ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102N409 · 2013-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över satsningar på biogasteknik. Biogas är det miljövänligaste och energieffektivaste biobränslet som finns tillgängligt. Störst miljönytta gör det i transportsektorn, men det fungerar också bra för till exempel el- och värmeproduktion samt i industriprocesser och köksspisar. Potentialen för biogas är stor i . Regionen är tätbefolkad, har stor djurhållning och behov av näringsämnen för jordbruket. Den stallgödsel som produceras i skulle via biogasprocessen kunna driva cirka 45 000 bilar som näringsämnen tillvaratas. är vidare en stor livsmedelsregion. Här finns råvaror till biogas i stora mängder från livsmedelsindustrins restprodukter. Biogas produceras i stor utsträckning av material som redan tjänat sin roll i samhället, som exempelvis organiskt hushållsavfall, avloppsslam och gödsel. Även deponier ger biogas. Biogas är med andra ord både förnybar och inhemsk. Även restprodukten vid biogasframställning – biogödsel – är en viktig resurs för . Det är ett högvärdigt, näst intill luktfritt alternativ, som effektivt minskar behovet av energikrävande handelsgödsel. Till de naturliga förutsättningar för biogaspilotsatsningar i hör även den forskning som bedrivs här i samarbete mellan universitet och näringsliv. Detta samarbete kan ytterligare uppmuntras och stödjas. , , i län liksom olika privata aktörer, som energibolaget , arbetar aktivt med omställning från fossilt till förnybart producerad energi. Biogas är kanske det bästa alternativet. Men biogas behöver ett mer aktivt stöd för att fullt ut kunna utvecklas. Därför uppmanar vi regeringen att se över möjligheterna till att avsätta resurser och se till att styrmedel och skatter verkligen gynnar utvecklingen i alla led, bland annat genom medverkan till att blir en pilotregion för biogas, ett nationellt mål sätts för biogasen, att satsningar på biogasin-frastruktur prioriteras, demonstrationsanläggningar för småskalig biogasteknik utvecklas samt att ytterligare forskning genomförs avseende biogas.
mot · H102N411 · 2013-09-30 00:00:00 — Statlig förvaltning och regionalpolitik tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regionala hänsyn vid omorganisation av statlig verksamhet. har det genomförts en rad omorganisationer inom statlig förvaltning. Nästan uteslutande har en sådan omorganisation lett till att statlig verksamhet helt försvunnit från mindre orter och koncentrerats till stora regionala centrum. Det går helt emot politiken som ska se till att medborgarna ska erbjudas offentlig service på likvärdiga villkor, oavsett om man bor i en stad eller på landsbygden. På mindre orter är statliga myndigheter viktiga arbetsgivare när utbudet av arbetstillfällen är begränsat som de utgör kundunderlag för småföretag. Förlusten av statlig verksamhet underminerar utvecklingsmöjligheter för de små företagen som driften för den statliga verksamheten ofta blir dyrare genom höga lokalhyror och ökade personalkostnader på en större ort, utan att man tillför någon kompetensförbättring för verksamheten. har tidigare, vid behandling av liknande motioner, anfört som princip att den statliga förvaltningen måste organiseras på ett sådant sätt att alla medborgare har goda möjligheter att ta del av de offentliga tjänsterna. ska verksamheten vara effektiv, rättssäker och ge god valuta för de skatter och avgifter som svarar för dess finansiering. Därutöver ska man beakta verksamhetens geografiska lokalisering i sammanhanget. Utskottet hänvisade till en budgetproposition, där regeringen framhåller vikten av att överväga om statliga myndigheters lokalisering i ökad utsträckning kan få en spridning över landet. Tidningen har 2012 gjort en sammanställning av nya och nedlagda myndigheter efter maktskiftet 2006. Den visade att 147 myndigheter har försvunnit och 55 nya har tillkommit. Mer än hälften av de nya har huvudkontoret i huvudstaden. Detta är allvarligt med tanke på att har uttalat att varje beslut om lokalisering av statlig verksamhet bör föregås av noggranna överväganden om lokalisering ute i landet. Än allvarligare blir det när regeringen dessutom har flyttat tillbaka ett antal omlokaliserade myndigheter från landet in till . Därför borde kraven för det regionalpolitiska perspektivet skärpas i de regleringsbrev och ägardirektiv som regeringen ansvarar för. Det bör införas en tydlig markering i regleringsbrev och direktiv till statliga bolag och myndigheter om det regionalpolitiska ansvaret och vikten av att alla medverkar till att de regionalpolitiska målen uppnås vad gäller myndigheter och verk. När nya myndigheter startas bör lokaliseringsfrågan alltid prövas från ett regionalpolitiskt perspektiv, och alla tendenser till återlokalisering måste motarbetas. Det kan finnas skäl att ta fram en plan för utlokalisering av statliga verk och myndigheter från . i (S)
mot · H102N416 · 2013-09-27 00:00:00 — Behov av särskilda tillstånd för att handla med metallskrot och åtgärder mot metallstölder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över möjligheten att införa ett särskilt tillstånd – s.k. certifiering – för att handla med metallskrot. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att en skyldighet att föra bok över inköp bör gälla även annan metallhandel än guld. stjäls stora mängder metall i , inte minst koppar. Stölder som i sin tur förorsakar skador för mångmiljonbelopp i form av tågförseningar, el- och teleavbrott, störningar i industriproduktionen, försenade byggen och ett förskingrat kulturarv. Stölderna drabbar små och stora företag, myndigheter, kommuner och kyrkor. Den omfattande handeln med stulen metall går också ut över seriösa skrothandlare. Skrothandeln är en kontantintensiv bransch, vilket gör att det är förhållandevis enkelt för oseriösa i branschen att handla med stulet gods. För att säkerställa en god och ordnad utveckling av branschen är det därför angeläget att även metallhandeln anpassar sig till moderna betalningssystem för att på sätt undvika hanteringen av kontanter. För att komma till rätta med problemet bör ett antal olika åtgärder övervägas. Dels möjligheten att se över ett licensieringsförfarande för handel med metallskrot, dels pröva om samma skyldighet av att föra bok över inköpen som guldhandlarna har även ska införas för annan metallhandel. Detta skulle hjälpa de seriösa företagen att utvecklas och växa, men se till att oseriösa företag och kriminella inte kan få fäste på skrotmarknaden. Regeringen bör överväga möjligheten att införa ett särskilt tillstånd – s.k. certifiering – för att handla med metallskrot och förbud mot kontanthantering vid uppköp av metallskrot bör ses över. Regeringen bör också överväga om en skyldighet att föra bok över inköp.
mot · H102N417 · 2013-09-27 00:00:00 — Om effektivisering av vattenkraftens produktionskapacitet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att förbättra förutsättningarna för att effektivisera och öka vattenkraftens produktionskapacitet. Vattenkraften är ryggraden i svensk elproduktion och utgör ungefär hälften av all den el vi konsumerar. Med sin låga miljöpåverkan och stora reglermöjlighet är vattenkraften en vital del i planerandet och utvecklandet av framtidens energikällor. Trots vattenkraftens starka roll på energimarknaden är dess framtid långt ifrån ohotad. En av hotbilderna ligger i de omprövningar av befintliga vattendomar som ständigt genomförs, vilka enligt en undersökning från allt som oftast leder till att produktionen i vattenkraftverken minskas. Faktum är att samtliga undersökningar har resulterat i oförändrade eller minskade produktionskvoter. Talesättet många bäckar små har varit så talande som i debatten kring just vattenkraftens framtid. Vi går en oroväckande utveckling till mötes där en stor mängd elproduktion går förlorad genom den minskade produktionen i våra vattenkraftverk. För ett land med geografiska förutsättningar bör ambitionen vara att öka produktionen av vattenkraft, genom främst effektivisering av redan utbyggda vattendrag och befintliga anläggningar. En sådan effektivisering skulle kunna tillföra upp till , vilket är en betydande del av den svenska elproduktionen. Detta kan ställas i proportion till den småskaliga vattenkraftsproduktionens nästan ren elenergi , vilket räcker till att förse två svenska storstäder med elektricitet. Tillgång till mer förnybar el från vattenkraft skulle även bidra till stabilitet i elförsörjningen och därmed ha en allmänt positiv inverkan på näringsklimatet. I tider där basindustrin haltar på grund av opålitliga och dyra lösningar kring sin energiförsörjning skulle vattenkraften kunna stå ut som ett konkurrenskraftigt, stabilt och miljövänligt alternativ. Ett ökat utbud på el till konkurrensmässiga priser skulle därmed gynna den svenska exportindustrin stort. Med anledning av ovanstående anser jag att vattenkraftsproduktionen i måste utvecklas och regelverket kring densamma måste underlättas. Möjligheten att effektivisera de svenska anläggningarna bör ses över för att bättre matcha framtidens efterfrågan på kostnadseffektiv, miljövänlig el.
mot · H102N429 · 2013-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regelförenklingar. Den som står inför ett beslut att starta och driva företag har ofta farhågor kring den upplevda regelbördans omfattning. De som går vidare och startar företag upplever i allmänhet att det är krångligt och svårt på grund av omfattande regler och byråkrati. För den som redan är företagare ägnas en stor del av den verksamma tiden till att uppfylla en mängd olika administrativa krav som ställs på företagaren. Farhågorna i sig är redan ett hinder mot att starta företag, alldeles oavsett om det handlar om byråkrati, kostnader eller ekonomisk risk. En företagare ägnar en stor del av sin verksamma tid till att fylla i olika typer av handlingar. Det är fråga om många blanketter och underlag som ska fyllas i och skickas in i olika sammanhang och till olika mottagare. Denna hantering är en del av en administrativ börda som av företagarna uppfattas som omotiverad och som tar tid i anspråk som skulle kunna ha använts mer produktivt. Alliansregeringen har redan genomfört ett antal regelförenklingar för att minska den samlade regelbördan för företagen, och arbete pågår både inom EU och i . Trots detta återstår mer att göra. I den mån kravet på företag att lämna vissa uppgifter typiskt sett medför en påtaglig belastning bör den första frågeställningen vara om de begärda uppgifterna är särskilt betydelsefulla av någon anledning. Om svaret är ja bör nästa fråga vara om uppgifterna kan erhållas på något annat för företagen mindre belastande sätt. Om svaret på den andra frågan är nej bör det ändå göras en avvägning mellan å ena sidan nyttan av uppgifterna och å andra sidan den administrativa merkostnad som uppgiftsskyldigheten medför för företagaren. Om uppgifterna inte kan avvaras trots en påtaglig administrativ belastning bör möjligheterna till någon form av systematisk ekonomisk kompensation ses över för de berörda företagen.
mot · H102N435 · 2013-09-27 00:00:00 — Om konsekvenser av gruvbrytning i tätort tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att enskilda fastighetsägare som lider förmögenhetsskada på grund av närliggande gruvdrift bör omfattas av minerallagens regler för inlösen av fastighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör överväga en förändring av minerallagen så att ägarna till bostäder som blir inlösta på grund av gruvdrift ska kunna kompenseras med ett nyproduktionsvärde i det fall marknadsvärdet skulle vara lägre. Det är viktigt att trygga en fortsatt gruvbrytning i . De ingrepp som det kan innebära för samhällena och för människorna måste däremot hanteras på ett sådant sätt att konsekvenserna för enskilda människor blir så små som möjligt. Den speciella situation som finns när det gäller ersättningsfrågor i tätbebyggda samhällen med närliggande koncessionsområden måste lösas. Dagens situation i Malmfälten där enskilda gör en förmögenhetsförlust utan möjlighet till kompensation enligt minerallagen är inte tillfredsställande. Inte heller i de fall när människor som tvingas lämna sitt gamla hem erbjuds ersättningsbostäder som innebär kraftigt ökade bostadskostnader. De fastighetsägare som får sin egendom inlöst därför att man ligger inom koncessionsområden kompenseras enligt minerallagen på ett sätt som innebär att man får igen det värde som egendomen skulle ha haft om det inte funnits gruvdrift i området. Däremot tar inte minerallagen hänsyn till att en fastighetsägare strax utanför koncessionsområdet och där det saknas markanvisning kan lida skada på så sätt att egendomen blir omöjlig att sälja och därmed tappar sitt värde. Minerallagen bör omarbetas så att syftet med att kompensera människor för den skada som gruvbrytningen innebär, också omfattar samtliga drabbade. De människor som inte kan avyttra sina fastigheter och därmed lider en förmögenhetsskada på grund av gruvdriften bör omfattas av rätten till inlösen och ersättning för uppkommen skada. I /och finns en akut bostadsbrist. Den härrör från det faktum att en stor del av fastighetsbeståndet måste rivas, svårigheter med att fastställa ny säker lokalisering för bostäder och att kompensationen vid inlösen av bostäder understiger produktionspriset för en ny fastighet. För många äldre boende i hyresrätt innebär det särskilda problem eftersom deras hyreskostnad riskerar att stiga kraftigt därför att bostadshuset blivit inlöst och att nyproduktionskostnaden för ersättningsbostaden överstiger ersättningen för inlösen. För att kunna se till att effekterna av gruvdriften på den lokala bostadsmarknaden minimeras så bör det övervägas att inlösen av bostäder även ska ske på sådant sätt att kompensationen grundar sig på nyproduktionskostnaden för en motsvarande bostad som den som blivit inlöst i det fall att det överstiger marknadsvärdet för den gamla bostaden.
mot · H102N439 · 2013-09-26 00:00:00 — Översyn av uppdraget till statligt ägda tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av uppdraget till statligt ägda enligt vad som beskrivs i motiveringen. energimix består av biomassa, kol, kärnkraft, naturgas, vattenkraft samt vindkraft. Osäkerheten på den europeiska energimarknaden gällande subventioner, pris på utsläppsrätter och kostnader för investeringar men även övriga nationers inställning till detta, kan förändra eller snedvrida konkurrensen på hela den europeiska energimarknaden. Jag ser att en översyn görs av uppdrag för att säkerställa realistiska investeringsplaner, långsiktig konkurrens samt för att förhindra koldioxidläckage gällande energimix.
mot · H102Sf205 · 2013-09-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa ett nytt statligt förskottsbidrag som baseras på föräldrarnas civilrättsliga avtal om underhållsbidrag. I har vi drygt 220 000 barn som lever med en förälder som uppbär underhållsstöd från . Detta kallades tidigare bidragsförskott och var från början ett sätt för staten att hjälpa ensamstående i de fall då den bidragsskyldige föräldern inte fullgjorde sin underhållsskyldighet eller av godtagbara skäl inte kunde betala hela det belopp som barnen egentligen hade rätt till. utbetalade totalt 3,5 miljarder i underhållsstöd. Av detta återbetalade de underhållsskyldiga knappt hälften. Underhållsstödet fastställdes till per barn och månad. höjdes beloppet till dagens . Regeringen har på anförda skäl inte velat indexera underhållsstödet. Men om detta gjorts genom att koppla det till prisbasbeloppet skulle beloppet ha uppgått till ca . Detta underhållsstöd har – utan att detta alls var avsett – kommit att bli en norm för underhållsbidragets storlek. Nuvarande belopp om och barn är i många fall alldeles för lågt i förhållande till kostnaderna för barnet och den bidragsskyldiges inkomster. Att det blivit så kan nog i de flesta fall förklaras med att den underhållsberättigade föräldern som regel måste gå till domstol för att få fastställt ett högre underhållsbidrag. Detta varken kan eller vill föräldern göra, ofta motiverat av att det för barnets skull behövs en bra relation mellan föräldrarna och då är en tvist i domstol mycket negativ. har i en rapport, Särlevande föräldrar och deras barns boende och underhåll, konstaterat att mer än vart 10:e barn inte får det underhåll som de har rätt till enligt . Även har påtalat att nuvarande system för fastställande av underhållsstöd och underhållsskyldigheten har stora problem och brister. I betänkandet Fortsatt föräldrar – om ansvar, ekonomi och samarbete för barnens skull (SOU 2011:51) påtalar utredningen att förändringar av dessa system för underhållsstöd och underhållsbidrag måste förändras. Förlorarna är barnen. Regeringen bör följa förslaget från utredningen och i särskild ordning utreda utformningen av ett nytt statligt förskottsbidrag som i stället baseras på föräldrarnas civilrättsliga överenskommelser om underhållsbidrag.
mot · H102Sf206 · 2013-09-24 00:00:00 — Ansökan om bostadstillägg till pensionärer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att följa upp gjorda förändringar i ansökningsförfarandet för bostadstillägg till pensionärer. För många pensionärer med dålig ekonomi är bostadstillägget ett viktigt tillskott. Därför är det angeläget att regelverket kring bostadstillägget är enkelt utformat, både för myndigheterna och för dem som söker bostadstillägg. När man är gammal ska man inte känna att det är onödigt krångligt att ansöka om bostadstillägg. Mot denna bakgrund är det välkommet att regeringen, och har haft ambitionen att förenkla bostadstillägget genom införandet av tillsvidarebeslut och ändrade föreskrifter. Det har dock visat sig vara svårt att genomföra förenklingarna. En rapport från Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) visar att det finns faktorer som talar mot att eftersträvad förenkling kommer att uppnås. Detta kan delvis vara en övergångsproblematik, men ISF menar att ett antal problem kan behöva hanteras av regeringen och myndigheterna. ISF framhåller bland annat att ändringarna avsåg att förenkla och skapa trygghet för de försäkrade. innebär tillsvidarebesluten att den som får bostadstillägg är skyldig att anmäla förändringar i inkomst- och boendeförhållanden. Enligt ISF upplever många försäkrade detta som betungande eftersom ett stort antal handlingar kan behöva skickas in. Vidare kan försäkrade som inte har uppfattat sin anmälningsskyldighet drabbas av förändrade bostadstillägg och stora återkrav. ISF kommer att fortsätta granskningen av de nya reglerna inför en slutrapportering till regeringen . påpekar ISF att det finns en risk för att felaktigheter kan bestå . Det är således viktigt att gjorda förändringar i bostadstillägget följs noga , inte minst utifrån de försäkrades perspektiv. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H102Sf207 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa flexibla sjukskrivningsnivåer. Flexibla nivåer för sjukskrivning behövs för att främja bättre möjlighet till återgång i arbete och en mänskligare arbetslinje. Rätten till sjukpenning och sjukersättning borde utgå från den arbetsförmåga en individ faktiskt har istället för som vara låst till 25-, 50- eller 75-procentig arbetsförmåga. Det är lovvärt att rätten till sjukersättning (så kallad förtidspension) kan kvarstå trots att en person börjar arbeta och att regeringen infört en steglös avräkning, men det gäller bara personer som fått beslut om sjukersättning . Den möjligheten borde gälla alla . Enligt regelverket ska en person kunna arbeta i den omfattning man kan men i praktiken fungerar det inte så. de gröna har länge drivit att en större flexibilitet skulle behövas generellt i sjukförsäkringen. En person som har 60-procentig arbetsförmåga. Denna person klarar jobba = (måndag, onsdag, fredag) om personen får sjukgymnastik . Regelverket säger dock att personen måste jobba eftersom personen har större arbetsförmåga än . Detta även om det skulle innebära försvårad rehabilitering eller men för hälsan. I exemplet ovan går det endast att bli sjukskriven eller , och här har ju personen mer än 50-procentig arbetsförmåga så därför kan enligt reglerna inte bevilja 50-procentig sjukpenning eller sjukersättning. Även en person som är sjukskriven och successivt ska återgå i arbete kan behöva flexibilitet i sjukskrivningsnivåer. Det ska passa individens hälsoläge. Vi anser därför att regeringen bör införa en generell möjlighet till flexibel sjukskrivning istället för de strikta gränser om 25-, 50- och 75-procentig sjukskrivning som gäller . Det skulle möjliggöra för fler att kunna komma åter i arbete på ett långsiktigt hållbart sätt.
mot · H102Sf209 · 2013-09-23 00:00:00 — Karensavdrag i stället för karensdag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur ett procentavdrag vid sjukdom kan införas. Karensdagen slår olika hårt. Den slår hårdare mot dem med deltid och/eller långa arbetspass, eftersom den inte är konstruerad som en andel av veckoinkomsten, utan som första dagens (eller nattens) inkomst. Den som arbetar deltid och/eller långa pass förlorar en större andel av sin inkomst än den som har en jämn arbetsfördelning under fem av veckans dagar. Det är framför allt kvinnodominerade yrken på obekväm arbetstid inom vård, omsorg och handel som straffas med högre karensavdrag på grund av den här konstruktionen. utarbetades ett lagförslag om ett avdrag med en femtedel av en genomsnittlig veckoinkomst istället för en dags karensdag. Trots att i princip alla remissinstanser, utom SKL (Kommuner och Landsting), var positiva, så genomfördes inte reformen. 2011 skrev på fackföreningen uppdrag en rapport om självrisker och karensperioder i sjukförsäkringen. Även den rapporten pläderade för karensavdrag. Det är hög tid att karensdagen tas bort och ersätts med ett avdrag som görs med en viss procentsats från lönen. har en anställd en karensdag innan personen får sjuklön. med 100-procentigt inkomstbortfall drabbar vissa personer väldigt hårt. Det gäller framför allt de som har dåliga möjligheter till flexibilitet och inflytande över sina arbetstider. Det slår särskilt hårt mot dem som arbetar deltid förlagd till få dagar. För dem kan en karensdag innebära löneavdrag med mellan 1,5 och 3 dagar. Frågan har varit uppe till diskussion tidigare och både LO och har varit positiva till karensavdrag. Det färdiga förslaget om karensavdrag innebär att ett avdrag motsvarande en femtedels veckoinkomst ersätter en dags karensavdrag. Införandet av det förslaget som välkomnades av en majoritet av remissinstanserna skulle innebära att avdraget ser lika ut för alla, oavsett arbetstidsförläggning eller när man insjuknar. Då det finns ett nästan färdigberett förslag borde det gå snabbt att nu utreda exakt hur ett konkret lagförslag kan utformas och genomföras. bör tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur ett procentavdrag vid sjukdom kan införas.