ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102So611 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tandvårdsstödet. Den som behöver besöka en tandläkare måsta kunna göra det, även om man har en låg inkomst. Så är det inte . granskning av tandvårdsstödet är mycket nedslående. Det nuvarande tandvårdsstödet fungerar dåligt. Nästan ingen som besöker tandvården har sett några förbättringar trots att flera miljarder satsats. Det är hög tid att tandvårdsstödets utformning kritiskt granskas. Vi socialdemokrater kräver därför att tandvårdsstödets utformning ses över. Detta är också något som föreslagit. Tandvårdsstödet är en till synes evig fråga. Inför valet hade både regering och opposition förslag på bättre tandvård. De borgerliga vann valet och genomförde 2008 en tandvårdsreform. presenterade 2012 en utvärdering av reformen. Detta gillades inte av den borgerliga regeringen som sa att det var för tidigt att utvärdera. I verkligheten var det naturligtvis resultat som irriterade regeringen. kom nämligen fram till att tandvårdsreformen inte haft någon större effekt. Det är till och med fler personer med tandvårdsbehov som inte besöker tandläkaren nu än före reformen. Tandvårdsstödet för vuxna består av ett högkostnadsskydd och ett litet tandvårdsbidrag. Högkostnadsskyddet innebär i korthet att du som patient betalar alla kostnader själv . Därefter betalar du av kostnaderna mellan och . Därefter betalar du på kostnader . Tandvårdsbidraget som ska uppmuntra till besök hos tandläkaren är för personer i åldern 30–. Är du under eller är bidraget . Totalt sedan tandvårdsreformen infördes har det blivit 5 miljarder över i systemet. Statens tandvårdspengar går inte åt och det är uppenbart att det anses för dyrt att gå till tandläkaren för många människor med låga inkomster och normala tandvårdsbehov. Regeringspartierna tycks tro att detta kan informeras bort. Det tror inte vi. måste hela konstruktionen av tandvårdsstödet ses över. Tandvårdsreformen är en flopp. Statens pengar ska användas för att göra det möjligt för alla att besöka tandläkare när man behöver oavsett inkomst. Därför måste tandvårdsstödet göras om och göras mer rätt. Regeringen bör därför skyndsamt se över hur resurserna i tandvårdsstödet kan användas på ett mer effektivt sätt.
mot · H102So615 · 2013-10-02 00:00:00 — Tandvård som ett led i sjukvårdsbehandlingen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tandvård. syndrom är en autoimmun sjukdom, det vill säga att det egna immunförsvaret angriper kroppen genom att skada ett eller flera organ. I första hand är det spottkörtlarna som producerar saliv och tårkörtlarna som producerar tårvätska som blir angripna. I munnen finns stora salivkörtlar och ett stort antal små körtlar. De stora salivkörtlarna bildar saliv när man äter och hjälper till att smälta maten. De små körtlarna bildar saliv . Den saliven ska skydda och smörja slemhinnan i munnen men har också stor betydelse för munhälsan då patienterna lider av svår muntorrhet som medför stora risker för tandsjukdomar. har patienter med syndrom haft möjlighet att få tandvård som ett led i sjukvårdsbehandling och betala sjukvårdsavgift för tandbehandling. Detsamma har gällt för patienter som strålskadats i munhålan. Denna möjlighet har tagits bort när den nya tandvårdsreformen trädde i kraft. Patienter med syndrom och strålskadade i munnen får betala efter vanlig tandvårdstaxa och ersätts endast med att patienten får två profylaxbehandlingar. För en mer lika behandling så bör patienter med syndrom och strålskadade patienter med muntorrhet åter få tandbehandling som ett led i sjukvårdande behandling och betala sjukvårdsavgift istället för att betala enligt tandvårdstaxan.
mot · H102So617 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till gårdsförsäljning. I har vi både ett alkoholmonopol och ett restriktiv alkoholpolitik som i kombination med varandra resulterat i en koncentration av ägandet av svenska alkoholdrycker till endast ett fåtal intressenter. För att skapa förutsättningar för att små lokala dryckesproducenter ska kunna expandera vore det önskvärt med fler tillvägagångssätt för att sälja sina varor. Småföretag i andra branscher växer ofta efter mönstret att de först etablerar sig på den lokala marknaden och därefter, allteftersom expansion sker, etablerar de sig i nya områden. Detta första steg förhindras i och med alkoholmonopolet eftersom småföretagen då tvingas följa direktiv och förhållningsorder från ett monopolföretag som saknar intresse av att mindre producenter får möjlighet att sälja sina varor. Vi anser att samhället bör eftersträva att lokalt producerade alkoholhaltiga drycker får samma möjligheter att nå konsumenter i närområdet, som större producenter från kända regioner. Inte minst för att lokalt producerade varor innebär mindre slitage på ändliga naturresurser från transporter, samt att lokalt producerade alkoholhaltiga drycker är efterfrågade från konsumenterna i egenskapen av att vara lokalt producerade. Landsbygden och glesbygden kan med ett förenklat regelverk kring försäljning av egenproducerade alkoholhaltiga drycker få fler möjligheter till inkomst, där en enskild jordbrukare då exempelvis har som bisyssla att producera sitt eget gårdsvin. Att på detta sätt underlätta för småbrukaren och mångsysslaren leder till att fler vägar till framgång blir möjliga. Fler inkomstvägar som tillåts för landsbygdsbefolkningen leder till en mer levande landsbygd, vilket borde uppmuntras. Slutligen ska sägas att det torde vara en smal sak att se till att den restriktiva svenska alkoholpolitiken upprätthålls som gårdsförsäljning tillåts. Detta bör ges Regeringen tillkänna.
mot · H102So625 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om övergångsåldern och klimakteriet. Kvinnor får, enligt forskning, i många sammanhang sämre och/eller senare vård. Likvärdig välfärd av hög kvalitet är en prioriterad fråga för S-kvinnor. Behoven ska styra fördelningen av gemensamma resurser, inte strukturer i samhället som gynnar vissa grupper före andra, män före kvinnor. Alla kvinnor, som utgör hälften av befolkning, går under sitt liv genom omfattande fysiobiologiska förändringar under övergångsåldern, d.v.s. när de är mellan 45 och 57. Klimakteriet har alltid varit omgärdat av hemlighetsfullhet. Innan man började få inblick i kvinnans hormonsystem, trodde man att när kvinnan upphörde att få mens blev könskörtlarna ombildade. Kvinnans livslängd ända fram var nästan identisk med klimakterieåldern. Intresset för övergångsåldern kom med att kvinnans livslängd ökade. Övergångsåldern varierar mycket från kvinna till kvinna men dock är det av alla kvinnor som uppskattas uppleva klimakteriska besvär. Något av det som kvinnor i övergångsåldern pratar mycket om är anfallen av plötslig värme – så kallade blodvallningar. Somliga kvinnors sömnvanor slås helt i bitar. Kvinnor kan dessutom få depressioner, humörsvängningar, huvudvärk, minnesrubbningar, urinvägsinfektioner och en sänkt toleranströskel. Kvinnans hud blir tunnare. Håret är inte som förr och tandköttet börjar blöda lättare. Något som särskilt har kommit i fokus är sambandet mellan klimakteriet och benskörhet (osteoporos) samt vissa hjärtsjukdomar. Om kvinnan har besvär av övergångsåldern som hon inte kan eller vill leva med kan hon få medicinsk behandling. Det finns möjligheter till hormonproduktionen . Östrogenbehandlingen har tidigare misstänkts kunna orsaka bröstcancer och inga undersökningar har entydigt kunnat bekräfta denna misstanke. Satsningar på och koordinering av vidareforskning finns inte i den omfattning som motsvarar behovet. När det gäller kvinnornas klimakteriska besvär som orsakar psykiska problem hänvisas kvinnor till specialiserad sjukvård inom detta område. Om kvinnan får fysiska förändringar orsakade av samma anledning hänvisas hon till specialiserad vård beroende på vilka fysiska svårigheter det handlar om. Det är alltså väldigt många och olika källor rörande forskning och erfarenheter för att kunna hjälpa kvinnor med flera och komplexa hälsoproblem, vilka kan orsakas av klimakteriet. Detta tar både resurser, tid och kraft från sjukvården som är överansträngd. Situationen kommer att ytterligare förvärras av en växande åldersskara som har behov av den komplexa sjukvården i en relativt nära framtid. Sjukvårdspersonal på alla nivåer behöver mer samlat och trovärdigt stöd samt mer forskning som hjälp i sitt vardagliga arbete för att kunna hjälpa hälften av befolkningen som drabbas av övergångsbesvär.
mot · H102So627 · 2013-10-01 00:00:00 — Drogförebyggande arbete i kommunerna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om drogförebyggande arbete. Olika narkotikapreparat har en stor spridning genom försäljning via internet men också via kontakter. Kamrattrycket kan bli mycket stort för unga som får erbjudande att testa knark på fester med argumenten att det är roligt, häftigt, ofarligt och tufft. Naturligtvis kan det få förfärliga följder och leda till ett beroende som är mycket svårt att ta sig ur, med misär och brottslighet som följd. behöver intensifiera sitt drogförebyggande arbete. Det behövs en systematisk och långsiktig satsning på förebyggande insatser för barn och ungdomar. Idrottsrörelsen, föreningslivet och ungdomsgårdar ute i landet gör mycket, men det behövs en helhetsbild och en ansats från samhällets sida för att ännu tydligare stötta alla goda exempel och sprida dem till andra kommuner. Föreningslivet behöver få ytterligare stöd, utbildning och en uppmaning att jobba brett för att nå ungdomar i riskzonen. Med lokalt arbete minskar konsumtionen och ungdomar får stöttning genom sociala kontaktnät av kamrater, föräldrar, ledare med flera. Det långsiktiga förebyggande arbetet är ur ett samhällsperspektiv relativt billigt i förhållande till akuta, dyrbara och krisartade insatser. Det är betydligt effektivare att stötta barn och unga i förebyggande generella åtgärder än att senare skicka barn på ungdomsvårdsskolor och ungdomshem. För att minska drickande och användning av narkotika är de lokala insatserna viktiga. Naturligtvis behövs en mängd olika ansatser för att klara arbetet mot droger. Det behövs trygga vuxna, kvalitet i en förskola som har moderna öppettider, en skola där alla blir sedda och hörda, bra fritidshem, fritidsgårdar och fritidsaktiviteter, för att nämna några exempel. Men även övergripande informationsinsatser behövs för att upplysa barn och ungdomar om vad som kan hända om drogerna breder ut sig, vilka följder det får fysiskt, psykiskt och socialt. Informationen ska spridas via internet, sociala medier, i skolan och i föreningslivet. i (S)
mot · H102So630 · 2013-10-03 00:00:00 — Systemet med kontroll av äldres taxerade inkomst tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn för att göra systemet säkrare så att våra biståndsbedömda äldre får betala rätt avgift i förhållande till sina inkomster. När äldre som har biståndsbedömd hemtjänst, omvårdnad eller kostnad för plats på äldreboende finns både ett tak för vad man kan ta ut och ett golv i form av skälig levnadsnivå, i många fall betalar den äldre ingenting för sina insatser. Att få en reducering av sin avgift som äldre bygger på att man skickar in inkomstuppgifter till handläggaren. Om inte detta sker betalar man full taxa. Väldigt många äldre har inte längre förmågan att se till att fylla i blanketten med sina uppgifter och att sedan skicka in den varpå man får betala högra avgift än man egentligen har råd med. Då lever man sedan under skälig levnadsnivå. I många andra sammanhang tar man fram inkomstunderlag för den sökande eller i de fall de sker på grund av kontroll. Här borde det finnas ett system där den äldres inkomster automatiskt läses av och taxan fastställs; allt för att undvika att så många äldre som saknar egen förmåga att ansöka får leva under existensnivå.
mot · H102So633 · 2013-10-02 00:00:00 — Revidera och utveckla styrmodeller i sjukvården tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att revidera och utveckla styrmodeller i sjukvården. Ett problem i dagens svenska sjukvård är att en betungande byråkrati tar alltför mycket tid från professionell personal som läkare och sjuksköterskor. Liknande problem finns inom annan offentlig verksamhet, som skolan, där lärare tvingas använda mycket arbetstid till administrativa uppgifter istället för till undervisning. En dominerande styrmodell i dagens sjukvård, liksom i andra delar av offentlig verksamhet, är en ekonomibaserad mål- och resultatstyrning, new public management. Sambandet mellan införandet av mål- och resultatstyrning, new public management, å ena sidan, och den växande byråkratin å den andra, har fått ökad uppmärksamhet. Mål- och resultatstyrning innebär att verksamheterna systematiskt styrs mot mätbara mål, som följs upp och utvärderas. Resursfördelning knyts till måluppfyllelse. Detta arbetssätt kräver en omfattande kontroll och dokumentation, i syfte att kontrollera hanteringen av ekonomiska resurser och att utvärdera om målen har uppfyllts. Dokumentationen tar tid och kraft i anspråk från professionell personal men påverkar också på ett djupare plan deras yrkesroller och handlingsutrymme. När mätbara mål står i fokus, då får professionella värderingar och yrkesetik stå tillbaka. Istället blir ekonomiska och administrativa rutiner centrala. I ljuset av de problem som har följt med den nya resultatstyrningen i sjukvården är det angeläget att sjukvårdens organisation och styrmodeller revideras och utvecklas. Den växande sjukvårdsbyråkratin, som präglas av hård styrning och kontroll, innebär ett hot mot vårdkvalitet och vårdekonomi, men den utgör också ett hot mot den yrkesetik och det professionella omdöme som ytterst avgör hur väl vårdpersonal kan hantera komplexa problem i en ständigt föränderlig vårdmiljö.
mot · H102So634 · 2013-10-04 00:00:00 — Familjerådgivningscheck till nyblivna föräldrar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa en familjerådgivningscheck för två besök till alla nyblivna föräldrar. Grundtanken med familjerådgivning är att skapa en verksamhet med låga trösklar dit människor under absolut sekretess kan vända sig med sina mest privata relationsproblem. Syftet är att bistå par så att de kan hantera sina konflikter, problem och krissituationer på sådant sätt att de vill fortsätta leva tillsammans. Det finns svensk forskning och utvärdering som visar att familjerådgivning har en positiv effekt på den självrapporterade kvaliteten i parförhållanden. Familjerådgivningen fungerar allra bäst i ett tidigt skede och därför är det önskvärt att möjligheten introduceras . När ett par blir föräldrar vill jag därför att de får två gratischeckar till familjerådgivningen som de kan nyttja om de vill eller har behov. Tillsammans med dessa checkar ska information finnas som beskriver vad familjerådgivningen kan erbjuda. Hur finansieringen av checkarna ska se ut bör utredas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102So636 · 2013-10-02 00:00:00 — Socialtjänstlagens intentioner och efterlevnad vad gäller anhörigvårdare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om socialtjänstlagens intentioner och efterlevnad vad gäller anhörigvårdare. Allt färre äldre får hemtjänst eller plats på äldreboende och de anhöriga får ett allt större ansvar för sina anhöriga. Det gäller framförallt maka/make som vårdar sin make/maka/partner men även i hög utsträckning döttrar som vårdar sina föräldrar. Anhörigvården har ett högt pris för de som utför den. Den vårdande partnern får en förändrad livssituation och hamnar ofta i isolering och egen försämrad hälsa. Övriga anhöriga, främst kvinnor i förvärvsarbetande ålder berörs genom lägre inkomster, sämre framtida pensioner och svagare position på arbetsmarknaden. Stressrelaterade sjukdomar är allt vanligare bland anhörigvårdare. Av den vård och det stöd som ges till äldre utförs av anhöriga och en fjärdedel av alla hjälper, stöder och vårdar någon närstående som är äldre, långvarigt sjuk eller har funktionsnedsättning. För att ha rätt till bistånd i form av hemtjänst eller särskilt boende ska två kriterier uppfyllas enligt Socialtjänstlagen kap. 4 § 1: Det skall finnas behov. Att behovet inte kan tillgodoses av den enskilde eller på annat sätt. Det har skett en förändring i synen på annat sätt, nästan alla kommuner prövar om maka/make kan utföra hjälpinsatserna och motiverar med bestämmelser om underhållsplikt mellan makar. Ett antal kommuner utreder även om andra anhöriga (döttrar) kan sköta hjälpen. Socialtjänstlagen formuleringar om rätt till bistånd har i huvudsak inte ändrats; däremot har praxis ändrats för vad som är rimligt att bevilja hjälp med eller när hjälpen kan tillgodoses på annat sätt. Skärpta kommunala riktlinjer har gjort det svårare att få äldreomsorg. Det har även blivit allt vanligare med kommunala riktlinjer om att kommunala handläggare skall undersöka ifall det finns anhöriga eller andra närstående utanför hushållet som kan ge hjälp. Med anledning av vad som ovan beskrivits skulle det vara av godo att utreda Socialtjänstlagens intentioner och dess efterlevnad med belysning på den belastning som läggs på anhörigvårdarna och de effekter det får på deras ekonomi, hälsa och livssituation.
mot · H102So637 · 2013-10-02 00:00:00 — Långsiktigt stöd till kvinnojourerna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillse att kommunernas stöd till kvinnojourerna är långsiktigt för att kvinnor och barn som är utsatta för våld ska garanteras stöd och hjälp av god kvalitet oavsett var de är bosatta. Kvinnojourerna drivs i många kommuner som ideella föreningar och med ett kortsiktigt ekonomiskt stöd från kommunerna. Detta innebär att kvinnojourerna inte långsiktigt kan planera sin verksamhet. Dessa ideella organisationer bedriver ett värdefullt arbete till stöd för kvinnor och barn som utsätts för hot och våld av en närstående man. Organisationerna arbetar även med opinionsbildning inom området mäns våd mot kvinnor och närstående frågor. Många kvinnojourer har utvecklats till en välrenommerad verksamhet, med god kvalitet. Statistik visar att många kvinnor varit i kontakt med kvinnojourerna på olika sätt för stöd och hjälp och har också fått hjälp till tillfälligt boende. Kvinnojourerna har möjlighet att söka statliga anslag, och dessa ska gå till projekt och nyskapande verksamhet, inte det som kommunerna har ansvar för enligt socialtjänstlagen, dvs. att kvinnor utsatta för våld och barn som bevittnar våld ska få stöd och hjälp. Eftersom det är kvinnojourerna som erbjuder detta stöd och denna hjälp i stort sett i alla kommuner, förutsätts en långsiktig planering för finansiering och också hur stödet ska utformas både på kort och på lång sikt. Tyvärr är det inte så det ser ut. Detta har bl.a. kommit fram i den tillsyn som genomför just . Därför behöver en långsiktig lösning presenteras som är likvärdig i hela landet och som kommunerna har att följa, så att alla kvinnor och barn utsatta för våld får möjlighet till stöd och hjälp av god kvalitet oavsett var de bor.
mot · H102So638 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att pröva om en lagstiftning är möjlig så att preparat kan klassas som grupp. Utvecklingen på nätet har gjort det väldigt svårt att kontrollera tillgången på narkotika. Här saluförs preparat som ännu inte har narkotikaklassats. När sedan något preparat blivit narkotikaklassat så kommer snart ett nytt preparat med lite annorlunda sammansättning ut till försäljning. Drogproducenter ligger steget före och har nya typer av droger som lagligt kan beställas via nätet. Marknadsföringen på nätet är tillgänglig för alla, vilket ökar risken för spridning. Vi måste hitta en lösning så vi snabbare och effektivare kan narkotikaklassa farliga preparat. Det är ingen tvekan om att tull och polis har en viktig roll i kampen mot narkotika, men arbetet måste ske på bred front. Med detta som bakgrund så bör man pröva om en lagändring är möjlig så att besläktade preparat kan klassas som grupp. En sådan ändring skulle kunna innebära att nya preparat som kommer ut på marknaden kan narkotikaklassas genom sitt släktskap med tidigare narkotikaklassade preparat. Vi bör pröva om en lagändring kan göras. En sådan lagändring skulle ge tull och polis bättre verktyg i kampen mot narkotika.
mot · H102So641 · 2013-10-02 00:00:00 — Långsiktig finansiering av idéburna organisationer såsom kvinnojourer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda och följa upp om idéburna organisationer, såsom kvinnojourer, har långsiktiga och stabila förutsättningar i enlighet med överenskommelsen. I proposition 2009/10:55 En politik för det civila samhället, betonas vikten av att det civila samhället har goda långsiktiga och stabila förutsättningar för sin existens och verksamhet. Inom ramen för ett system för redovisning och uppföljning utifrån olika sakområden är det främst de många och skiftande systemen för bidrag till det civila samhällets organisationer som det är angeläget att förhålla sig till. Bidragssystemen bör präglas av stabilitet för att det ska vara möjligt för ideella organisationer att planera, bedriva och utveckla sin verksamhet på ett långsiktigt sätt. Många av våra idéburna organisationer såsom kvinnojourer är beroende av projektbidrag från olika myndigheter och stiftelser. Stödet från kommunerna när det gäller insatser till våldsutsatta kvinnor, tjejer och barn varierar. Detta handlar om kvinnojourernas dubbla roller, bland annat att ha en fri röst som en idéburen organisation för att opinionsbilda mot mäns våld mot kvinnor och för att kvinnor och barn utsatta för våld ska få stöd och hjälp. I den överenskommelse som regeringen, idéburna organisationer och Kommuner och Landsting gjort och som sju demokratiska riksdagspartier ställt sig bakom klargörs det i en av de sex principerna om självständighet och oberoende: Idéburna organisationer och verksamheter formulerar sitt uppdrag i samhället utifrån sin värdegrund och är självständiga såsom röstbärare också i sin samverkan med andra aktörer. De idéburna organisationerna kan ha en kritiskt granskande roll som röstbärare och opinionsbildare. De ska kunna ha den rollen utan att riskera samverkan eller sitt ekonomiska stöd i förhållande till det offentliga. När det gäller stöd och hjälp till kvinnor och barn utsatta för våld så skärptes socialtjänstlagen i syfte att tydliggöra kommunens ansvar för att ge stöd och hjälp till brottsoffer (5 kap. 11 § socialtjänstlagen). Ändringarna innebär att kommunen särskilt ska beakta att våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld kan vara i behov av stöd och hjälp. Det har kommit ut allmänna råd, meddelandeblad och en handbok till hjälp för kommunerna, så de kan ge adekvat stöd och hjälp. Det är alltså kommunerna som har ansvaret och är tillsynsmyndighet. Majoriteten av de skyddade boendena och också där kvinnorna får stödsamtal m.m. drivs av idéburna organisationer, s.k. kvinnojourer. Många kommuner brister i den långsiktiga finansieringen av kvinnojourerna och det är ofta som projektmedel från , Arvsfonden m.m. kompletterar finansieringen trots att kommunerna bär ansvaret. Det finns alltså en överenskommelse och lagstiftning på området, men det är tillämpningen som brister. Det är nu viktigt att följa upp och utreda om det verkligen är så att de idéburna organisationerna, såsom kvinnojourer, har långsiktiga och stabila förutsättningar.