mot · H102N425 · 2013-10-03 00:00:00 — En socialdemokratisk energipolitik för hållbarhet och konkurrenskraft5 Internationell elmarknad och utlandsförbindelse12 Eldistribution och elmarknad i Sverige12 Insatser för en fungerande elöverföring13 granskning av regeringens hantering av elnäten13 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att målet för den svenska energipolitiken bör vara att trygga tillgången till el och annan energi med en energiproduktion som har låg inverkan på hälsa, miljö och klimat – och att göra det på internationellt konkurrenskraftiga villkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheter att skapa arbetstillfällen och stärka industrins konkurrenskraft genom investeringar i det svenska energisystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att all svensk energi kan komma från förnybara källor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en blocköverskridande överenskommelse om energipolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om energieffektivisering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att energianvändningen i bör bli effektivare till 2020. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att stimulera energieffektivisering för hela den svenska industrin genom stöd av olika slag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en ökad energieffektivisering i bostadsbeståndet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur energikrav kan utformas i samband med ombyggnad av bostadsbeståndet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett system där staten får garantera lån för upprustning av lägenheter i flerfamiljshus.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheter att inrätta konverteringsbidrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett system för vita elcertifikat bör införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att främja energideklarationer.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att certifiering av företag som utför energideklarationer ska bli obligatoriskt.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förnybar energi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höja förnybarhetsmålet till ny förnybar el till 2020 och till 2030. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över möjligheterna till en justering av kvotplikten i elcertifikatssystemet i samband med en kontrollstation 2015. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett solinvesteringsstöd för att främja kompletterande stödformer till solvärme och solel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att se över nuvarande insatser och regelverk i syfte att föreslå åtgärder som skapar goda förutsättningar för en svensk solenergimarknad och planeringsmål för solel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till ett långsiktigt kompletterande stöd till havsbaserad vindkraft. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör bereda Svenska kraftnäts förslag om förtida delning av nätanslutningskostnader vid förnybar elproduktion till havs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra åt att utlysa en offentlig förfrågan där projektörer får anmäla sitt intresse för gemensamma projekt för förnybar elproduktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en enklare tillståndsprocess för vindkraft.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om se över möjligheterna att stödja vågkraft som en kompletterande förnybar energikälla. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vattenkraftens betydelse i den svenska elproduktionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av småskalig vattenkraft som ett viktigt tillskott för utbyggnaden av den förnybara energin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samverkansprogram för klimatutmaning och ny förnybar energiteknik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kärnkraftsindustrin ska stå för sina egna kostnader, att nivån på skadeståndsansvaret bör höjas och att det bör införas en bestämmelse om ansvarsgenombrott i svensk lagstiftning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett lagförslag om förbud mot uranbrytning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att exploatering av skiffergas bör avvisas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör konsekvensutreda förordningsförslaget om faställandet av en ny intäktsram enligt naturgaslagen, innan förordningen träder i kraft. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett biogasstöd till lantbrukare som installerar biogasanläggningar för att röta gödsel från djurhållning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en tvärsektoriell biogasstrategi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om internationell elmarknad och utlandsförbindelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en etablering av en gemensam nordisk övervakningsmyndighet bör göras inom ramen för ett tätare samarbete mellan länder på den nordiska elmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett system med nettodebitering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att nettodebitering bör möjliggöras för de svenskar som har andelsägande i förnybar elproduktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att åstadkomma en klar förändring i lagstiftningen som ger kommunala bolag möjlighet att verka på lika villkor med andra aktörer på energi-, el- och fjärrvärmemarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om granskning av regeringens hantering av elnäten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att investeringsramen för bör ses över i syfte att underlätta framtida investeringar i stamnätet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om smarta nät. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över tillståndsreglerna för att effektivisera utbyggnaden av elnäten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elområden. 1 Yrkandena 8–10, 13, 14 och 28 hänvisade till CU. 2 Yrkandena 23 och 32 hänvisade till MJU. En socialdemokratisk energipolitik för hållbarhet och konkurrenskraft Socialdemokraternas mål för den svenska energipolitiken är att trygga tillgången till el och annan energi med en energiproduktion som har låg inverkan på hälsa, miljö och klimat – och att göra det på internationellt konkurrenskraftiga villkor. Vi ser stora möjligheter att skapa arbetstillfällen och stärka industrins konkurrenskraft genom investeringar i det svenska energisystemet. har unikt bra naturliga förutsättningar för förnybar energi med vår goda tillgång på vind, vatten, skog och jord. Den förnybara energin har mycket stor potential att byggas ut . All svensk energi kan komma från förnybara källor. Den svenska industrins konkurrenskraft ska säkras genom trygg tillgång till el och bibehållen effekt i energisystemet . ska vi ställa om till en hållbar energiförsörjning. Förutsättningarna att klara både industrins konkurrenskraft och omställning ökar med en blocköverskridande överenskommelse om energipolitiken. Om väljarna ger oss förtroendet att leda en regering efter nästa val kommer vi därför bjuda in till nya energisamtal för att arbeta fram ett brett förankrat och hållbart beslut om den svenska energipolitiken. Vi förordar en politik som tryggar den svenska tillgången till el och upprätthåller effekten i energisystemet. Energieffektivisering är en grundläggande del av den framtida energipolitiken. Med energieffektivisering avses åtgärder där elektriciteten ska användas till de ändamål där den har högst verkningsgrad. Om svenska företag utvecklar och investerar i fossilfri och energieffektivare teknik som världen efterfrågar har de goda förutsättningar att stärka sin internationella konkurrenskraft. Utformas stödet till den svenska industrins energieffektivisering på rätt sätt innebär omställningen inte enbart en kostnad, utan också en möjlighet till framtida arbetstillfällen och vinster. Därför har vi också högre mål än regeringen för energieffektiviseringen. Vi vill att energianvändningen i blir effektivare , jämfört med regeringens mål om . Detta ska tillkännage regeringen. Nedan följer ett antal områden som vi anser bör vara föremål för åtgärder för energieffektivisering. Programmet för energieffektivisering, PFE, har varit mycket framgångsrikt för den svenska industrins energieffektivisering. EU:s nya riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd innebär att det saknas förutsättningar för att inleda nya programperioder inom ramen för PFE. Därför vill vi se över möjligheterna att stimulera energieffektivisering för hela den svenska industrin genom stöd av olika slag. Detta ska tillkännage för regeringen. En ökad energieffektivisering i bostäder är ett prioriterat område för oss socialdemokrater. Bostadssektorn står för en dryg tredjedel av energianvändning. För att rejält minska bostäders energianvändning måste både nybyggda och befintliga bostäder bli avsevärt mer energieffektiva. För att bidra till ökad energieffektivitet i bostadsbeståndet har vi tidigare föreslagit skarpa energinormer vid nybyggnation och ombyggnation. Denna typ av regler bör i första hand utformas nationellt. Exempelvis bör nybyggda hus endast undantagsvis uppvärmas med direktverkande el. Åtgärder bör också vidtas så att fossil uppvärmning i befintlig bebyggelse fasas ut. På kort och medellång sikt finns den största effektiviseringspotentialen i den redan befintliga bebyggelsen. Många äldre byggnader har ofta sämre klimat- och energistatus. Det är då viktigt att alla möjligheter till energieffektivisering tillvaratas, vilket oftast är särskilt aktuellt i samband med större ombyggnads- och upprustningsåtgärder. Därför bör energikrav ställas även i samband med ombyggnad. En utredning om hur dessa krav ska utformas bör tillsättas. Detta ska tillkännage regeringen. Då miljonprogramsområdena byggdes blev de en symbol för framtidstro och optimism. är verkligheten delvis en annan. Flera av miljonprogrammets områden har blivit symboler för ett som dras isär. Det är ofta områden med låg sysselsättning, högt bidragsberoende och nyfattigdom. Av åldersskäl krävs en storskalig renovering av miljonprogrammets bostäder. Vi föreslår att ett system där staten får garantera lån för upprustning av lägenheter i flerfamiljshus införs. Detta ska tillkännage regeringen. Den tidigare socialdemokratiska regeringen införde ett konverteringsbidrag till ägare av småhus, flerbostadshus samt bostadsanknutna lokaler i syfte att stimulera konvertering från direktverkande elvärme och oljeuppvärmning till fjärrvärme eller individuell uppvärmning från biobränslen, värmepump samt solvärme. Målet för stödet var att minska oljeanvändningen för uppvärmning av små- och flerbostadshus. Under den borgerliga regeringen har stödet upphävts. Vi vill se över möjligheterna att inrätta stödet. Vi vill pröva att befrämja en effektivare elanvändning med ett system för vita elcertifikat. Systemet innebär att aktörer som genomför energieffektiviseringar utöver vad som krävs av dem erhåller certifikat motsvarande sin extra energibesparing. Dessa certifikat kan sedan säljas vidare till andra aktörer som inte kan förbättra sin energieffektivitet lika kostnadseffektivt. På detta sätt genomförs största möjliga energieffektivisering till lägsta möjliga kostnad. Energideklarationer ska främjas och certifiering av företag som utför deklarationerna ska bli obligatoriskt. Detta ska tillkännage regeringen. Ska nå sina klimatmål krävs stora insatser för att minska vägtrafikens koldioxidutsläpp. Vi vill främst att hela transportsektorn får ett eget sektorsmål. Enligt får lastbilstrafiken inte öka och personbilstrafiken måste minska för att klimatmålen ska nås. För att minska vägtrafikens klimatpåverkan behövs flera åtgärder. Transportsektorns utsläpp måste minska kraftigt. måste vi värna såväl exportindustrins möjligheter till väl fungerande godstransporter som människors möjligheter att arbetspendla och resa . Ny teknik för ökad energieffektivitet och alternativa bränslen krävs i alla typer av fordon. Det arbete som pågått i med att få in mer alternativa bränslen i transportsektorn måste fortsätta. Exempelvis måste arbetet för en ökad andel biobränsle i transportsektorn intensifieras. På lång sikt måste dock fossila bränslen ersättas helt. Ökad energieffektivitet måste kombineras med alternativa bränslen. Att bara byta bränsle räcker inte. Den biomassa som finns för biobränsle är en begränsad resurs – precis som oljan. Ställer vi om den svenska fordonsflottan till ökad energieffektivitet och anpassar den till alternativa bränslen minskar vi även sårbarhet för snabba ökningar av oljepriset. Miljö- och klimateffekterna av vår energiförsörjning ska vara så små som möjligt. Vi ser positivt på förutsättningarna att bygga vår energiförsörjning på förnybara källor. har unika förutsättningar att klara detta genom vår goda tillgång till vatten, vind, skog och jord. Genom en kraftig utbyggnad av framför allt biokraftvärme och vindkraft vill vi höja målet till ny förnybar el till 2020 och till 2030. Framtida investeringar i nätkapacitet är en förutsättning för att klara detta mål. Elcertifikatssystemet ska användas för att bygga ut den förnybara elproduktionen. Systemet innebär att elleverantörerna måste producera eller köpa en viss andel el från förnybara energikällor i förhållande till sin elanvändning eller försäljning. Denna så kallade kvotplikt gör att den förnybara elen får ett särskilt ekonomiskt stöd. Den kvotpliktiga elanvändningen har varit lägre än prognoser, vilket inneburit att röster höjts för en justering av kvotplikten. En höjd kvotplikt är nödvändig för att klara ambitionerna för den förnybara energin. Vi vill därför se över möjligheterna att justera kvotplikten i samband med en kontrollstation . Detta ska tillkännage regeringen. Solenergi är en krafkälla som utvecklats kraftigt . Den största marknaden återfinns i men växer också i andra världsdelar som . Det finns en stor potential för energiproducenter att bygga en framgångrik svensk exportindustri. De svenska solförhållandena är på många håll lika goda som i norra . Med fortsatta kostnadssänkningar finns en god potential för solceller i , inte minst på befintliga takytor. Därför vill vi införa ett solinvesteringsstöd för att främja kompletterande stödformer till solvärme och solel. har stödet gällt för installation och inköp av alla typer av nätanslutna solcellssystem. Den sökande har fått av investeringskostnaden per installerad kW. Totalt har en sökande inte kunnat få mer än per solcellssystem. De medel som regeringen avsatte tog snabbt slut och bedömer att bara en tredjedel av de sökande får stödet. ligger efter övriga EU-länder och när nu priset på solceller kraftigt sjunker finns det anledning att stimulera en ökad installation. Vi vill att stödet ska uppgå till och att en ny fördelningsmodell för stödet tas fram så att det når fler mottagare. bör också få i uppdrag att se över nuvarande insatser och regelverk i syfte att föreslå åtgärder som skapar goda förutsättningar för en svensk solenergimarknad och planeringsmål för solel. Detta bör tillkännage för regeringen. För att vi ska nå de mål som vi satt upp för energipolitiken är vindkraften det mest lovande energislaget men ytterligare åtgärder krävs. Vi föreslår därför ett högre mål för elcertifikatssystemet än regeringen för att ta tillvara det stora intresse som finns för den förnybara energin. Ett särskilt stöd, som kompletterar elcertifikaten, behövs till den havsbaserade vindkraften, som än så länge har högre kostnader än den landbaserade. En utebliven framtida höjning av kvotplikten i samband med kontrollstationen 2015 riskerar också en inbromsning för en fortsatt utbyggnad av vindkraft. Regeringen bör återkomma med förslag till ett långsiktigt kompletterande stöd till havsbaserad vindkraft. Andra hinder för vindkraftsteknik är kostnader för anslutningar. I andra länder finansieras dessa av nätägarna, medan kostnaden i helt bärs av projektören. har i en rapport till regeringen . Tröskeleffekter och förnybar energi. Rapport 2012 påtalat problemet och föreslagit ett system med förtida delning av kostnaderna. Staten kan stå för ett lån och tar därmed den ekonomiska risken till nätföretagen. Elproducenter som ansluter sig får betala sin del. Men om ingen eller för få ansluter sig efterskänker staten lånet eller delar av lånet. Ett sådant system uppmanas medlemsländerna i EU indirekt att införa eftersom EU-direktivet för förnybara energikällor kräver att medlemsländerna rapporterar vilka system för kostnadsdelning som länderna har. menar att förslaget inte innebär en subvention av nätanslutningen utan varje enskilt projekt som ingår i området för nätförstärkningen måste kunna bära sina egna kostnader. Förslaget styr därför mot utbyggnad av den mest kostnadseffektiva vindkraften först, varför förslaget bidrar till att en stor del av vindkraftsutbyggnaden i sker till så låg kostnad som möjligt. Vi menar att Svenska kraftnäts förslag kan lösa det problem som riskerar att bromsa utbyggnaden av vindkraft. Den enorma potential som vindkraft har t.ex. till havs har gör att regeringen skyndsamt bör bereda Svenska kraftnäts förslag och återkomma till . Detta ska tillkännage för regeringen. Förnybarhetsdirektivet ger EU:s medlemsländer möjligheter att samarbeta om förnybar energiproduktion, exempelvis genom gemensamma projekt där ett land kan finansiera förnybar energiproduktion i ett annat land och i gengäld få tillgodoräkna sig den förnybara energiproduktionen från projektet i sitt nationella mål. har goda möjligheter att använda dessa samarbetsmekanismer men den snäva tidsramen utgör ett allvarligt hinder. Produktionen för dessa projekt måste vara igång . Eftersom det tar att detaljprojektera och uppföra en vindkraftpark till havs måste de nödvändiga avtalen vara på plats . Regeringen bör därför uppdra åt att utlysa en offentlig förfrågan där projektörer får anmäla sitt intresse för gemensamma projekt för förnybar elproduktion. Detta ska tillkännage regeringen. Vindkraftens decentraliserade struktur har gynnat ett utspritt ägande i form av andelar i vindkraftskooperativ. Denna ägarform hotas emellertid av att försäljning av el till andelsägare är belagd med uttagsskatt. Regeringen bör se över hur problemet kan lösas och återkomma med ett förslag till . Detta ska tillkännage regeringen. Frågan om lokalt inflytande vid vindkraftsetableringar innebär en svår avvägning. Vindkraft är kanske det mest lovande energislaget men ytterligare åtgärder krävs för att vi ska kunna nå de mål vi satt upp för utbyggnaden av den förnybara energin. En enklare tillståndsprocess för vindkraft är i det sammanhanget en nödvändighet. Vindkraftsetableringar bör inte prövas både gentemot och . Vi avvisar ett absolut kommunalt veto mot just vindkraftverk. Om ett område utpekats som riksintresse för vindkraft bör regeringen kunna överpröva ett kommunalt veto om det finns särskilda skäl. Detta förutsätter dock att riksintresseområdena för vindbruk noga ses över. Därtill är det viktigt att tillgodose det lokala inflytandet på andra sätt. Exempelvis är det viktigt att ett samråd sker med berörda kommuner redan på ett tidigt stadium. Vågkraft är ett energislag som håller på att utvecklas i många länder, och ger en förhållandevis liten påverkan på miljön jämfört med många andra energikällor. Vi vill se över möjligheterna att stödja vågkraft som en kompletterande förnybar energikälla. Detta ska tillkännage för regeringen. Vattenkraften är en kraftkälla med stor potential och behöver effektiviseras i samband med utbyggnaden av förnybara energikällor. Vattenkraften utgör baskraften i den svenska elproduktionen, men används också som reglerkraft för andra energislag då energibehovet hos hushåll och företag varierar under olika tidsperioder. Vattenkraftens roll som viktig reglerkraft kommer framgent att öka i takt med utbyggnaden av förnybar intermittent elproduktion. Modern teknik kan öppna nya möjligheter för energiutvinning utan att miljövärden går förlorade. I det sammanhanget kan småskalig vattenkraft vara ett viktigt tillskott för utbyggnaden av den förnybara energin. För ett litet exportberoende land som är det nödvändigt att det finns ett fungerande och väl utvecklat samarbete mellan politik, näringsliv och akademi. Samverkansmodeller mellan det privata och offentliga har historiskt varit viktiga för den svenska samhällsutvecklingen. Därför vill vi i dialog med näringslivet, akademin och de fackliga organisationerna utveckla en samverkansmodell som tar sin utgångspunkt i centrala framtidsutmaningar för vårt samhälle – både inhemska och globala. Identifieringen av vilka områden som borde bli föremål för strategisk samverkan kommer att diskuteras i samverkan med dessa parter. Vi kan dock redan nu adressera klimatutmaningen och behovet av ny förnybar energiteknik som en viktig utmaning som kommer att mötas med samverkansprogram. Världens länder måste samla sig för att möta klimatutmaningen och de snabbt stigande råvarupriserna. Råvarupriserna har ökat kraftigt och lite tyder på att vi sett slutet på denna trend. En ökad användning av resurssnål teknik och gröna energikällor är inte längre bara en fråga om moraliskt ansvarstagande utan också en konkurrensfördel som växer sig allt starkare. Svenska samhällsplaneringsmodeller ger möjligheter för en klimatsmart stadsplanering. Här finns viktiga möjligheter till kunskapsintensiv tjänsteexport. Svenska företag ska vara ledande när det gäller både energieffektivisering och att utveckla och använda resurssnål teknik. Vi avsätter 2014 för start av samverkansprogram mellan näringslivet, akademin, arbetstagarorganisationerna och politiska beslutsfattare. De första programmen ska adressera de möjligheter som öppnar sig inom exempelvis klimatutmaning och förnybar energiteknik. Programmen ska löpa och därmed omfatta . Detta ska tillkännage regeringen. Kärnkraften ska fasas ut successivt, med hänsyn till sysselsättning och välfärd och i den takt kärnkraftselen kan ersättas med el från förnybara källor samt energieffektivisering. är dock ett av världens mest kärnkraftsberoende länder. Kärnkraften kommer att utgöra en viktig del av vår elproduktion . Den ska användas på ett säkert och effektivt sätt. Kärnkraftsindustrin ska stå för sina kostnader. För att den miljörättsliga principen att förorenaren betalar ska gälla fullt ut även på detta område måste kravet på finansiering av ansvaret därför så långt som möjligt utgå från de verkliga kostnader som kan uppkomma i samband med kärnkraftsverksamhet. Vi anser att regeringen därför bör verka för att nivån på finansieringen av det obegränsade skadeståndsansvaret höjs.