mot · H102Kr310 · 2013-09-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda frågan om kommunernas skyldighet att tillhandahålla kulturskola och hur detta kan finansieras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag till nationell strategi för barns och ungas kulturutövande. , tidigare känd som kommunala , har spelat en mycket viktig roll för svenska barns och ungdomars möjlighet att själva pröva på musik och andra kulturformer. Det har också bidragit till att många musiker och artister har fått en grundläggande utbildning som i vissa fall lett till att svensk musik och kultur kunnat spridas över världen. Det viktigaste argumentet för har alltid varit och kommer alltid att förbli, det mervärde som skapas i människors liv när kultur och kulturskapande blir en naturlig del av mångas tillvaro. I Musik- och Kulturskolerapporten , som ges ut av (SMoK), framgår det att fler än 200 000 barn och ungdomar deltar i verksamhet. Av dessa är flickor. Målsättningen måste vara att alla barn ska få möjlighet att pröva på olika kulturyttringar. För att uppnå detta behöver göras tillgänglig för alla. Vi menar att det är viktigt att kommunerna tillhandahåller kulturskola. Regeringen bör därför utreda frågan om kommunernas skyldighet att tillhandahålla kulturskola och hur detta kan finansieras En annan avgörande tillgänglighetsfråga är avgifterna till . I flera kommuner är avgifterna så höga att många familjer saknar möjlighet att betala dem. var den genomsnittliga terminsavgiften . Avgiftsnivån varierar dock stort mellan de olika kommunerna i landet och på en del håll är avgiften mer än dubbelt så hög jämfört med genomsnittet. Ett exempel är kommun där avgiften är per barn och termin. anser att barn från alla familjer, oavsett ekonomi eller social ställning, ska ges möjlighet att delta i verksamhet. För att detta ska bli möjligt måste avgifterna till tas bort. I ett första steg vill införa en maxtaxa på per termin för . Avgifterna bör minska i enlighet med den modell som används för förskolan. Enligt en promemoria från , 2013:422, beräknas en sänkning av terminsavgiften till minska avgiftsintäkterna med , givet samma antal elever samt att samtliga betalar per termin. För att finansiera de minskade avgiftsintäkterna måste anslaget således öka med motsvarande . Eftersom den föreslagna terminsavgiften om är ett maxbelopp är det möjligt att alla elever inte kommer upp till en avgift på . I praktiken kan därför kommunerna komma att behöva skjuta till ytterligare medel. För detta ändamål avsätter i vår budget. Regeringen bör återkomma tills med ett förslag om att införa en maxtaxa för . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Barn som ges möjlighet att utöva kultur får ökat självförtroende, stärker sin problemlösande förmåga och blir bättre på socialt samspel. Drama, dans, bildkonst, film, musik och andra kulturyttringar är viktiga för att stärka barns möjligheter att uttrycka sig med mer än språket. Enligt har alla barn rätt till en rik fritid med lika möjligheter till kulturell och konstnärlig verksamhet. är landets största barn- och ungdomskulturverksamhet. Kommunerna satsar totalt nästan på kulturskolorna. tar verksamheterna emot 400 000 barn och ungdomar, men efterfrågan är större än utbudet. Några kommuner saknar helt kulturskoleverksamhet. Det behövs en likvärdig kulturskola över hela landet. har inte utvärderats nationellt och det saknas samlad forskning kring vad en kulturskola är och skulle kunna vara. Det saknas också en riktad högskoleutbildning för lärare och pedagoger inom flera olika konstarter. Detsamma gäller stöd till lärarnas kompetensutveckling. Även ska barn och unga kunna delta i kulturverksamhet med hög kvalitet. De nationella kulturpolitiska målen betonar barns och ungas rätt till kultur. Kulturskolorna är en framträdande aktörer i arbetet med att förverkliga denna målsättning. Alla barn ska ha tillgång till kulturutövande. spelar en viktig roll för barns och ungas möjligheter till att själva utöva kultur. Innehåll, mål och visioner skiftar över landet och saknar nationell samordning. Av bland annat dessa skäl behövs en nationell strategi för barn och ungas kulturutövande. En nationell strategi bör bland annat innehålla en plan för barns rätt till att utöva kultur, högskoleutbildning och personalförsörjning, kompetensutveckling och ett nationellt för statistik, samordning och kvalitetsutveckling. Regeringen bör återkomma till med ett förslag till nationell strategi för barn och ungas kulturutövande. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)