende specialister. Dessutom ska de granska minst 5 000 bilder för att upprätthålla kompetensen. Det är också viktigt, att kvinnor som av olika skäl uteblir från mammografi, får en påminnelse om betydelsen av återkommande undersökningar. Tidig diagnos räddar liv och därför är det angeläget att nationella riktlinjer för vård av bröstcancer följs. Dagens skillnader i vården är inte acceptabla.
mot · H102So544 · 2013-10-02 00:00:00 — Översyn av samhällets stöd till kvinnojourerna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av samhällets stöd till kvinnojourerna. I utsätts tusentals kvinnor för våld från en partner. Dessa kvinnor har levt under ett förtryck som för de flesta av oss är obegripligt. har antalet anmälningar om våld mot kvinnor ökat . har polisanmälningar av sexualbrott mer än fördubblats. Mörkertalet anses vara mycket stort. , av våld mot kvinnor i nära relationer, kommer aldrig till polisens kännedom. Att lämna relationen och förövaren är förenat med stor skräck och kanske har det tagit att äntligen våga ta steget. Uppbrottet sker ofta abrupt, kanske som följd av att hotbilden förstärks eller att någon i kvinnans nätverk reagerar och agerar. När beslutet väl är fattat finns ingen återvändo, en placering i skyddat boende kan inte vänta. För de här kvinnorna är inte en eller hos en vän eller anhörig ett alternativ eftersom det är de platser som förövaren först letar på. Deras enda alternativ är att vända sig till en kvinnojour eller något av de ideella nätverk som finns. En stor del av kvinnojoursverksamheten bygger på jourkvinnornas ideella arbete. Många kvinnojourer har också anställd och avlönad personal, men fortfarande drivs många enbart av ideella krafter. De kvinnojourer som har anställd personal har svårt att bemanna jouren och skollov eftersom ekonomin inte räcker till för att ta in vikarier när den ordinarie personalen har semester. Kvinnojourerna har rapporterat att mer än var tionde kvinnojour stängdes och att var fjärde jour trappade ned på sin verksamhet. Kvinnor som söker hjälp hos kvinnojourer möts vid av landets 151 jourer av beskedet att de har stängt på grund av semester. vet vi att det är just som antalet anmälningar ökar. (Brå) visar i sin statistik att antalet anmälningar om grov kvinnofridskränkning i snitt ökar perioden juni, . är det främst ideella organisationer med en orimlig arbetsbörda som bär ett tungt ansvar för att praktiskt hantera en situation där våld mot kvinnor bevisligen ökar. Trots riktade insatser från regering och organisationer, ökar även ohälsa kopplat till våld och hot mot kvinnor. Ökningarna talar för att insatser och kompetens inte står i verklig proportion till eller helt överensstämmer med dagens behov, skador och kostnader. Frånvaron av en rätt anpassad finansiering och stabil organisering för att möjliggöra anställningar och kompetens som säkrar upp de faktiska behoven signalerar att kvinnors demokratiska och frihetliga rättigheter sätts på spel. Det är nödvändigt att se över samhällets stöd till dessa organisationer.
mot · H102So546 · 2013-10-01 00:00:00 — Makt och verktyg till patienter att bemästra sjukdom tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att, i samverkan med sjukvårdens huvudmän, stimulera arbetet med utbildning för patienter med kroniska sjukdomar i att bemästra sin sjukdom. I flera europeiska länder pågår en utveckling med att stärka patienters egenmakt så att de själva, med vårdens hjälp, ska få verktygen att bemästra sin sjukdom och få ett bättre liv. Det uttrycks i termer som Expert Patients Programme, self-management, laerande och maestring eller stödjande program för egenomsorg och behandling. Däremot är det inte så vanligt förekommande i . En kronisk sjukdom är en långvarig eller livslång sjukdom, ofta med ett långsamt förlopp. Sjukdomen kan kontrolleras men inte botas. Att drabbas eller leva med en kronisk, livslång sjukdom innebär en stor omställning för personens liv och livskvalitet likaväl som för familj och omgivning. Trots sin sjukdom kan ändå många personer med långvariga sjukdomar i hälsoundersökningar själva skatta sin hälsa som god. Sannolikt därför att de har lärt sig att bemästra sin sjukdom, kontrollera sina besvär och skaffat sig förmågan att leva ett så gott liv som möjligt. Olika patientskolor, patientutbildningar och egenbehandlingsprogram är exempel på bra insatser som kan ge sådana kunskaper men tyvärr är de inte särskilt vanligt förekommande inom svensk hälso- och sjukvård. På i har man forskat kring egenvårdsprogram vid kronisk sjukdom. Ett av programmen innebär att ett antal personer med varierande kroniska sjukdomar deltar i en gemensam gruppverksamhet två och . Två gruppledare arbetar sedan med strategier för att öka personernas/patienternas tillit till den egna förmågan, skapa nytolkning av symtom, ge förebilder och social påverkan. Programmet har gett säkerställda resultat vad gäller förbättringar av självskattad hälsa, funktionsnedsättning, sociala kontakter och aktiviteter, energi/trötthet samt minskad oro för hälsosituationen. Utöver detta har det inneburit en lägre vårdkonsumtion. I har tagit fram en dansk version, egenomsorg, av detta program inom sjukvården. I den norska sjukvården ingår egenvårdsutbildning vid kronisk sjukdom i lagstiftningen och det finns en pedagogisk samarbetsmodell, laerande och mestring, mellan sjukvårdspersonal, handikapporganisationer och erfarna brukare, ett nationellt kompetenscenter och 37 centra för patientutbildningar över landet. I hälso- och sjukvårdsrapporter bedöms patientutbildningar och egenvårdsprogram bli centrala och helt nödvändiga element i framtidens sjukvård men än har det inte hänt så mycket. Därför bör ett arbete inledas för att stimulera och öka förekomsten av evidensbaserade egenmaktprogram inom svensk hälso- och sjukvård.
mot · H102So549 · 2013-10-02 00:00:00 — Statsbidrag till ideella organisationer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn bör göras av de förordningar och regelverk som finns för statsbidrag till organisationer som arbetar med frågor som rör personer med funktionsnedsättningar och social problematik. Många ideella organisationer som arbetar med frågor gällande situationen för personer med funktionsnedsättningar eller socialt utsatta människor har möjlighet att söka och få statsbidrag till sin verksamhet. Världen förändrar sig, så även sättet att bilda föreningar och kring vilka frågor människor organiserar sig. De förordningar och riktlinjer som finns är snäva för vilka organisationer som kan komma i fråga att söka statsbidragen. Skoopi är ett exempel på detta. Skoopi organiserar sociala arbetskooperativ som uteslutande drivs av personer med funktionsnedsättningar eller sociala hinder som gör att de har svårt att få ett annat arbete. Denna typ av organisation passar inte in i de regelverk som finns och det finns säkert flera. En översyn bör göras av de förordningar och regelverk som finns för statsbidrag till organisationer som arbetar med frågor som rör personer med funktionsnedsättningar och social problematik.
mot · H102So550 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att förbättra samordningen av äldrevården. Det är positivt att regeringen tar äldres hälsa på allvar och att stora satsningar har gjorts i syfte att höja kvaliteten i äldreomsorgen. Äldre är de största konsumenterna inom vårdsektorn och många av dessa har också mer komplexa hälsoproblem – dvs. det som kallas multisjuka. Tyvärr möts ofta äldre av en fragmenterad vård med flera inblandade vårdgivare, som en stor överförskrivning av läkemedel till äldre sker. Överförskrivning av läkemedel är en tydlig indikator på att det finns stora brister inom äldrevården. Forskning visar på att så mycket som en av tre akuta sjukhusinläggningar bland patienter beror på läkemedelsbiverkningar. Detta är naturligtvis ett stort slöseri med resurser men framförallt är det en stor personlig förlust för de patienter som kan förlora flera friska år. I flera uppmärksammade fall har äldre blivit friska från en demens som egentligen var symtom på en övermedicinering. En fragmenterad vårdkedja av dessa mer komplexa hälsotillstånd är naturligtvis både kostsam och bringar onödigt lidande för patienten. En helhetssyn är nödvändig för att undvika såväl onödigt lidande som ett slöseri med resurser. En samordning av äldrevård skulle bidra till en mer sammanhållen vårdkedja och ett bättre omhändertagande av sjuka äldre. I denna vårdkedja bör också särskild geriatrisk kompetens och kunskap kunna förmedlas då symtom och läkemedelstolerans hos äldre skiljer sig från yngre vid vanliga sjukdomar. Enkla mediciner som ögondroppar för starr kan ge biverkningar som fall, förvirring och hallucinationer. En väl sammanhållen vårdkedja för äldre patienter är därför önskvärt. Av den anledningen är det viktigt att de reformer som genomförs utvärderas och följs upp. Den äldres bästa måste alltid stå i centrum och organisatoriska hinder skall aldrig stå i vägen för äldre människors välbefinnande. Det är även viktigt att vården och insatserna kvalitetssäkras och är likvärdiga över hela landet. Detta är för att garantera en vård av högsta kvalitet.
mot · H102So552 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . drabbas någon i vårt land av en allvarlig sjukdom, som kan kräva transplantation av stamceller. Det kan handla om leukemi, svår blodbrist, immunbristsjukdomar, ämnesomsättningssjukdom eller svår strålningsskada. I sådana fall kan en transplantation av blodbildande stamceller vara enda behandlingen, som kan rädda livet på den som drabbats. är ett av många samverkade register runt om i världen. Totalt finns över 17 miljoner personer registrerade och vävnadstypade/HLA-typade i dessa register. I startades registret över potentiella stamcellsgivare 1992 och fick namnet – efter som avled i en blodbristsjukdom . Man lyckades inte finna en givare med passande stamceller till honom. För att registrera sig som potentiell stamcellsgivare krävs det, att man inte får vara då prioriterar åldersgruppen 18–som de nästan helt saknar i sitt register. De är tvungna att prioritera just denna åldersgrupp vid nyanmälningar. Personer från 41år och upp till är välkomna, men dessa får betala för sin egen första vävnadstypning. Kostnaden uppgår till . ägs och administreras av som tillhör . Registret fungerar som den svenska hubben mot omvärlden. Finansieringar av registret görs gemensamt via en rekommendation från SKL att landstingen, , och bör bidra med per invånare och år. Det borde nu vara dags att ta ett nationellt ansvar för för att på så sätt ge en stabilare finansiering och därigenom öka antalet potentiella stamcellsgivare.
mot · H102So553 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om HPV-vaccination av pojkar i det allmänna vaccinationsprogrammet. Den pågående HPV-vaccineringen av 10–12-åriga flickor inom ramen för det allmänna vaccinationsprogrammet ger dessa flickor ett gott skydd mot cellförändringar i livmoderhalsen och livmoderhalscancer, när vaccineringen senare följs upp med cellprovtagning. Vaccinet skyddar dessutom mot kondylom, som är den vanligast förekommande könssjukdomen. Men vaccinet borde även utnyttjas för att skydda pojkar mot HPV-infektion. Detta skulle på ett avgörande sätt kunna vässa strategin mot HPV-relaterad sjukdom. Pojkar liksom män skulle få ett säkert skydd mot kondylom som drabbar båda könen och även få ett vaccinskydd mot förstadier till analcancer som främst män kan exponeras för. Ett sådant utvidgat vaccinationsprogram, som har stöd av expertis på området, skulle ge ett betydligt snabbare genomslag för bekämpningen av de virustyper som orsakar huvuddelen av all livmoderhalscancer. Vid 70 procents vaccinationstäckning bland kvinnor och män beräknas viruset helt kunna elimineras i befolkningen. Könsvårtorna kondylom skulle i stort sett kunna utraderas. En svensk studie av många tusen flickor och unga kvinnor som har vaccinerats visar att effekten mot kondylom når . Ett viktigt faktum är att män inte automatiskt skyddas mot HPV-infektion efter att kvinnor blir vaccinerade. Skyddseffekten bland män har visat sig bli väsentligt lägre och saknas helt bland homosexuella män. Förutom uppenbara hälsovinster är det en viktig rättvisefråga att pojkar/män får tillgång till samma vaccin mot HPV-infektion som flickor/kvinnor inom ramen för det allmänna vaccinationsprogrammet. Med HPV-vaccination för alla följer också minskade vårdkostnader för samhället, för att inte tala om personligt lidande för de drabbade. Enbart kondylom kräver löpande ett stort antal läkarbesök.