mot · H102A327 · 2013-09-29 00:00:00 — Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv arbetsmarknadspolitik syftar till att nå målet om full sysselsättning och att skapa ett arbetsliv präglat av goda arbetsvillkor, bra arbetsmiljö, ökat inflytande och utvecklingsmöjligheter för löntagarna. En arbetslöshetsförsäkring som ger inkomsttrygghet, en effektiv arbetsförmedling och ett ambitiöst arbetsmiljöarbete är viktiga beståndsdelar i denna politik. av borgerlig arbetsmarknadspolitik kan summeras i lägre sysselsättningsgrad, högre arbetslöshet, fördubblad långtidsarbetslöshet och försämrad matchning. Andelen arbetslösa som har rätt till arbetslöshetsersättning har minskat drastiskt, i stället tvingas allt fler leva på bidrag från . Efter en nedgång i samband med försämringen av sjukförsäkringen ökar dessutom sjuktalen nu snabbt och en långvarig trend av minskade arbetsrelaterade olyckor och arbetssjukdomar har brutits. Det är uppenbart att det behövs en omläggning av hela arbetsmarknadspolitiken. För att minska arbetslösheten behövs först och främst en ekonomisk politik som prioriterar investeringar och stimulanser som skapar fler arbetstillfällen. Men det behövs också en aktiv utbildnings- och arbetsmarknadspolitik och ett ambitiöst arbetsmiljöarbete. I denna motion specificerar vi våra förslag till förändringar av anslagen för Arbetsförmedlingen, , arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program och insatser. anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de regler om aktivitetsrapporter som trädde i kraft inte bör utvidgas till att även gälla sökande med aktivitetsstöd utan i stället bör reglerna avskaffas. avslår förslaget till lag om ändring i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten (avsnitten 2.2 och 4.5.12 i propositionen). Tabell 1 Anslagsförslag 2014 för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Avvikelse från regeringen (V) Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Arbetsförmedlingen måste kunna ge relevant stöd och service åt alla arbetssökande och arbetsgivare i alla branscher. är det rimligt att särskild tonvikt läggs vid att stödja grupper som har stora behov. För att klara den utmaningen måste myndigheten ha en organisation med plats för både generalister och mer specialiserade handläggare. Vi menar att den senare kategorin skalats ner i alltför hög grad. Vi ser ett behov av fler handläggare med specialistkunskaper om funktionsnedsättningar och arbetshjälpmedel. Vi anser också att myndigheten bör ges ett särskilt uppdrag att aktivt söka upp unga som varken studerar eller arbetar och erbjuda dem stöd. Därtill anser vi att alla unga arbetslösa måste få ett mer aktivt stöd de skrivs in på Arbetsförmedlingen. För att Arbetsförmedlingen ska kunna anställa specialiserade handläggare och handläggare med uppdrag att särskilt arbeta med unga arbetslösa, föreslår vi en ökning av anslaget med jämfört med regeringen . 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd En arbetslöshetsförsäkring som ger inkomsttrygghet vid arbetslöshet är en viktig del i den svenska arbetsmarknadsmodellen. En väl fungerande arbetslöshetsförsäkring ökar rörligheten på arbetsmarknaden, lindrar konjunktursvängningar och motverkar lönedumpning. Den borgerliga regeringen har systematiskt saboterat försäkringen i alla dess delar . Effekten är slående: hundratusentals har lämnat försäkringen, en majoritet av de arbetslösa får ingen ersättning alls och bara en av tio får ut av sin tidigare lön. Regeringen har motvilligt gått med på att avskaffa den så kallade arbetslöshetsavgiften, vilket kommer att leda till sänkta medlemsavgifter. välkomnar den förändringen. Men vi anser att försäkringen också måste ges ett bättre innehåll och omfatta fler av de arbetssökande. Vi ökar anslagen för att kunna genomföra ett antal förändringar för att återupprätta arbetslöshetsförsäkringen som en inkomstförsäkring. Vi höjer den högsta dagpenningen till och grundbeloppet till från . För att undvika en fortsatt urholkning av försäkringen indexerar vi beloppen till löneutvecklingen. Vi höjer också ersättningsnivån till för hela ersättningsperioden samt för tid med aktivitetsstöd. Vi minskar också antalet karensdagar med två. Med anledning av dessa reformer ökar vi anslaget med 2014. Vi tar också bort 75-dagarsbegränsningen vid deltidsarbetslöshet och ökar därför anslaget med 1,1 miljarder . Den som jobbar deltid eller har tillfälliga jobb ställs ofta helt utanför arbetslöshetsförsäkringen. Det är inte heller längre möjligt att kvalificera sig till ersättning från grundförsäkringen genom studier. Det har lett till att framför allt unga och nyanlända invandrare är hänvisade till att leva på släktingar eller söka bidrag hos kommunen om de blir arbetslösa. Vi föreslår därför en förstärkning av den allmänna grundförsäkringen. Vi föreslår att alla som uppfyller grundvillkoren i 9 § lagen om arbetslöshetsförsäkring och har varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen ska få rätt till ersättning med grundbeloppet. Vi ökar därför anslaget med 2014. Som en effekt av våra satsningar på utbildning och arbetsplatsförlagda insatser minskar antalet personer i behov av a-kassa, aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. Det innebär att vi räknar med minskade kostnader på anslaget med 2014. Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringen . 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser gör en kraftig satsning på utbildning och aktiva arbetsmarknadsåtgärder som ger de arbetssökande de kunskaper och arbetslivserfarenheter som efterfrågas på arbetsmarknaden. Vi fördubblar antalet platser i yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningar. De ska riktas in på områden där det riskerar att uppstå flaskhalsar eller brister. Vi anslår medel till 13 000 fler årsplatser inom arbetsmarknadsutbildningen än regeringen . Detta innebär en ökning av anslaget med 2014. Vi inför en rätt till en fullständig gymnasieutbildning genom komvux samt fler yrkesutbildningar genom yrkesvux och (se motion 2013/14:Ub463 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning). Vi satsar på ett brett paket av insatser för arbetslösa unga, som utöver ovan nämnda utbildningsinsatser innehåller ett generationsväxlingsprogram i tre delar: utbildningsvikariat, traineeanställningar och lärlingsanställningar. Utbildningsvikariat: 7 000 platser . Det finns stora behov av vikarier för att täcka behovet av personal vid utbildningssatsningar inom välfärdssektorn. presenterar också nya satsningar på olika kompetenslyft för anställda inom omsorgen. vikarierar en ung arbetslös för den studerande. Staten bidrar av lönekostnaden för vikarien. Traineeanställningar: 11 500 platser . Stora pensionsavgångar väntas i den offentliga förvaltningen. Ett stort antal nya anställda behöver rekryteras. Vår satsning innebär att äldre anställda ska använda en stor del av sin arbetstid till att introducera traineer i yrket. För varje traineeplats ska därför arbetsgivaren ersättas med halva den äldre anställdes lönekostnad. Lärlingsanställningar: 11 000 platser . Lärlingsplatser inom hantverkaryrken är en bristvara, vilket gör att många yrkeselever inte blir färdigutbildade, trots brist på arbetskraft inom exempelvis vvs och plåtslageri. Vi föreslår därför ett stöd där staten står för halva lönekostnaden för lärlingen, förutsatt att lön och arbetsvillkor regleras i kollektivavtal. Dessa satsningar belastar budgetens inkomstsida. Vi avskaffar arbetsmarknadsåtgärden fas 3, där långtidsarbetslösa tvingas arbeta utan lön. Istället avsätter vi utrymme för att samtliga deltagare i programmet ska kunna erbjudas utbildning inom komvux, yrkesvux, eller arbetsmarknadsutbildning. Vi inrättar också 17 000 övergångsjobb, som är subventionerade anställningar med lön enligt kollektivavtal. Subventionen motsvarar hela lönekostnaden under som längst i taget och gäller arbete inom skattefinansierad verksamhet och i ideella organisationer. Övergångsjobben är i första hand avsedda att erbjudas dem som deltar i fas 3, men ska även kunna erbjudas långtidsarbetslösa unga. Vi föreslår också en satsning på företagsvikariat, där personer som har en anställning och tar tjänstledigt för att starta eget ska kunna få stöd för start av näringsverksamhet under förutsättning att arbetsgivaren anställer en arbetslös som vikarie. Vi anslår till 1 000 företagsvikariat . Våra satsningar på utbildning och subventionerade anställningar innebär att vi räknar med sammanlagda minskningar av kostnaderna för regeringens arbetsmarknadspolitiska program med 2014. Till våra satsningar på utbildningsvikariat, lärlingsanställningar och övergångsjobb vill vi koppla ett stöd för merkostnader hos arbetsgivarna på per dag. Detta innebär att vi ökar anslaget med 2014. Eftersom vi vill lägga ner fas 3 säger vi nej till regeringens föreslagna satsning på förstärkt särskilt anställningsstöd och minskar anslaget med 2014. Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringen . 1:4 Lönebidrag och m.m. Personer med funktionsnedsättning utgör en outnyttjad arbetskraftsresurs. För att bekämpa arbetslösheten bland personer med funktionsnedsättning behövs både generella och riktade insatser. Vi välkomnar regeringens utökning av antalet utvecklingsanställningar inom . Men det behövs också bättre förutsättningar för anställningar på den reguljära arbetsmarknaden. Taket för lönebidragsersättningen behöver höjas, då dagens låga nivå enligt såväl Arbetsförmedlingen som arbetsgivare utgör ett hinder för att anställa personer med lönebidrag. Vi anslår medel för att höja taket med . Det innebär att lön får ligga till grund för bidraget. Takhöjningen gäller även offentligt skyddat arbete, utvecklingsanställning och trygghetsanställning, som lyder under samma reglering. skapar vi utrymme för 2 000 fler lönebidragsanställningar. Detta innebär att vi ökar anslaget med 2014. anser att hanteringen av arbetshjälpmedel behöver förenklas avsevärt (se motion V209 Delaktighet för personer med funktionsnedsättning). För att öka tillgången till moderna och flexibla arbetshjälpmedel ökar vi anslaget med 2014. Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringen . har regeringen genomfört omfattande besparingar på . Det innebär att den centrala och regionala tillsynen samt möjligheterna till förebyggande arbete genom regelutveckling minskat. Studier visar att det finns ett samband mellan antalet inspektörer och arbetsmiljöns positiva utveckling. Regeringens nedskärningar riskerar därför att leda till ökad sjukfrånvaro och fler olyckor . lever inte upp till Internationella arbetsorganisationens () rekommendation om en arbetsmiljöinspektör per 10 000 anställda. Vi menar att som ett minimum bör nå upp till rekommendation. För att förstärka tillsynsarbete vill vi som ett första steg öka anslaget med . Det systematiska förebyggande arbetet ute på arbetsplatserna är av avgörande betydelse för att minska belastningen och ohälsan i arbetslivet. Vi avsätter därför också för utökad utbildning av skyddsombud och mer till de regionala skyddsombudens verksamhet . Därutöver föreslår vi att anslaget ökas med för att göra det möjligt med en tillfällig satsning på tillgänglighetskonsulter. Tillgänglighetskonsulterna ska ha till uppgift att informera om och kvalitetssäkra arbetet med att göra arbetslivet tillgängligt för personer med funktionsnedsättning. Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringen . måste arbetslösa i detalj redovisa sin aktivitet till Arbetsförmedlingen i s.k. aktivitetsrapporter för att inte mista sin rätt till a-kassa. anser att det är ett beslut som tagits på tvivelaktiga grunder, och som innebär ett slöseri med såväl de arbetssökandes som arbetsförmedlarnas tid. Regeringen skriver i budgetpropositionen att man avser att utöka kravet på aktivitetsrapporter till att också omfatta dem som har aktivitetsstöd. Det innebär ytterligare byråkrati och pappersarbete på bekostnad av kvalificerat förmedlingsarbete och seriöst jobbsökande. De regler om aktivitetsrapporter som trädde i kraft bör därför inte utvidgas till att även gälla sökande med aktivitetsstöd, istället bör reglerna avskaffas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Aktivitetsrapporterna har medfört stora risker för att arbetslösa rapporterar in uppgifter om personliga förhållanden som kan vara känsliga och i många fall sekretessbelagda . Det kan till exempel handla om vård enligt socialtjänstlagen eller åtgärder enligt utlänningslagen. Sådana uppgifter får Arbetsförmedlingen inte hantera. Regeringen föreslår därför i budgetpropositionen att reglerna för vilka känsliga personuppgifter som Arbetsförmedlingen får hantera ska utvidgas. Förslaget har ifrågasatts av Datainspektionen. är, som redogjorts för ovan, motståndare till systemet med aktivitetsrapporter. Den föreslagna utvidgningen av vilka integritetskänsliga uppgifter Arbetsförmedlingen får hantera i sina register stärker vår uppfattning ytterligare. Vid en sådan kartläggning av människors personliga förhållanden måste lagstiftaren kunna belägga att det man uppnår med åtgärden står i proportion till integritetskränkningen. anser inte att det finns några belägg för att aktivitetsrapporterna skulle medföra några positiva resultat för vare sig enskilda eller samhället som kan motivera en sådan integritetsrisk. bör avslå förslaget till lag om ändring i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten (avsnitten 2.2 och 4.5.12 i propositionen).