ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Sf286 · 2013-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den övre gränsen för att få bostadsbidrag bör ses över. En stor andel av studenterna men också en del unga människor i övrigt har inte rätt till bostadsbidrag. Det gäller alla studenter eller unga som saknar barn och som, inte på grund av inkomsten men på grund av åldern, inte får rätt till bostadsbidrag. Detta strider uppenbart mot principen om livslångt lärande och är en lagstiftning som är åldersdiskriminerande, då alltfler unga ensamstående utan barn helt utesluts från möjligheten till bostadsbidrag. Det blir allt mer vanligt att unga människor väntar med att skaffa familj eller frivilligt väljer att leva ensam. Den svenska lagstiftningen bör följa samhällets utveckling och inte konservera de normer som sagt att man ska ha familj och barn. Därför bör den övre gränsen för att erhålla bostadsbidrag ses över.
mot · H102Sf290 · 2013-09-30 00:00:00 — Möjligheten att placera premiepensionsmedel direkt i onoterade bolag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att placera premiepensionsmedel direkt i onoterade företag. För att starta och driva ett företag behövs många komponenter, en riktigt god affärsidé, organisationsförmåga, entreprenörskap, kunskaper men också kapital. Även om allt annat finns på plats har de flesta svenskar väldigt lite pengar sparade som kan användas. Eget kapital är riskkapital, inte pengar som lånas. Den enskilde har sitt största kapital placerat i olika former av pensionssparande, varav premiepensionen är en viktig del. finns hundratals olika fonder att välja mellan men ingen möjlighet att disponera dessa medel för att placera dem i företag som han/hon tror på – sitt eget eller någon närståendes. Det är inte möjligt att själv välja vare sig noterade eller onoterade företag. Man skulle kunna öppna en möjlighet för att de medlen skulle kunna användas för att satsa i enskilda företag man tror på. Därmed skulle medlen kunna användas som riskvilligt kapital även t.ex. vid företagsstart. Förändringar av AP-fondernas och premiepensionsmedlens placeringsregler kräver i slutändan en fempartiöverenskommelse. Det är viktigt att slå vakt om pensionssystemet och den breda förankringen. Men ett system kan inte heller ligga konserverat. Det bör därför utredas om det är möjligt och inom vilka ramar man skulle kunna få placera sina egna premiepensionsmedel i företagande.
mot · H102Sf291 · 2013-09-30 00:00:00 — Möjligheten för företagare att använda tillfällig föräldrapenning för betalning av HUS-tjänster vid vård av sjukt barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en möjlighet för företagare att använda tillfällig föräldrapenning för betalning av HUS-tjänster vid vård av sjukt barn. Att kombinera förvärvsarbete med ansvar för små barn är alltid ett pusslande. En företagare med små barn kan ofta ha svårare än många andra att vara hemma med sjuka barn. Den tillfälliga föräldrapenningens syfte är att barnen ska kunna vara hemma och sjuka med tillsyn och omsorg, utan allt för stort ekonomiskt avbräck. Det har redan införts en möjlighet att anlita en annan person än föräldrarna, under förutsättning att denne har ett jobb de avstår. Vi anser att det också ska ges möjlighet att kunna anlita en person som har till jobb att ta hand om sjuka barn. hade ofta kommunerna denna typ av service. Den försvann med den tillfälliga föräldrapenningen. växer en tjänstebransch redan med hjälp av skattereduktionen för hushållsnära tjänster (HUS-tjänster). Samma person/företag som man anlitar för barntillsyn någon eftermiddag eller kväll skulle även kunna anlitas när vattkopporna slagit till. Det bör bli möjligt att överlåta föräldrapenningen även till den som utför tjänster inom hushållstjänstsystemet. skulle ytterligare en möjlighet till tjänsteutbud skapas för de företag som erbjuder hushållsnära tjänster. För de fall försäkringen används som delbetalning för barntillsyn ska den beräknas som en genomsnittlig föräldrapenningsersättning inklusive arbetsgivaravgift. På det viset får även den företagande föräldern med lägre inkomst samma betalningsförmåga som höginkomsttagaren. Möjligheten att i stället köpa tjänster skulle skapa ytterligare en ventil i pusslet att få ihop tillvaron som förälder och företagare. Förslaget skulle också vara till särskilt stor nytta för ensamstående föräldrar. Dagens system med möjlighet till överlåtelse ger ingen garanti för att det är någon person som är lämplig och känd för barnet. Men man litar på föräldrarnas omdöme. Man måste på samma sätt kunna förutsätta att föräldrar är ansvarsfulla och bara skulle utnyttja en utvidgad möjlighet på ett sätt som är bra och tryggt för barnen. Vi är övertygade om att detta är en möjlighet som skulle skapa större flexi-bilitet och därför borde gälla för alla föräldrar, men i ett första steg kan det vara lämpligt att införa för egenföretagare.
mot · H102Sf292 · 2013-09-26 00:00:00 — Höjning och indexreglering av adoptionsbidraget tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av adoptionsbidraget. Adoptionskostnaderna har stadigt ökat , men det har inte adoptionsbidraget gjort. 2001 gjordes den senaste höjningen till dagens , sedan har det stått still på samma nivå. så täcker detta bidrag av adoptionskostnaden. När det höjdes 2001 täckte det av den faktiska kostnaden. En översyn av adoptionsbidraget bör göras och bör möjligheten till att indexreglera detsamma undersökas.
mot · H102Sf293 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tidsgränserna i sjukförsäkringen. Sedan regeringen ändrade reglerna har fått en sjukförsäkring där personer med svåra sjukdomar kastas ut efter en viss tidsgräns. har mer än 65 000 människor utförsäkrats. Ytterst få av dem har fått jobb. Den moderatledda regeringen har raserat sjukförsäkringen och skapat ett system med administrativa gränser för hur länge man får vara sjuk. Svårt sjuka som orkar ha kvar jobbet på deltid tvingas nu säga upp sig, bli arbetslösa på heltid och söka socialbidrag. Tidsgränser kan vara bra – men det är inte rimligt att de enbart gäller den som är sjuk. Tidsgränserna borde också ge rätt till rehabilitering, sjukvård och andra insatser som gör att människor faktiskt kan komma tillbaka till arbete. skriver dessutom upp prognosen rejält för antalet sjukskrivna , vilket innebär en ökning . Enligt prognos till regeringen kommer det växande antalet sjukskrivna att leda till kraftigt ökade kostnader för samhället. Det har således inte visat sig vara rätt väg att gå för att reducera antalet sjukskrivna i stort. Regeringens förändringar har också inneburit att tilltron till sjukförsäkringen bland medborgarna sjunker. Till exempel har LO visat i en undersökning att 6 av 10 svenskar inte längre litar på samhällets stöd vid händelse av sjukdom. I ska vårt skydd vid sjukdom kosta olika utifrån hur lönsamma vi är för privata försäkringsbolag. Det är en utveckling som vi aldrig kan acceptera. Sjukförsäkringen ska täcka inkomstbortfall och omfatta alla – även medelinkomsttagare. Det behövs en ordentlig omprövning av det regelverk som gäller i sjukförsäkringen. De absoluta tidsgränserna i lagstiftningen måste bort och utförsäkringarna måste upphöra. Tydliga avstämningstider av olika slag kan vara bra, exempelvis när man ska tillförsäkras stöd och rehabilitering, men det är inte möjligt att sätta tidsgränser för hur länge sjukdomar varar.
mot · H102Sf294 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om människors rätt till rehabilitering vid sjukdom. Rehabiliteringskedjan innebär att arbetsförmågan och behovet av rehabiliteringsåtgärder hos en medarbetare som drabbats av sjukdom ska prövas inom angivna tidsintervaller. Tyvärr ligger ofta fokus just på att testa arbetsförmågan när det humana alternativet vore att ställa möjliga rehabiliteringsåtgärder i centrum. Väl fungerande försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet är viktigt för ett välmående samhälle. När sjuka människor får rehabilitering tillbaka till arbete, och ekonomisk trygghet det tar, blir starkare. Människor får framtidstro och fler kan jobba. En förutsättning för att socialförsäkringarna ska vara hållbara är att alla som kan jobba också gör det. Därför är det av största vikt att människor erbjuds ett stöd som är individuellt anpassat och som ökar förutsättningarna för att den enskilde ska kunna rehabiliteras och återgå till arbete. Så är det inte . Regeringen har raserat sjukförsäkringen och skapat ett system där många sjuka varken ges rätt till ersättning eller rehabilitering. Sjukförsäkringen har blivit en nedbrytande kravförsäkring som slår ut de verkligt sjuka människorna. Arbetsgivaren måste fullgöra sitt rehabiliterings- och omplaceringsansvar så att den arbetslivsinriktade rehabiliteringen fungerar effektivt. är det tyvärr vanligt att anställda inte får anpassade arbetsuppgifter eller omplacering för att kunna återgå i arbete. En rapport från , Kedjan som brast (2011), visar att av de utförsäkrade medlemmar som genomgick arbetslivsintroduktion var det som inte fick stöd och hjälp för att snabbt komma tillbaka till arbetet. Anställningsformen verkar ha stor betydelse. Många uppger att arbetsgivarens intresse av att investera i personer med tidsbegränsade anställningar var litet eller helt obefintligt. Det är också tydligt att samspelet mellan och Arbetsförmedlingen ofta är otydligt, vilket drabbar den enskilde och väcker frågor kring systemets rättssäkerhet. finns det fall där personer nekats arbetslivsintroduktion efter att deras sjukpenning tagit slut en andra gång. Arbetsförmedlingens beslut har dock inte varit skriftligt och därför inte möjligt att överklaga. Den enda återstående utvägen för den enskilde har varit att söka försörjningsstöd. Men sjukförsäkringen kan inte räddas med enskilda åtgärder, det behövs en helhetslösning. Hela rehabiliteringskedjan bör omprövas utifrån att alla ska ha rätt till rehabilitering vid sjukdom och en andra chans i arbetslivet. Vad som ovan anförs i motionen om människors rätt till rehabilitering vid sjukdom bör ges regeringen till känna.
mot · H102Sf295 · 2013-09-23 00:00:00 — Arbetstillstånd för studenter och forskare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad möjlighet för utländska studenter, forskarstuderande och forskare att söka och erhålla arbetstillstånd efter studier vid svenska universitet och högskolor. Många personer utanför EU-länderna studerar och forskar vid svenska högskolor och universitet. Det är positivt och glädjande eftersom det vitaliserar vårt eget utbildningsväsende. För unga personer är det inte bara en möjlighet utan lika ofta en självklarhet att arbeta eller studera i andra länder. Det ger även en viktig möjlighet att locka till sig viktiga kompetenser och nya idéer som vi behöver för att stärka vår konkurrenskraft på den internationella arenan. Därför är det viktigt att vi ger samma möjligheter för personer från alla länder att komma och verka i . För att forska, studera eller arbeta i finns egentligen inga hinder om personen kommer från EES-området. Däremot är möjligheterna lite mer begränsade för personer som kommer från länder utanför EES-området att få arbetstillstånd efter avslutad utbildning. För studenter och forskarstudenter gäller att de endast får stanna i efter avslutade studier för att söka arbete. är för kort, då det kan vara svårt att avsluta sina studier och söka ett arbete. Det rimliga vore att förlänga perioden som en student kan stanna efter examen för att söka arbete. På det sättet borde fler duktiga personer kunna förmås börja arbeta i . Likadant borde det vara för forskarstudenter. För forskarstudenter gäller att man har arbets- och uppehållstillstånd för sina forskarstudier och att man kan fortsätta arbeta efter examen och att det arbetet är den tid som då räknas in i tiden för att få ett permanent uppehållstillstånd (PUT). Rimligen borde detta ändras. Forskarstudier är i realiteten ett arbete och då borde den arbetstiden räknas in i tiden för att få PUT. En sådan ändring skulle rimligen göra att fler duktiga forskare väljer att stanna kvar i . Många av de personer som detta handlar om bor och studerar i . De har då haft goda förutsättningar att komma in i samhället, och kanske har de även hunnit lära sig svenska och lever i etablerade förhållanden. behöver kunna stå sig som kunskapsnation och locka duktiga personer som gynnar vårt utbildningsväsende och näringsliv. Det skulle ge fler möjligheter att tillvarata utländsk kompetens och gynna tillväxtmotor. Därför bör regeringen se över möjligheten att underlätta ansökningsprocessen för arbetstillstånd.
mot · H102Sf297 · 2013-09-17 00:00:00 — Vårdnadsbidrag och kommunalt självstyre tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstiftningen av hänsyn till det kommunala självstyret inte ska begränsa beloppet för det kommunala vårdnadsbidraget till per kalendermånad. fick kommuner rätt att införa vårdnadsbidrag, och redan följande år betalade kommunerna motsvarande 3 750 helårs och heltids vårdnadsbidrag, dvs. Antalet familjer som faktiskt hade vårdnadsbidrag var sannolikt större, eftersom många är hemma med vårdnadsbidrag än under ett helt kalenderår. har ett 100-tal kommuner infört vårdnadsbidraget, och i dessa bor drygt halva befolkning. Om alla familjer hade haft tillgång till vårdnadsbidraget finns det beräkningar som pekar på att ungefär lika många skulle nyttja vårdnadsbidrag som nyttjar familjedaghem i vissa kommuner. Sedan införandet har nyttjandet ökat. Vårdnadsbidraget är en viktig reform som kommit för att stanna, tills det finns alternativ på plats med minst samma grad av valfrihet. Lagen ger kommunerna möjlighet att betala ut vårdnadsbidraget med ett belopp på maximalt per kalendermånad fram tills barnet fyllt . Detta utgör ett välkommet tillskott för de familjer som vill dra ut på föräldraledigheten och vara hemma lite längre med sina små barn. Risken är dock att många föräldrar inte har de ekonomiska möjligheterna att fullfölja detta önskemål då vårdnadsbidraget är relativt lågt satt. Detta trots att just deras barn kan behöva vara hemma lite längre, utifrån personlighet och behov. Därför har beslutat att vårdnadsbidraget ska ersättas med en utökad barnomsorgspeng, som innebär gott och väl en fördubbling av ersättningen. Redan nu måste dock kommuner ges möjlighet att betala ut vårdnadsbidrag på en högre nivå. För många orter skulle det vara en konkurrensfördel att kunna höja vårdnadsbidraget, och det skulle kunna ingå i en strategi för att ytterligare öka kvaliteten i förskolan. För många familjer skulle det öka möjligheterna att välja den barnomsorg de önskar. Om de familjer som 2009 nyttjade vårdnadsbidrag i stället hade valt förskolan skulle kommunernas kostnader inte ha uppgått till , utan för de förskoleplatser som då hade behövts. Detta innebär att vårdnadsbidraget antingen inneburit en besparing för kommunerna eller att de kunnat satsa på andra verksamheter. Det är orimligt att de kommuner som ser en möjlighet att betala ett högre vårdnadsbidrag hindras från just denna satsning av lagstiftaren. Lag (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag säger att vårdnadsbidrag får per barn högst uppgå till per kalendermånad (9 §). Då vårdnadsbidraget är kommunalt är det rimligt att det är kommunen som sätter den ekonomiska nivån utifrån den kommunala självstyrelsen – fristående från statens inblandning. finns möjlighet för kommuner att välja att sätta summan lägre än till för vårdnadsbidraget. Det är dock inte någon kommun som nyttjat denna möjlighet, medan det finns kommuner, exempelvis , som redan har beslutat att höja nivån när det blir möjligt i lagen. De kommuner som önskar sätta en annan nivå på vårdnadsbidraget bör få möjlighet att göra det. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102Sf298 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett högre tak i sjukförsäkringen. Sedan regeringsskiftet har sjukförsäkringarna förändrats så att de alltmer enbart garanterar en låg ekonomisk grundnivå för en majoritet av löntagarna. Det har lett till att allt fler av dem som arbetar inte längre har ett fullgott inkomstskydd i den allmänna sjukförsäkringen. Detta beror till stor del på att taket i sjukförsäkringen inte har förändrats i takt med att lönerna har ökat – tvärt om har taket sänkts av den moderatledda regeringen. hade färre än var tionde löntagare en lön över taket. En rapport som presenterade visar att den andelen har vuxit till en dryg tredjedel av alla löntagare 2009. Det innebär att en betydande del av dem som arbetar får ut betydligt av sin inkomst från sjukförsäkringen om de blir sjuka. Behovet av försäkringar vid arbetslöshet och sjukdom kommer att finnas oavsett om vi, som i , väljer att lösa det gemensamt eller om var och en ska teckna sin egen privata försäkring. Fördelarna med gemensamma försäkringar är flera men den främsta är att de mest utsatta yrkesgrupperna och de människor som oftast drabbas av arbetsrelaterade sjukdomar slipper betala ett högre pris för detta även ekonomiskt. Sjukförsäkringen hjälper således inte bara den som drabbas av sjukdom utan den fördelar risker mellan inkomstgrupper. Om förtroendet för sjukförsäkringen minskar kan det leda till att befolkningen föredrar privata lösningar. Men privata försäkringar blir alltid dyrare eftersom inte alla delar på risken. För att kunna behålla de gemensamma försäkringarna måste människor ha tilltro till att försäkringarna finns där när och om man behöver dem. Om ersättningen är så låg, eller om till exempel rehabiliteringen brister, att man känner sig tvingad att teckna en kompletterande försäkring och därmed betala för samma sak, börjar man också ifrågasätta själva systemet med gemensamma försäkringar. ligger det så kallade taket i sjukförsäkringen, alltså det maxbelopp man får tillgodoräkna sig, långt under genomsnittslönen i . Nära hälften av alla heltidsarbetande män och en tredjedel av alla heltidsarbetande kvinnor hamnar ovanför maxgränsen. Allt fler medelinkomsttagare drabbas av de låga taken. Det är det största hotet mot försäkringar som bygger på en solidarisk utjämning av risker. För att stärka legitimiteten i sjukförsäkringssystemet bör därför taket höjas. Målet är att de allra flesta faktiskt ska få ut av lönen om man har oturen att bli sjuk.
mot · H102Sf299 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att analysera de fördelningspolitiska effekterna av regeringens förändringar av bostadstilläggen. På olika områden ökar klyftorna mellan människor . Ett av dessa områden är boendet. En bra bostad, som möter de behov man har, är av stor betydelse för att ha ett bra liv. Det handlar exempelvis om att förse ett hus med hiss eller annan anpassning av huset för äldre och rörelsehindrade. sker all nybyggnation av hyresbostäder utan subventioner, och ombyggnation med olika anpassningsåtgärder är mycket kostsamt. Detta leder till allt högre boendekostnader utan att bostadstillägget har följt denna utveckling. Många pensionärer och andra grupper i utsatta situationer har därför inte råd att skaffa sig en bostad som motsvarar deras behov. För de sämst ställda pensionärerna är bostadstillägget ett viktigt tillskott till ekonomin. Därför är det välkommet att regeringen har höjt bostadstillägget. kan vi konstatera att regeringens åtgärder inte kompenserar den klyfta i beskattning som regeringen skapat. Det är också motiverat att granska regeringens förändringar ur ett fördelningspolitiskt perspektiv. Vi tycker att utgångspunkten för förstärkta bostadstillägg bör vara att stödet ges till dem med störst behov. Det är tveksamt om så sker , och därför bör de fördelningspolitiska effekterna av regeringens förändringar av bostadstilläggen analyseras. En sådan analys kan ge ett värdefullt underlag för hur man på bästa sätt kan utforma framtida förstärkningar av bostadstilläggen.
mot · H102Sf300 · 2013-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ersättningsnivån i sjukförsäkringen ska vara upp till taket under hela sjukskrivningsperioden. Trygga socialförsäkringar är en viktig del av ett fungerande välfärdssamhälle. Men sedan regeringsskiftet har socialförsäkringarna förändras så att de alltmer enbart garanterar en låg grundnivå för en majoritet av löntagarna. får den som är sjukskriven av lönen, men sänks ersättningen till . Det finns dock undantag från grundregeln om . Den som lider av en allvarlig sjukdom kan fortsätta få i ersättningsnivå. Detta är en orimlig ordning. Är man sjuk och inte bedöms ha arbetsförmåga ska ersättningsnivån vara den samma oavsett diagnos. Skillnaden mellan kan tyckas vara liten, men för människor med små ekonomiska marginaler kan den vara avgörande för om man har möjlighet att bo kvar i sin bostad eller behålla bilen. Sjukförsäkringen måste förbättras så att människor som är sjuka och inte kan arbeta får en rimlig ekonomisk ersättning det tar att komma tillbaka till jobb. För att stärka legitimiteten i sjukförsäkringssystemet bör ersättningsnivån i sjukförsäkringen vara upp till taket under hela sjukskrivningsperioden. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H102Sf301 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att skapa ett rättvisare sjukförsäkringssystem för dem som arbetar koncentrerad deltid. För dem som har en rak arbetsvecka innebär en karensdag att man förlorar en dags inkomst. Om man däremot har ett schemalagt arbete eller arbetar koncentrerad deltid förlorar man en större andel av sin inkomst. Detta drabbar särskilt kvinnor inom offentlig sektor där det är vanligt att arbetstiden är förlagd över . Karensen blir således mer kännbar för personer som jobbar ett mindre antal pass , exempelvis natt- och helgarbetare. De får ett större avdrag på lönen om de är sjuka än andra som jobbar mer normala tider. Karensdagen drabbar också andra än de som i första hand är sjuka. Det är inte ovanligt att arbetstagare överväger att gå till jobbet, sjukdom till trots, för att de helt enkelt inte har råd med löneavdraget. Därmed riskerar de att smitta andra och man hamnar snabbt i en ond cirkel. Sjukfrånvaron är högre inom den kommunala sektorn jämfört med andra sektorer. Offentliganställda arbetar ofta i miljöer som på olika sätt utsätter dem för högre risk för ohälsa än vad som gäller befolkningen i genomsnitt. Det kan bero på fysiskt krävande arbetsuppgifter såväl som psykiskt ansträngande situationer som man själv inte kan styra över. Det är även vetenskapligt belagt att skiftschemaarbete bidrar till sämre hälsa. Konsekvenserna för natt- eller skiftarbetande är att de löper högre risk för hjärt-kärlsjukdomar och mag-tarmsjukdomar än de som arbetar regelbunden , och man är bland annat mer utsatt för vanliga infektioner. Det finns ett särskilt problem med så kallad koncentrerad deltid. Skälet är främst arbetets ojämna fördelning jämfört med regelbunden femdagarsvecka. Nattpassen är alltid långa; detta innebär att det blir färre arbetspass än vid en jämn femdagarsvecka. Alla med koncentrerad arbetstid drabbas av effekten att en karensdag som inträffar under ett långt arbetspass motsvarar en större del av inkomsten, men den som arbetar deltid drabbas dubbelt, på grund av att det långa arbetspasset utgör en större andel av arbetstiden. Det som gäller för alla som arbetar med jämn förläggning av arbetstiden är att bruttoförlusten av en karensdag blir av månadsinkomsten (31-dagarsmånad). Men för den som arbetar deltid och koncentrerad natt blir förlusten mer än dubbelt så stor. En karensdag under en månad innebär med dagens regler för dem som har jämnt spridd arbetstid över veckan en löneminskning på . För den som arbetar tiotimmarspass i stället för de mer regelbundna per dag blir inkomstbortfallet med nuvarande regler emellertid större, . Den som arbetar med två tiotimmarspass blir av med av sin månadsinkomst, enbart med första karensdagen. Detta är i grunden ojämlikt och därför är det angeläget att möjligheterna till att skapa ett rättvisare sjukförsäkringssystem för dem som jobbar koncentrerad deltid skyndsamt ses över.