ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Sk295 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över värnskatten. Den så kallade värnskatten infördes av den dåvarande socialdemokratiska regeringen som en tillfällig extra beskattning av högre inkomstskick för att komma tillrätta med rikets budgetunderskott. Någon tillfällig skatt blev det däremot inte. , senare, är värnskatten, om än kallad extra statlig inkomstskatt, fortfarande kvar. Den extra statliga inkomstskatten utgjorde av statens intäkter föregående år, vilket innebär att den är relativt sett ganska obetydlig i statsinkomster räknat. Däremot är de negativa konsekvenserna, främst de utbildningshämmande, desto större. En extraskatt som lägger sig på en så låg inkomstnivå som den så kallade värnskatten stimulerar inte till vidareutbildning. Den stimulerar heller inte välutbildade människor att arbeta kvar i landet. Värnskatten bidrar således till att motverka landets konkurrenskraft. Inför avskaffande av sin motsvarighet till värnskatten 2009 presenterades rapporter om danskarnas villighet att arbeta mer ifall värnskatten försvann. Höga marginaleffekter på skatter stimulerar inte ökad arbetsvillighet, snarare tvärtom. Värdet på varje extra nedlagd arbetstimme minskar. Skatten är därför kontraproduktiv. Ett avskaffande av värnskatten skulle dessutom enligt många ekonomer innebära att mindre pengar skulle deklareras som inkomst av kapital och mer som inkomst av arbete. Det finns således skäl att beakta den extra statliga inkomstskattens fortsatta existens. Målsättningen bör vara att värnskatten avskaffas när det finns ekonomiskt utrymme, förutsatt att avskaffandet sker med hänsyn tagen till ansvarsfulla offentliga finanser.
mot · H102Sk297 · 2013-09-17 00:00:00 — Utvidga friskvårdsavdraget till att omfatta ridsporten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att utvidga friskvårdsavdraget till att även omfatta ridsport. Kontakt med djur har dokumenterat positiva effekter på fysisk och psykisk hälsa. Hästar spelar en viktig roll i sammanhanget. Ridsport är vardagsmotion och tävlingsidrott ger näring för både kropp och själ. Ridterapi används som behandlingsform inom rehabilitering och habilitering vid en rad olika funktionsnedsättningar, som till exempel stroke, ryggmärgsskador, utvecklingsstörning och rygg-nackproblem. Ridsporten är, näst efter fotbollen, största idrott och har närmare en halv miljon utövare. Det är dessutom den största idrotten bland handikappade. genomförs över på 540 ridskolor runt om i . räknar med att var tredje svensk på något sätt kommer i kontakt med hästar i sitt liv. Hästens betydelse för miljön och för landsbygdsutvecklingen är stor, bland annat för att hålla ett öppet landskap och som komplement till lantbruket. Hästen betyder även mycket för svensk ekonomi. Det handlar om en näring som inte bara är viktig för många människor, utan som även har positiva effekter för samhället i form av sysselsättning och skatteintäkter. Listan på näringsverksamhet relaterad till hästar kan göras lång. Inackordering av hästar, turismföretag, ridskolor, trav- och galoppträning, uppfödning, utbildning och förmedling av hästar, foderföretag, företag som specialiserat sig på att bygga häststallar och hästtillbehör är några exempel från en växande sektor med många grenar. Genom ridsporten skapas många arbetstillfällen. Ridning berikar även människors liv, vilket kan leda till bättre hälsa, rekreation, motion, rehabilitering och sociala nätverk. Att uppmuntra till ridning som friskvård är en investering i folkhälsa, framför allt för kvinnor som fortfarande dominerar inom ridsporten. Ändå diskrimineras den genom att inte klassas som avdragsgill friskvård. Varför ska handboll och tennis innefattas i friskvårdsavdraget, men inte näst största idrott? Det är orimligt att ridsporten exkluderas från de skattebefriade friskvårdsförmånerna. Dessa syftar till att få fler människor att motionera och därmed bidra till en bättre folkhälsa. Redan i det antika användes ridning för att stärka kroppen, och det är orimligt att vi inte ska ha kommit lika långt i . Hästsporten är viktig för hela samhället. Genom att låta den ingå i den avdragsgilla friskvården kan vi uppmuntra fler att utöva den, till gagn för både den individuella hälsan och folkhälsan. Skattelagstiftningens diskriminering av ridning måste upphöra. Man bör därför överväga att utvidga friskvårdsavdraget till att även omfatta ridsport.
mot · H102Sk298 · 2013-09-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna till fler undantag i folkbokföringslagen (1991:481). Normalt sett ska en person vara skriven på den adress där personen i fråga tillbringar sin regelmässiga dygnsvila. Folkbokföringslagen (1991:481) reglerar den saken men medger också en rad undantag för alltifrån statsråd och riksdagsledamöter till personer som befinner sig på vårdinstitutioner. Däremot kan inte undantag göras för den som bor på kommunalt särskilt boende. För livskamrater kan det vara påfrestande nog att inte längre kunna leva tillsammans när vårdbehovet för den ene maken blivit alltför stort och särskilt boende för en av makarna krävs. Att därutöver även i juridisk mening tvingas isär ter sig poänglöst. Effekten av den nuvarande lagstiftningen blir nämligen att människor som levt skrivna på samma adress hela livet tvingas bli särbo . Dessvärre ingick inte nämnda problematik i uppdraget för SOU 2009:75 Folkbokföringen. Men frågan är viktig för dem som berörs, och att se över möjligheterna till ytterligare undantag i folkbokföringslagen är därmed angeläget. Att även ge dessa människor möjlighet till undantag beträffande vilken adress man är skriven på ställer också krav på förändring av andra lagar och regler. Det är exempelvis viktigt att möjligheterna för maken som bor på det särskilda boendet att erhålla bostadstillägg eller andra understöd inte försvåras i och med att undantag görs i folkbokföringslagen.
mot · H102Sk299 · 2013-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regelverken för Ung Företagsamhet – företag (UF-företag). Regeringen beslutade om en strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet, enligt vilken entreprenörskap ska löpa som en röd tråd genom utbildningssystemet. Utbildning som inspirerar till entreprenörskap kan bidra till att fler unga människor får kunskap om och en vilja att starta och driva företag. Entreprenörskap handlar också om att tänka nytt, se möjligheter och lösa problem. har fått i uppdrag att stimulera arbetet med entreprenörskap i skolan. Det handlar t.ex. om att främja skolors samarbete med arbetslivet, erbjuda kompetensutveckling, underlätta erfarenhetsutbyte samt fördela utvecklingsmedel till skolhuvudmän och verksamhetsstöd till organisationer såsom Ung Företagsamhet (UF). Genom UF-utbildningar får ungdomar i gymnasieskolan möjlighet att driva egna företag och sälja verkliga varor och tjänster. Drygt 7 035 företag drivs under /13 av ungefär 22 451 elever. Eleverna driver UF-företagen . Först tar eleverna fram en affärsidé, genomför marknadsundersökningar och skaffar startkapital genom försäljning av riskkapitalsedlar. Sedan startar de upp verksamheterna – med produktion och tjänsteutveckling, marknadsföring, försäljning samt ekonomisk redovisning. får eleverna träna sin förmåga att samarbeta, lösa problem, fatta beslut och ta ansvar för sitt handlande. Vid verksamhetsårets slut upprättar UF-företaget en årsredovisning och UF-företaget avvecklas. Det lånade kapitalet återbetalas tillsammans med eventuell utdelning. I det här skedet vill en del elever dock driva verksamheten vidare. Det kompliceras dock av att regelverket för UF-företag är otydligt och att inte betraktar UF-företag som företag i juridisk mening utan som hobbyverksamhet och enkelt bolag. Det ställer i sin tur till problem när ett UF-företag ombildas till enskild firma, handelsbolag, kommanditbolag eller aktiebolag – vilket krävs för att verksamheten ska kunna drivas vidare. Regeringen bör överväga möjligheten att se över reglerna för UF-företag så att det blir enklare att driva en verksamhet vidare .
mot · H102Sk300 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör skapas en ny modell för reseavdraget vid arbetspendling där hänsyn tas till miljö samt villkor i områden där kollektivtrafiken är begränsad. Reseavdraget infördes för resor till och från arbetet och tjänsteresor. Reseavdraget infördes primärt för att öka människors möjligheter att ta arbeten på längre avstånd. Reseavdrag och andra avdrag under inkomst av tjänst är så kallade kostnader för inkomsternas förvärvande. För dessa är utgångspunkten att de är en förutsättning för att kunna ha det jobb och den inkomst som man tjänat in. Är det så att man inte får lika högt procentuellt värde på sitt avdrag som man har procent i marginalskatt, förlorar man på att anstränga sig för att få högre inkomst, till exempel genom att ta ett jobb med högre inkomst men som innebär att man måste resa längre och få högre resekostnader. Principen är att ingen ska förlora i nettoinkomst på att man har kostnader för att ta sig till och från arbetet. Denna princip tycker vi är riktig och rättvis. Vi konstaterar att det främsta styrmedel som vi har för människor som har långt att resa på landsbygden är reseavdraget. Men skall livet på landsbygden långsiktigt vara hållbart måste vi ha system som miljömässigt och kostnadsmässigt möjliggör att det går att bo och leva där. Vi menar att det, inom den utgiftsram staten har , måste skapas en ny modell för reseavdraget vid arbetspendling där hänsyn tas till miljö samt villkor i områden där kollektivtrafiken är begränsad.
mot · H102Sk303 · 2013-09-23 00:00:00 — Kooperativ vindkraft och uttagsskatt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av frågan om uttagsskatt på kooperativ vindkraft. Vindkraftskooperativen är en av nya folkrörelser med runt 20 000 medlemmar. Men de hade kunnat vara ännu fler om inte hade beslutat att tolka in kooperativ vindkraft i lagen om uttagsskatt. Detta har en rad andra myndigheter och föreningar, till exempel och , varit mycket kritiska till. Uttagsskatten innebär att vindkraftskooperativen ska betala i skatt på skillnaden mellan marknadspriset och det lägre självkostnadspriset. Med detta finns det två problem. För det första utgår från att priset är rabatterat. För det andra tas det i beslutet ingen hänsyn till att andelsägarna har kapitalkostnader för sina investeringar. Med tolkning av lagstiftningen har det i praktiken blivit byggstopp i utbyggnaden av kooperativt ägd vindkraft, vilket är mycket olyckligt sett från klimat- och miljösynpunkt. Lagstiftningen måste ses över och en lösning av frågan hittas.
mot · H102Sk304 · 2013-09-30 00:00:00 — Rätten att använda tjänstebil i andra länder inom EU tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätt att nyttja tjänstebil vid arbetspendling till ett annat land inom EU. Det är allt mer förekommande för många arbetstagare att arbetsort och bostadsort inte är den samma med dagpendling som följd. Så är även fallet i . Men i är halva omlandet och därmed stora delar av arbetsmarknaden i ett annat land, . För många i är därför den finska arbetsmarknaden en betydelsefull chans till ett jobb. Men tyvärr finns fortfarande ett antal nationella regler som motverkar och försvårar arbetspendling över en riksgräns oaktat att länderna är anslutna till Europeiska unionen som förespråkar fri rörlighet över gränser inom unionen. Ett exempel på det är begränsningar att använda tjänstebil då finsk tjänstebil endast får användas i . Det innebär att en person som arbetar i och bor i och som av sin arbetsgivare får en tjänstebil inte kan nyttja den . Efter det bör man byta bil eller registrera den i . Detta förhållande motverkar fri rörlighet och blir ett hinder för arbetspendling och chans till jobb som måste undanröjas.
mot · H102Sk305 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att med hänsyn till arbetsmarknadssituationen utvidga ROT-avdraget till att omfatta även kulturbyggnader och viss offentlig verksamhet, exempelvis skollokaler. De olika formerna av ROT-stöd inom byggsektorn har varit bra för sysselsättningen i byggbranschen under konjunkturnedgångar. Med dagens regler är det enbart fysiska personer som kan få stöd. Det borde utvidgas så att det även kan gälla företag och offentlig verksamhet – något som är viktigt för att ge svensk arbetsmarknad en ytterligare rejäl skjuts uppåt. Byggsektorn är en oerhört konjunkturkänslig bransch där det är vanligt med tvära kast. vet vi erfarenhetsmässigt vilken betydelse sektorn har för att överbrygga svängningar i ekonomin. Om produktionen hålls uppe betyder det att leverantörer och andra näringsidkare kan upprätthålla verksamheten. När konjunkturen viker är det ekonomiskt fördelaktigt att starta olika objekt. Det handlar både om bygg- och anläggningsobjekt. Offensiva satsningar är nödvändiga i den situation vi lever i. ROT-stöd innebär både intäkter och minskade kostnader. Om byggnationen ökar innebär det mer moms till staten genom att skatteintäkter och arbetsgivaravgifter ökar. Och nödvändiga ombyggnader, renoveringar och tillbyggnader kommer till stånd. Socialdemokraterna i och i har tillsammans genomfört den så kallade byggaktionen. En inventering har gjorts för att ta fram lämpliga objekt som kan startas. Inom ROT-området är det dessutom inte särskilt omfattande projektering, vilket betyder att projekten kan startas snabbt. Inventeringen har resulterat i renoveringsprojekt för mellan 390 och 480 årsarbetstillfällen. Av erfarenhet vet vi att en byggnadsarbetare sysselsätter ytterligare cirka tre arbetare i den så kallade kedjan. Det skulle betyda totalt mellan 2 850 och 4 300 årsarbetstillfällen bara i vårt län. Siffrorna är inte exakta på något sätt – det kan vara både fler och färre. Men det visar ändå tydligt att ett mer omfattande ROT-stöd skulle ge väldigt många arbeten, och det som vår miljö förbättras. Givetvis är det en budgetfråga hur stora summor som kan avsättas för ROT-avdrag. Vi har från socialdemokratiskt håll föreslagit en utvidgad som också omfattar hyres- och flerfamiljshus. Det har också förts fram idéer om en kultur-ROT för kulturhistoriskt värdefulla byggnader. I slitna miljonprogramsområden finns inte sällan också slitna skolor. Det är rimligt att lyfta fram dessa i samband med att man genomför underhåll av själva bostadsområdena. Stora energibesparingar skulle då sannolikt också göras. Det är hög tid för regeringen att se över möjligheterna till ett ROT-avdrag som även omfattar kulturbyggnader och viss offentlig verksamhet, exempelvis skollokaler.
mot · H102Sk306 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hälsokonton. Olika former av friskvård har blivit ett allt viktigare inslag i vardagslivet. Det är positivt och bidrar till att vi håller oss friska längre, orkar mer och mår bättre. Vårt välbefinnande ökar om vi får möjlighet att vara ute i frisk luft kombinerat med att vi rör på oss. Drivkraften för att vi ska röra på oss är olika för alla människor, och ska inte vara något som politiker eller verk av olika slag ska avgöra. Att ha god hälsa handlar i mångt och mycket om att kunna ta eget ansvar för sin hälsa och välbefinnande. Det fria valet av idrott och friskvård är oerhört väsentligt om varaktighet och kontinuitet ska uppnås. Makten över egen träning är grundläggande. Arbetsgivare kan ersätta en anställds utlägg vare sig det avser årskort, klippkort eller enkelbiljetter utan att skattefriheten påverkas, under förutsättning att betalningen avser förmåner som uppfyller kriterierna för skattefria motions- eller friskvårdsaktiviteter. Stora grupper människor i dagens samhälle har dock ingen möjlighet att få friskvårdsbidrag, nämligen de som inte har arbetsgivare, såsom studenter, pensionärer, arbetslösa och de som arbetar för arbetsgivare som inte vill bidra med friskvårdsbelopp, och de står utanför dagens system. För den som är arbetslös kan rutiner och fysisk aktivitet vara än viktigare än för dem som arbetar, men arbetslösa har ingen möjlighet att få ta del av dagens friskvårdsbidrag, vilket är problematiskt, eftersom det kanske är de som skulle ha störst behållning av det. Idrotten har som störst betydelse när man har det tufft i livet, då kan idrott och gemenskap fungera som en livboj. Det vore önskvärt att öka valfriheten för människor och vad som passar den enskilda människan bäst utifrån hans eller hennes hälsotillstånd och därför se över möjligheten att eventuellt koppla ett skatteavdrag för idrott och hälsa till det personliga hälsokontot, som regeringen nu inför. Med en sådan lösning skulle egenmakten och det egna ansvaret för vars och ens hälsa öka, som diskrimineringen av idrottsformer försvinner. Det vore önskvärt om regeringen därför ser över dagens modell med friskvårdsbidrag och ser över möjligheten att ersätta den med ett individuellt avdrag kopplat till hälsokontot.
mot · H102Sk307 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att tillåta frivilliga skatteinbetalningar. har flera namnkunniga personer lyft en vilja att höja skattetrycket i . Deras vilja att bidra ytterligare till vår gemensamma välfärd bör vi givetvis välkomna. Alla människor har inte samma marginaler i sin vardagsekonomi. För de allra flesta heltidsarbetande i , har alliansregeringens skattelättnader inneburit dryga mer att röra sig med . har statens totala skatteintäkter ökat. Alliansen har sänkt skattetrycket men har skatteintäkterna ökat med till 1 570,2 miljarder. Det är en ökning med 156,7 miljarder sedan 2006.1 Vad det extra ekonomiska utrymmet i människors privatekonomi används till, är upp till var och en. Politikens mål bör vara att skapa bästa möjliga förutsättningar för människor att kunna styra sina egna liv. finns dock ingen möjlighet för människor att använda sina pengar till att göra ytterligare skatteinbetalningar. Det har kommit fram att det finns en vilja från medborgare i att använda sina pengar till detta, något vi bör möjliggöra. Regeringen bör därför göra en översyn av möjligheterna att öppna upp för människor att göra frivilliga skatteinbetalningar. SCB, , Ekonomifakta.
mot · H102Sk308 · 2013-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att synliggöra människors ersättning från arbetsgivaren. Sedan källskattereformen genomfördes dras preliminärskatten från lönen utan att vi ser den. Innan källskattereformen fick man gå och betala in själv och på detta vis tydliggjordes hur mycket av lönen man fick behålla och hur mycket som man fick betala i skatt. Att få behålla mer av sin inkomst fungerar som en drivkraft och det ska löna sig att arbeta. Anställda får sina lönebesked och ser hur mycket de får i lön, men något som däremot många inte få ta del av är hur mycket de totalt betalar i skatt då de indirekta skatterna är dolda utom för företagen som får administrera och betala in dem. Olika skatter är olika synliga för individer och företag, man brukar tala om direkta (synliga) och indirekta (dolda) skatter. Att synliggöra skattetrycket går att göra genom att det blir obligatoriskt att skriva ut arbetsgivaravgiften på lönebeskedet och genom en bättre information i deklarationen, därtill ett enklare och mera överskådligt skattesystem. Alliansregeringen sätter att minska den byråkratiska bördan för landets företagare högt på agendan och skatteutskottets bedömning på min tidigare motion, att det finns anledning att vara försiktig med att införa tvingande regler som innebär att företagens och myndigheternas administrativa börda ökar är korrekt. Att skriva ut beloppet som betalas in i skatt på lönebeskedet bör rimligen inte innebära någon betydande administrativ belastning för företagen. Skattesystemet behöver utvecklas mot en mer öppen och samlad redovisning av den enskildes löneskatter och de lagstadgade och avtalsenliga avgifter som arbetsgivaren betalar in. Regeringen bör göra en översyn för att se om och i vilken utsträckning det skulle öka arbetsgivarnas administrativa börda, att skriva ut bruttolönen innan både de indirekta och de direkta skatterna är dragna, på lönespecifikationen.
mot · H102Sk309 · 2013-09-26 00:00:00 — Höjd avdragsgräns för representation tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till en justerad avdragsgräns för representation. Med förbättrade villkor för småföretagare i kan fler jobb skapas och sysselsättningen öka, inte minst inom den viktiga restaurangnäringen. Restaurangerna i är mycket betydelsefulla som skyltfönster för halländsk mat och varumärket . får avdrag göras om utgifterna har ett samband med verksamheten och om representationen ingår som ett naturligt led i affärsförhandlingar. Genom att höja avdragsgränsen för representation vid lunch eller middag från nuvarande till en inflations- och kostnadsjusterad nivå ges småföretagare bättre verktyg för ökad konkurrenskraft. I omställningen från industri- till tjänstesektor blir arbetsmiddagar och kundrelationer på restauranger en allt mer betydelsefull del i syfte att få nya kunder. För många restauranger är företagskunderna viktiga och en återjusterad avdragsgräns skulle sannolikt kunna skapa fler jobb. Det är rimligt att hålla en restriktiv nivå vad gäller avdragsrätt för representation i syfte att motverka missbruk eller för den delen ge avdrag på för höga nivåer eftersom måltider också är en naturlig del av företagares privatliv. Däremot är dagens nivå inte längre anpassad till verkligheten eftersom knappt räcker till en Toast på en restaurang. Dessutom har gränsen för avdrag tidigare legat på 300 respektive för att sedan minskas till dagens . När det gäller kostnader för till exempel teaterbiljetter medges avdrag med högst per person. inte momsregistrerat får man göra ett avdrag med högst plus den moms som avser den del av utgiften företaget får avdrag för. Om företaget representerar gentemot sina anställda, så kallad intern representation, gäller samma beloppsramar som vid extern representation. Om menar allvar med att vara ett föregångsland inom tjänstesektorn som är framtiden i globaliseringens tidsanda måste även lagstiftning moderniseras. Därför är det viktigt att avdragsgränsen för representation åter justeras uppåt för att kunna svara upp till hur det ser ut för restaurangbranschen och småföretag som verkar . bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över möjligheten att höja avdragsgränsen för representation.