ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Ju391 · 2013-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över möjligheten att kriminalisera rymningar från svenska fängelser. I avviker ett antal personer som är dömda till att sitta på anstalt eller i fängelse. Trots att dessa rymningar ofta innebär en fara för det omkringliggande samhället och att de så starkt strider mot den allmänna rättsuppfattning som säger att den som är dömd till ett straff också skall avtjäna det så är det inte ett brott i sig för dömda fångar att rymma. En av kriminalvårdens viktigaste uppgifter är att återanpassa de intagna till ett liv utanför fängelsemurarna där den enskilde efter att han eller hon avtjänat sitt straff kan leva ett liv fritt från kriminalitet. Ett sätt att göra detta är att belöna ett gott uppförande men också bestraffa ett dåligt. Just därför är det viktigt att såväl rymning från anstalt som avvikelse från permission blir kriminaliserat. Straffpåföljden vid rymning bör vara känd och reglerad i lag. Vi skall ha en human och resultatinriktad kriminalvård i , men det skall inte innebära att samhället ser mellan fingrarna på så allvarliga händelser som rymningar. Visst skall systemet arbeta för att förbättra den enskilde internen men då ska också dessa känna en respekt för systemet. Därför bör regeringen överväga att se över möjligheten till att kriminalisera rymningar från våra svenska anstalter och fängelser.
mot · H102Ju393 · 2013-10-02 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2014 för utgiftsområde 4 Rättsväsendet Avvikelse från regeringen (SD) Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Vi ökar anslagen till rättsväsendet kraftigt, med fokus på polisen och Kriminalvården. Kriminalvårdens belastning ökar i takt med partiets kriminalpolitik om hårdare straff får bäring. Kriminalvården föreslås även få ett större ansvar för förvar av av- och utvisade invandrare samt illegala immigranter.
mot · H102Ju394 · 2013-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lägga ned det politiskt tillsatta nämndemannasystemet till förmån för en allmän jury i kombination med jurister och domare samt att regeringen återkommer till med ett konkret förslag om hur detta kan verkställas. Dagens system med politiskt tillsatta nämndemän är föråldrat. Det är förvisso naturligt att politikerna stiftar lagarna. Men det är för den sakens skull inte självklart att politiker som dessutom inte varit med om att utforma lagtexterna för den sakens skull skall vara med och tolka innehållet i lagarna utifrån diverse olika lagöverträdelser i förhållande till gärningsmännens motiv eller historia. Ett rimligt förfarande är därför att dagens nämndemannasystem stöps om, så att jurister tillsammans med en oberoende och allmän jury istället fäller domar över lagöverträdelser hanterade inom landets domstolar. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102Ju396 · 2013-10-04 00:00:00 — Rätt att beslagta fordon tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utdöma mycket höga bötesbelopp samt att låta polisen beslagta och med vissa restriktioner (tillsammans med den lagförde) fatta beslut om att förstöra ett fordon vars ägare framfört fordonet utan körkort och trafikförsäkring. I har vi en vision om att upprätthålla en säker trafik. Stora steg har också tagits mot att minska risken att skadas eller avlida i trafiken och fler åtgärder kommer att tas. Likväl finns det mer att göra. Inte minst måste samhällets regler för att komma åt oansvarliga förare stramas åt. En väg, som redan praktiseras i , är att ge polisen direktiv och makt att tilldela mycket höga bötesbelopp, beslagta och med vissa restriktioner förstöra fordon vars ägare framfört ett fordon utan att inneha ett körkort och utan en betald trafikförsäkring/vägskatt. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102Ju397 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att grovt sexköpsbrott med fängelse som minimistraff ska införas i straffskalan. röstades sexköpslagen igenom i riksdag, en lag som gjorde det lagligt att sälja, men inte att köpa, sex. införlivades lagen som en del av och återfinns numera under dess sjätte kapitel om sexualbrott. skärpte regeringen maxstraffet för sexköp från fängelse till fängelse . Syftet med skärpningen var att det skulle underlätta för domstolarna att döma ut straff som verkligen avspeglade allvarliga och grova sexköp. Trotts detta kunde DN avslöja, efter en granskning av samtliga sexköpsdomar i , att så gott som ingen döms till fängelse för sexköp.1 Sedan lagens tillkomst har endast fängelsestraff utdömts två gånger (ett fall 2005 och ett fall 2011). I artikeln ges ett talande exempel för hur verkningslös lagen är: lyckades polisen i klara upp en stor traffickinghärva där rumänska kvinnor hölls under slavliknande förhållanden och såldes till hundratals svenska män. 141 män åtalades för köp av sexuell tjänst, 16 av dem frikändes och resten fick – dagsböter.2 Att sexköpare riskfritt kan begå allvarliga sexköpsbrott och utnyttja offer för människohandel, medvetna om att det räcker med att betala böter för att få problemet ur världen, är inte en tillfredsställande ordning. För att lösa problemet med för låga straff och för att göra sexköpslagen mer effektiv, föreslår vi att grovt sexköpsbrott ska införas med fängelse som minimistraff i straffskalan. Brottet bör förslagsvis främst vara förbehållet personer som döms till sexköp och som tidigare dömts för sådan brottslighet, eller för personer som köpt sex av särskilt utsatta – exempelvis traffickingoffer. Sexköp har aldrig gett fängelse. Sexköp har aldrig gett fängelse.
mot · H102Ju398 · 2013-10-03 00:00:00 — Skärpta straff för bostadsinbrott tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att polis, (Brå) och kommuner bör förbättra samarbetet för att förebygga bostadsinbrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning om att höja straffen för bostadsinbrott. Bostadsinbrotten blir allt grövre, tjuvar drar sig inte för att använda våld och en del inbrott sker då husägare finns hemma. Detta visar på att vi behöver samordna insatser från polisen, Brå, kommuner och de boende samt skärpa straffet för inbrott. Detta behövs för att markera graden av allvar i en kränkning som ofta ger offret men för livet. anmäldes omkring 21 000 bostadsinbrott. Det är en mycket hög siffra. Polisen bör få mer resurser för att motverka, förebygga och bekämpa denna form av brott. uppklaras av alla inbrott enligt . Denna sorts brott är mycket kränkande och skapar stor oro hos barn och vuxna som blir otrygga i hus och hem. En del ligor utnyttjar den uppenbara straffriheten och har satt i system att begå olika husinbrott. För att fler bostadsinbrott ska upp och för att de skyldiga ska lagföras behöver polisen mer resurser. Bostadsinbrott rubriceras som grov stöld och av de personer som döms för grov stöld så är det knappt hälften som får fängelsestraff. Straffet för bostadsinbrott bör skärpas och mer resurser bör ges till polisen för att lagföra personer som begår bostadsinbrott. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H102Ju405 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det är angeläget att finna mer långsiktiga förutsättningar för brottsofferjourernas viktiga verksamhet. I samband med diskussioner om förbättrade förutsättningar för kvinnofridsarbetet är brottsofferjourerna ofta helt förbisedda, trots att dessa ofta utgör ett viktigt komplement till det arbete som görs av kvinnojourerna och inte sällan även i nära samarbete med dem. Från brottsofferjourerna förs det fram en oro över att de inte kommer att ha möjlighet att bistå i detta arbete av ekonomiska skäl. Brottsofferjourerna kan sägas vara unika som brottsofferorganisationer i och med att de ger stöd till alla brottsoffer, både kvinnor och män inom alla brottskategorier. De ger också stöd till särskilt utsatta och sårbara brottsoffergrupper, t ex unga, äldre, personer med funktionsnedsättning, samkönade parrelationer, personer inom hedersrelaterat våld och förtryck samt hatbrott. För att detta ska fungera krävs kompetens och samverkan med andra aktörer. Det är angeläget att finna ett sätt att skapa mer långsiktiga förutsättningar för denna verksamhet, vilket bör ge regeringen tillkänna.
mot · H102Ju414 · 2013-10-04 00:00:00 — Uthyrning av olagliga bilar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av straffskärpning för företagare som hyr ut avställda och oförsäkrade bilar. rapporterade medier om att bärplockare varit inblandade i trafikolyckor av varierande slag. Enligt en kartläggning som gjort så hade bärplockningsföretagen i tillsammans över hundra bilar som inte var tillåtna att köras i trafik . Kartläggningen visar även att det kan vara en lönsam affär att köra med bilar som är avställda eller har körförbud då det oftast inte särskilt ekonomiskt kännbart för företagen att betala eventuella böter. Om de blir stoppade av polisen så är böterna , och den företagare som får flera bilar stoppade behöver ibland bara betala för en. Detta är en liten summa jämfört med vad det kostar att besikta samt betala skatt och försäkring för bilen. Att dessutom efterskänka bötessummor när fler bilar är inblandade är helt fel signal från rättssamhället . stoppade och bötfällde polisen i och vid ett tiotal tillfällen liknande trafikbrott, där framförallt två av företagen i länet har använt sig av olagliga bilar. En del så trafikfarliga att de utgjort en stor risk för passagerare och medtrafikanter. Trafikpolisen i norrlänen gör en särskild satsning på att kontrollera bärplockarbilar under resten av säsongen för att om möjligt få stopp på de olagliga transporterna. Men faktum är att oskyldiga medborgare och utländska gästarbetare utsätts för risker. Därför krävs en straffskärpning då det är i stort sett riskfritt att hyra ut avställda, obesiktade och oförsäkrade bilar.
mot · H102Ju415 · 2013-10-03 00:00:00 — Allmän rättshjälp vid bodelning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten för kvinnor att få rätt att söka allmän rättshjälp vid bodelning. Kvinnojourernas erfarenhet, utifrån möten med kvinnor som är utsatta för mäns våld, är att kvinnor i stor utsträckning avstår att driva en bodelningsprocess på grund av de kostnader det kan medföra. Vid en separation har kvinnan i fråga helt enkelt inte råd att driva igenom en bodelning och går därmed tomhänt ur relationen. Störst är problemen när kvinnan tvingats fly det gemensamma hemmet och till följd därav inte haft möjlighet att få med sig sina ägodelar. Detta kan leda till att kvinnor står helt utan ekonomiska tillgångar. Enligt nuvarande regelverk betalas ingen rättshjälp ut för att genomföra en bodelning. I vissa fall kan staten bekosta en bodelningsförrättares arbete under högst , så kallad ersättningsgaranti till bodelningsförrättare. Det är först om en tvist uppstår till följd av en genomförd bodelning som rättshjälp kan beviljas. Få beviljas ersättningsgaranti till bodelningsförrättare och i de fall garanti medges blir det snart tydligt att fem timmars rättshjälp inte är tillräckligt. Resultatet blir att tillgångarna i boet inte blir rättvist fördelade och kvinnans möjligheter till ekonomisk självständighet kraftigt försämras. Det är vanligt att en del av våldet är ekonomiskt och/eller materiellt, och detta medför att det kan vara mycket svåra omständigheter som ska redas ut vid bodelning, därför kan det ta tid att klara upp skulder m.m. Det är inte ovanligt att kvinnorna står kvar med skulder, men utan ägodelar.
mot · H102Ju416 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett förslag om hur nya kriminalvårdsanstalter av lägre standard men med bibehållen säkerhet ska byggas för att ta emot utländska medborgare samt de som döms till riktiga livstidsstraff. Till stor del p.g.a. uppluckring av gränsskyddet har utländska ligor fått möjlighet att härja på brottsturnéer i vårt land. är svensk kriminalvård mycket kostsam. Det är i sig inget konstigt med det – vi är ett väl utvecklat i-land och utvecklad är därför även vår kriminalvård. Det konstiga uppstår när utländska medborgare, som kommit hit för att begå brott, döms för brott och avtjänar straff i miljöer som ofta kan vara av högre standard än vad de själva är vana vid i sina hemländer. Detta skapar inte precis incitament för att inte återvända hit på ytterligare en brottsturné. Jag anser att kriminalvård ska vara human men att den måste anpassas efter verkligheten. Jag vill därför att regeringen återkommer med ett förslag om att bygga en ny form av medborgare som ska utvisas, avvisas eller väntar på beslut om sådan åtgärd. Denna nya form av kriminalvårdsanstalt ska vara human men spartansk – mat och husrum ges, men i övrigt inga former av fängelselyx – d.v.s. ingen hög standard eller några rehabiliteringsåtgärder. Även de som dömts till riktiga livstidsstraff i enlighet med förslag, bör förläggas till dessa mer spartanska faciliteter, som ändå självfallet ska ha god säkerhet. Fördelarna med sådana förvaringsutrymmen är flera: De blir billigare att bygga och billigare i drift, därmed kan vi ha fler platser till lägre pris. Då standarden kommer att vara spartansk kommer det också bli mindre attraktivt att sitta inlåst. Skattepengar slipper gå till personer som ändå inte kommer att finnas i landet efter avtjänat straff alternativt aldrig kommer ut. Förslagsvis ska de förvaringsplatser som är ämnade för utländska medborgare ligga innan eller i närheten av gränspassager för att underlätta och effektivisera hanteringen av av- och utvisade eller de som väntar på beslut.
mot · H102Ju417 · 2013-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att straffmyndighetsåldern bör sänkas från till . 1 kap. 6 § BrB reglerar den s.k. straffmyndighetsåldern och gör gällande att den som inte fyllt vid dagen för brott inte får tillmätas påföljd. En person får endast utredas för brott enligt lagen om unga lagöverträdare och detta om brottet bedöms som grovt. I den bästa av alla världar är barn just barn och ungdomar är ungdomar. I den världen kan inte barn tillmätas någon skuld och ungdomar som hamnat snett behöver främst en hjälpande skjuts i rätt riktning. En sådan värld anser jag att dagens lagrum som behandlar unga lagöverträdare återspeglar och i första hand också ska avspegla. Problem infaller dock när unga lagöverträdare genom medvetna handlingar kan tillmätas skuld för de värsta av brott. Hemska brott mot andra människor såsom mord, dråp, grov misshandel, rån och våldtäkter som riskerar att förstöra andra barn, ungdomar och vuxnas liv. Ett omskrivet exempel är den s.k. Kortedalamisshandeln , vari ett ungdomsgäng misshandlade en 61-årig man på en parkering nästan till döds och med obotliga hjärnskador som följd. De misstänkta var vid tiden för brottet. Ett annat exempel är gruppvåldtäkten i Hisingsbacka där en 15-årig flicka blev gruppvåldtagen av ett gäng och senare blev mordhotad efter polisanmälan. Två av förövarna var och gavs därmed inte någon påföljd1. Sådana exempel finns det fler av och när det gäller brott som rån är de ännu vanligare. Gänget som genomförde Kortedalamisshandeln kom lindrigt undan, och gärningsmännen bakom gruppvåldtäkten kunde snart lägga det hela bakom sig. För den misshandlade mannen eller den våldtagna flickan kommer dock aldrig livet bli sig likt igen. Genom exempel som de ovan står det tämligen klart att vårt straffrättsliga system inte är anpassat efter riktigt grova lagöverträdare som är unga. Denna lucka i lagen är farlig eftersom systemet misslyckas med att signalera en avskräckande effekt till såväl förstagångsförbrytare som återfallsförbrytare. Den är också farlig för att den allvarligt skadar medborgarnas tilltro till rättssystemet. Medborgarnas tilltro till rättssystemet förutsätter att det på ett brott följer en straffrättslig reaktion som är tillräcklig i förhållande till brottets allvar. Trovärdigheten för påföljden och acceptansen för domstolarnas påföljdsbestämning förutsätter också för brottsoffer och anhöriga att påföljden ger uttryck för gärningens allvar. I fall som de ovan saknas tydligt dessa förutsättningar. Det straffrättsliga systemets behandling av unga lagöverträdare under behöver därför reformeras: Straffmyndighetsåldern bör sänkas från till . Vilken påföljd ska kunna få måste utredas närmare. Tanken är inte att låsa in en 13-åring tillsammans med andra på ett normalt fängelse utan främst att ge samhället större möjlighet att reagera på brottslighet . Exempelvis skulle husarrest med fotboja kunna vara ett alternativ eller på annan plats om hemmet inte är passande.
mot · H102Ju418 · 2013-10-01 00:00:00 — Tillstånd för kameraövervakning på skolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillstånd för kameraövervakning av kommunala och statliga skolbyggnader. Antalet skolbränder har stigit brant och har etablerat sig på en hög nivå. Enligt Myndigheten för samhällsskydd låg antalet anlagda bränder stadigt på kring 200 . gick antalet anlagda bränder upp till cirka 350. har antalet anlagda bränder dock gått ner markant, detta kan dock vara en tillfällig nedgång. Trots att bränderna orsakar få personella skador så blir de kostnaderna för kommuner och försäkringsbolag enorma. , sekreterare i beräknade att de totala kostnaderna för skolbränderna 2009 gick upp emot . Det är av yttersta vikt att samhället reagerar med kraft mot denna stora och fullständigt onödiga kapitalförstöring. Det är också av yttersta vikt att det vuxna samhället sätter gränser och markerar för yngre generationer vad som är fel och oacceptabelt beteende. För att överhuvudtaget kunna göra en markering måste gärningsmännen identifieras och lagföras; också därför är kameraövervakning en viktig åtgärd. Lag 1998:150 om allmän kameraövervakning stipulerar att tillstånd måste erhållas för kameraövervakning av kommunala eller statliga skolor. Vi anser att tillstånd alltid skall bifallas när kommunala eller statliga skolor ansöker om tillstånd för kameraövervakning förutom när synnerliga skäl däremot finns. Synnerliga skäl kan till exempel vara när tillstånd söks för speciellt känsliga eller integritetskränkande platser såsom toaletter eller dylikt. Vi vill att lagtexten skrivs om för att uppfylla ovanstående.
mot · H102Ju419 · 2013-10-02 00:00:00 — Åtgärder för att förebygga och beivra sexualbrott mot barn på internet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att inrätta en svensk version av den brittiska myndigheten . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyndsamt utreda möjligheten att införa ett system med larmknapp på nätet. Dagens svenska barn och ungdomar lever en allt större del av sina liv på internet, och internetanvändningen kryper allt längre ned i åldrarna. Av rapporten och Internet, som publicerades , framgick det att varannan treåring numera använder sig av internet. Rätt hanterad innebär internets integrering i barnens liv fantastiska möjligheter till lärande, underhållning och sociala kontakter. innebär den också en ökad exponering, nya faror för våra barn och nya möjligheter för illasinnade vuxna som vill våra barn illa. En rapport från 2007 visade att varannan flicka i nionde klass hade blivit kontaktad av en okänd vuxen som på olika sätt hade gjort sexuella närmanden via internet. Glädjande nog har vi fått en lagstiftning som riktar sig mot så kallad groomning, men det betyder inte att problemet är löst. Vi måste sträva efter att förbättra våra metoder för att skydda barn mot sexuell exploatering. CEOP, Child Exploitation and , inrättades som en särskild myndighet inom ramen för den brittiska polisen med syftet att förebygga och beivra sexualbrott mot barn över internet. Vid CEOP har ett sextiotal experter från olika sektorer samlats för att bekämpa sexuellt utnyttjande av barn. I organisationen arbetar poliser med erfarenhet av barn- och sexualbrottsutredningar, it-experter, experter från barnrättighetsorganisationer med flera. Arbetet består i förebyggande åtgärder riktade mot barn, ungdomar och deras föräldrar, men också i utredande och brottsbekämpande insatser. Sedan starten har CEOP:s verksamhet resulterat i drygt 1 000 gripanden, mer än 250 sexualförbrytarnätverk har brutits upp, och mer än 600 barn och ungdomar beräknas ha blivit räddade från att hamna i klorna på pedofiler och våldtäktsmän. Vi anser, i likhet med barnrättsorganisationer som exempelvis svenska Ecpat, att regeringen möjligt borde utreda möjligheten att inrätta en svensk motsvarighet till CEOP. CEOP uppger att ett av de enskilt viktigaste verktygen bakom framgångarna har varit den så kallade larmknappen på nätet. Stora sajter som Facebook, MSN och Club Penguin har i infört larmknappen, som är direkt kopplad till poliserna och experterna hos CEOP. Det finns en klar fördel med den här åtgärden jämfört med många av de åtgärder som lyfts fram som finns i , och det är att den finns tillgänglig där barn och ungdomar befinner sig, . Tröskeln för barn och unga att använda sig av det här sättet att larma är betydligt lägre än att ta upp telefonen och ringa till larmcentralen. Att införa en larmknapp på nätet, direkt kopplad till polisen, skulle enligt vår bedömning kunna ske ganska skyndsamt och vår uppfattning är därför att denna fråga bör snabbutredas vid sidan av den större utredningen om införandet av en svensk motsvarighet till CEOP.
mot · H102Ju420 · 2013-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över bestämmelsen om hets mot folkgrupp i 16 kap. 8 § (1962:700) med syftet att säkerställa att även svenskar skyddas av lagen. Uppfattningen att alla medborgare skall vara lika inför lagen och att ingen skall behöva utstå diskriminering på grund av sin börd eller etniska tillhörighet är en allmänt erkänd princip i den svenska samhällsdebatten. I realiteten finns dock flera exempel på lagstiftning som gör skillnad mellan svenska medborgare på basis av deras etniska tillhörighet. Ett sådant exempel är bestämmelsen om hets mot folkgrupp i 16 kap. 8 § (1962:700). Med anledning av en anmälan mot en insändare i tidningen i , innehållande grovt nedsättande påståenden om så kallade ursvenskar, skriver Justitiekanslern följande i ett utlåtande från 2003-11-05: Syftet vid tillkomsten av straffstadgandet om hets mot folkgrupp var att tillförsäkra minoritetsgrupper av skilda sammansättningar och bekännare av olika trosuppfattningar ett rättsskydd. Det fallet att någon uttrycker kritik mot svenskar torde inte ha varit avsett att träffas av straffstadgandet. Redan på grund av vad som har sagts kan innehållet i insändaren inte anses utgöra hets mot folkgrupp. Att undanta en utpekad grupp ifrån det skydd som lagstiftningen om hets mot folkgrupp innebär anser vi vara ett oacceptabelt uttryck för diskriminering. Skrivelsen bör således ses över i syfte att säkerställa att även svenskar skall skyddas av lagen.