mot · H102C431 · 2013-10-04 00:00:00 — Bostad är en social rättighet 3Sverige behöver en ny bostadspolitik6 4.1Mål om 40 000 nya bostäder per år7 4.2Inför ett investeringsstöd för miljövänliga hyresrätter till rimliga hyror8 4.3Höga byggkostnader hindrar byggandet8 4.4Ett allmännyttigt bostadsföretag i alla kommuner9 4.5Behovet av obligatoriska bostadsförmedlingar9 4.6.2Kommunens rätt att bestämma upplåtelseform i detaljplan11 4.6.3Planera för cykelvägar i boendet11 5.2Hissbidrag för ökad tillgänglighet13 6.1En samordnad bostadspolitik för landsbygden13 7.1Värna allmännyttan och bruksvärdesprincipen15 7.1.1Stoppa utförsäljningarna av hyresrätter15 7.2Skydd mot kraftiga och snabba hyreshöjningar18 7.3Avskaffad fastighetsskatt för hyreshus19 7.4Trygghet att hyra i andra hand19 7.4.1Skäliga hyror på andrahandsmarknaden19 7.4.2Kommunal förmedling av andrahandslägenheter20 9.1Regelbunden kartläggning av hemlösheten24 9.3Bostad som en rättighet för alla26 10.2Stärk den kooperativa hyresrätten27 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nytt bostadspolitiskt mål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mål om 40 000 nya bostäder varav majoriteten hyresrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om investeringsstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om byggregler. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utarbeta en strategi för att nå målet om passivstandard. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om minst ett allmännyttigt bostadsföretag i varje kommun. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatoriska bostadsförmedlingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunala boendeplaneringsprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att föreskriva en viss upplåtelseform i detaljplan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillgången till cykelvägar i bostadsområden bör säkerställas genom de planeringsinstrument som finns i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om upprustningsstöd.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ROT-avdraget.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hissbidrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bygga i trä. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett sammanhållet bostadsprogram för svaga bostadsmarknader. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda norsk modell för lån till bostäder på landsbygden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att utreda hur man bättre utnyttjar kreditstocken för bostadslån. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör ta fram en samordnad bostadspolitisk strategi för landsbygdskommunerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till förbättringar av rättssäkerheten vid ombildningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en förvärvslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av vitesföreläggande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med lagförslag med innebörden att vinster som görs i kommunala bostadsbolag bör stanna i verksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att system som driver upp hyrorna måste ersättas av regler som utgår från den kommunala sektorns självkostnadsprincip och allmännyttans hyresnormerande roll. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att påtaglighetsrekvisitet bör tas bort. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör införas ett lagstadgat samrådsförfarande vid ombyggnad och renovering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den s.k. skyddsregeln ska gälla vid ombyggnationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avskaffad fastighetsskatt för hyresrätter.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagen om uthyrning av egen bostad bör avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med skarpare åtgärder mot oskäliga hyror vid andrahandsuthyrning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda förutsättningarna och villkoren för förmedling för uthyrning av lägenheter i andra hand. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör få i uppdrag att ta fram en nationell handlingsplan med en nollvision för hemlöshet.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regelbundet kartlägga hemlösheten.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vräkning av barnfamiljer.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om allas rätt till bostad.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en parlamentarisk utredning om boendesegregation bör tillsättas i syfte att föreslå åtgärder mot densamma. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur de boende i allmännyttans bostäder kan ges ett större inflytande över de övergripande beslut som fattas i bostadsföretagen. 1 Yrkande 11 hänvisat till FiU. 2 Yrkandena 12 och 27 hänvisade till SkU. 3 Yrkandena 31–34 hänvisade till SoU. 3Sverige behöver en ny bostadspolitik behöver en ny bostadspolitik med höga ambitioner. Alla människor ska ha möjlighet att leva i bra bostäder till rimliga kostnader i en trygg boendemiljö. Så är det inte i bostadsbristens . Regeringens enda svar har varit att underlätta för andrahandsuthyrning. I övrigt har man lämnat ifrån sig alltmer av det som borde vara politikens ansvar till marknaden, och i budgetpropositionen aviserar man förslag som innebär steg mot marknadshyror. syn på bostaden är att den är en social rättighet. Bostadspolitiken är därför en grundläggande del av den generella välfärdspolitiken. Bostadspolitiken behöver en ny inriktning, och föreslår därför att det införs ett bostadspolitiskt mål enligt följande: Alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön ska utgå ifrån människors efterfrågan och behov, bidra till jämlika förhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning ska en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. Detta mål ska ersätta målen för områdena Bostadsmarknad och Hållbart samhällsbyggande. Vad som ovan anförs om ett nytt bostadspolitiskt mål bör som sin mening ge regeringen till känna. Bostadsbristen i städerna är akut och drabbar inte minst unga. mål är att det ska byggas 40 000 bostäder och i den här motionen presenterar vi åtgärder för att uppnå detta. Våra förslag handlar också om upprustning av det nuvarande bostadsbeståndet. Stora delar av framför allt miljonprogrammets bostäder behöver renoveras som de bostäder som renoveras i många fall blir för dyra för de hyresgäster som bor där. menar att man måste ha inflytande över sitt boende även om man inte äger det. Motionen innehåller förslag till åtgärder som syftar till att stärka hyresgästens ställning och att värna om allmännyttan i . Slutligen vill vi ha en översyn av reglerna kring bostadsbidragen, och behandlar problemen med växande hemlöshet. Det råder en akut bostadsbrist i stora delar av , inte minst i storstadsregionerna. Enligt Boverket1 bedömer 126 av landets kommuner att de har brist på bostäder. Bostadsbristen innebär att trångboddhet och otrygghet breder ut sig. Följden blir att människors livssituation försvåras, att deras drömmar och frihet inskränks. Även arbetsmarknadens funktionssätt påverkas när människor tvingas tacka nej till arbeten för att de saknar bostad. HSB har också låtit beräkna konsekvenserna av bostadsbristen för tillväxten i den närmaste tjugoårsperioden. Kostnaden uppskattas till . Även om man bör använda den här typen av siffror med viss försiktighet kan man konstatera att bostadsbristen också påverkar tillväxten negativt. Särskilt stor är avsaknaden av hyresrätter. Andelen kommuner som uppger att de har brist på hyresrätter fortsätter att öka och är nu upp i . Hela 246 kommuner har alltså brist på hyresrätter. Bristen på hyresrätter drabbar främst personer som inte är etablerade på bostadsmarknaden eller som behöver flytta men inte har råd att köpa en bostad, t.ex. ungdomar. Nästan 290 000 unga vuxna saknar ett eget boende. För att fylla behovet skulle det behövas ca 190 000 bostäder2. ligger bostadsbyggandet på en historiskt låg nivå. har antalet byggda bostäder i legat runt 20 000 , en byggtakt som bara underskridits . 4.1Mål om 40 000 nya bostäder vill möta bostadsbristen med ett ökat bostadsbyggande. Medan bostadsministern lämnar ifrån sig frågan om bostadsförsörjningen till marknaden så menar att det behövs politiska åtgärder och ansvarstagande. Genom att investera i nyproduktion av bostäder skapas samhällsnyttiga jobb. Vi kan också konstatera att det investeringsstöd för hyresrätter som fanns åren 2001–2006 hade effekt på såväl omfattningen som inriktningen på bostadsbyggandet. mål är att det ska byggas 40 000 nya bostäder . En majoritet av dessa bör vara hyresrätter. Vi är därför beredda att avsätta statliga medel de kommande tio åren för att långsiktigt investera i byggandet av hyresrätter. Vad som ovan anförs om ett mål om 40 000 nya bostäder varav majoriteten hyresrätter bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.2Inför ett investeringsstöd för miljövänliga hyresrätter till rimliga hyror föreslår att det införs ett statligt investeringsstöd för att stimulera ökat bostadsbyggande med inriktning mot resurssnåla hyresrätter. Med vårt förslag möjliggörs för en fördubbling av antalet nyproducerade hyresrätter jämfört med . Som villkor för att ta del av stöden ställs krav på att boendekostnaderna blir rimliga enligt samma ordning som tillämpades inom det investeringsstöd som funnits tidigare. Målet ska vara ett i förväg fastställt produktionskostnadstak. Investeringsstödet till nyproduktion ska bidra till klimatomställningen. Miljökraven bör vara högt ställda. För att få ta del av stödet ska fastigheterna därför klara energiförbrukningskrav på 75, 65 och 55 kWh per kvadratmeter och år beroende på geografisk zon. Investeringsstödet ska riktas mot orter där bristen på ändamålsenliga och efterfrågade bostäder är särskilt stor. Även kooperativa hyresrätter liksom studentbostäder med hyresrätt omfattas av stödet. Bidraget kan uppgå till högst per lägenhet och med en stimulans på . Inriktningen på hyresrätter behövs så länge denna boendeform är missgynnad. Forskning visar att en tidsbegränsning är viktig för att komma igång med bostadsproduktionen. Vi anser därför att dessa investeringsstöd riktade till hyresrätter ska utvärderas och omprövas . Därefter behöver nya riktlinjer tas fram. I budgetmotion, 2013/14:Fi254, anslås medel för detta ändamål. Vad som ovan anförs om investeringsstöd bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.3Höga byggkostnader hindrar byggandet Höga produktionskostnader pekas ofta ut som en av huvudanledningarna till den låga nivån på byggandet. Flera faktorer verkar fördyrande på byggandet, t.ex. den bristande konkurrensen i byggsektorn liksom det faktum att bostadsbristen driver upp markpriserna. Att sänka byggkostnaderna är en viktig fråga för att kunna öka byggtakten. Vårt förslag till investeringsstöd för hyresrätter ska också ses i detta sammanhang. presenterade sitt delbetänkande Ökat bostadsbyggande och samordnade miljökrav – genom enhetliga och förutsägbara byggregler. Enligt betänkandet beror en del av de höga byggkostnaderna på att kommunerna tillåts ställa mer långtgående tekniska krav på byggen som går utöver nationella krav. Framför allt gäller detta kommunala särkrav som avser bostäders energianvändning. delar utredningens bedömning att kommunala särkrav fördyrar och försvårar industriellt byggande. Vi välkomnar därför regeringens beslut att gå vidare med utredningens förslag. vill betona att det är kraven på energieffektivitet i byggregler (BRR) som är för låga. Om man tar bort kommunernas möjligheter att ställa högre krav på t.ex. energieffektivitet än de som anges i BBR så bör dessa i sin tur skärpas rejält i förhållandet till dagens regler. Bostadssektorn måste i högre utsträckning än bidra till klimatomställningen. Regeringen har aviserat att detta ska ske, men har avvisat förslag till skärpta energikrav i byggreglerna. Vad som ovan anförs om byggregler bör som sin mening ge regeringen till känna. menar att alla nya bostäder ska byggas med att s.k. passivstandard, dvs. att energiförbrukningen ska ligga på 45–55 kWh per kvadratmeter beroende på plats i . Detta bör bli norm vid nybyggnation. Regeringen bör utarbeta en strategi för att nå detta mål om passivstandard. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.4Ett allmännyttigt bostadsföretag i alla kommuner Allmännyttan är av största vikt både för en social bostadspolitik och för bostadsförsörjningen. Genom det allmännyttiga bostadsbolaget kan kommunen påverka hur och hur mycket som byggs. Därför bör en del av den statliga bostadspolitiken vara att säkerställa och utveckla allmännyttans ställning. Regeringens politik går dessvärre i motsatt riktning. Under förra mandatperioden upphävde regeringen den s.k. tillståndsplikten vid överlåtelser av kommunala bostadsföretag. Det innebär att det står kommunerna fritt att sälja hela eller delar av de allmännyttiga bostadsbestånden utan att begära tillstånd. Ett av skälen för lagändringen uppgavs vara att alla kommuner inte har allmännyttiga bostadsföretag. Det är en märklig ordning att motivera upphävandet av ett generellt regelverk som träffar alla kommuner med att en handfull kommuner inte har ett allmännyttigt bostadsbolag. Tvärtom är det viktigt att kommunerna stärker sina bostadsföretag och utvecklar möjligheterna att tillhandahålla bra bostäder till kommunens invånare till självkostnads- och bruksvärdesprinciper. Av detta skäl bör det i varje kommun finnas minst ett allmännyttigt bostadsbolag. I syfte att uppnå detta bör de kommuner som saknar ett allmännyttigt bostadsbolag ha ansvar för att ett sådant byggs upp i kommunen. Regeringen bör återkomma med förslag kring hur detta ska genomföras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.5Behovet av obligatoriska bostadsförmedlingar Man ska inte behöva vara beroende av kontakter för att få en bostad. Förutom att det måste finnas fler bostäder, och i synnerhet hyresrätter, så måste dessa fördelas på ett rättvist och förutsägbart sätt. För detta ändamål är bostadsförmedlingar ett bra verktyg. är det bara ett fåtal kommuner som har en bostadsförmedling. Förutom att bostadsförmedlingar kan fördela bostäder på ett rättvist sätt kan de vara ett betydelsefullt instrument för boendeplanering genom att statistik på önskade bostäder avseende läge och storlek blir tillgänglig. I 3 § bostadsförsörjningslagen står det att inrättandet av en bostadsförmedling och regionalt samarbete är frivilligt. Regeringen har i proposition 2012/13:178 En tydligare lag om kommunernas bostadsförsörjningsansvar, föreslagit skärpta skrivningar om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. står i huvudsak bakom regeringens förslag, men konstaterar att regeringen lämnar det viktiga instrumentet bostadsförmedlingar oförändrat. Enligt lagstiftningen kan regeringen, om behov föreligger, ålägga en kommun att inrätta en bostadsförmedling lokalt eller regionalt. menar att frivilligheten bör tas bort. Alla kommuner ska i stället vara skyldiga att i egen regi, eller genom regional samverkan, ordna en bostadsförmedling som genom transparenta regler förmedlar de flesta såväl allmännyttiga som privata lägenheter. Vad som ovan anförs om obligatoriska bostadsförmedlingar bör som sin mening ge regeringen till känna. Den nya trädde i kraft , men det står redan klart att den har brister och behöver moderniseras. Plan- och byggprocessen behöver effektiviseras och byråkratin minskas. Även överklaganden av detaljplaner är tidsödande och försenar byggprocesser. Av bl.a. dessa skäl tillstyrkte civilutskottet ett tillkännagivande om att tillsätta en parlamentarisk kommitté med ett brett uppdrag att föreslå förändringar för att få till stånd en snabbare och effektivare plan- och byggprocess. Regeringen har emellertid inte tillsatt någon sådan kommitté, men vi förutsätter att det kommer att göras skyndsamt. Kommunerna har en möjlighet att utifrån ett program ge förutsättningar för hur ett bostadsområde ska byggas med avseende på antal lägenheter, upplåtelseform osv. Detta är dock inget krav. menar att det ska vara obligatoriskt för kommunerna att upprätta boendeplaneringsprogram för att kunna garantera hög kvalitet i bostäder och boendemiljöer. Vi tror också att obligatoriska boendeplaneringsprogram skulle främja samhällsdebatten kring bostadsfrågor. Boendeplaneringsprogrammen ska redovisas till regeringen via länsstyrelserna. De ska behandla såväl handlingsplaner för nyproduktion och ombyggnad som förändringar i service, infrastruktur och omgivande miljö. Vad som ovan anförs om obligatoriska boendeplaneringsprogram bör som sin mening ge regeringen till känna. Genom markpolitiken har kommunen ett kraftfullt verktyg att påverka förutsättningarna för nyproduktion av bostäder. Tillgången till mark, priset på mark och villkor för markanvisning är viktiga faktorer för den kommunala utvecklingen och möjligheten att möta behovet av bostäder. För kommunen kan det vara kortsiktigt lockande att göra sig av med mark och sälja till högstbjudande. Men långsiktigt är det fördelaktigt att kommunen har kontroll över så mycket mark som möjligt. Därför bör kommuner i större utsträckning än avstå från att sälja mark och i stället välja att upplåta marken med tomträtt. anser att det ska vara en utgångspunkt för kommunens arbete med det obligatoriska boendeplaneringsprogrammet. 4.6.2Kommunens rätt att bestämma upplåtelseform i detaljplan Människors möjligheter att välja hur de vill bo bör stärkas. Därför är det angeläget att kommunerna genom en aktiv bostadspolitik bidrar till ett varierat utbud av bostäder och upplåtelseformer. På så vis förbättras möjligheterna för den enskilde att få ett bra och ändamålsenligt boende. Bostadspolitiken är också viktig för att bekämpa den segregation som framför allt präglar våra stora städer. Förslaget om obligatoriska boendeplaneringsprogram ovan är ett sätt att säkerställa att det byggs med blandade upplåtelseformer. Det skulle också vara en viktig åtgärd för att bryta segregationen. En annan konkret åtgärd kan vara att förändra så att kommunerna ges möjlighet att föreskriva en viss upplåtelseform i detaljplan. Förutsättningarna för att använda översiktsplaner på motsvarande sätt bör också ses över. Det är viktigt att det finns regler som gör att inte hyresrätter som skapas på detta sätt kan omvandlas till bostadsrätter. Vad som ovan anförs om möjligheter för kommunen att föreskriva en viss upplåtelseform i detaljplan bör som sin mening ge regeringen till känna. För att skapa fler bostadsområden med blandade boende- och upplåtelseformer bör också kompletteringsbebyggelse användas i större utsträckning så att det byggs fler hyresrätter i utpräglade villaområden och områden där bostadsrätter dominerar. På motsvarande sätt är det önskvärt att villor, radhus och bostadsrätter byggs i områden som domineras av hyresrätter. Även kompletteringsbebyggelse av radhus, kedjehus eller parhus i hyresform bör prövas. 4.6.3Planera för cykelvägar i boendet Vid planering av nya bostäder och förändringar av bebyggda miljöer ska höga krav ställas på miljövänliga transportmöjligheter och minskad bilanvändning. Tillgång till bra kollektivtrafik och goda förutsättningar för cykeltrafik bör lyftas fram. Det förutsätter ett planeringsperspektiv som väger samman ekologiska, ekonomiska och sociala aspekter med markanvändnings- och bebyggelsefrågor. Cykeln är ett viktigt transportmedel. Aspekter som minskad miljö- och klimatpåverkan, förbättrad hälsa och ökad trafiksäkerhet är alla intimt förknippade med cykeln. Men det finns även positiva sociala dimensioner i och med att cykeln är ett relativt billigt transportfordon. Det gör att den är tillgänglig även för människor med låga inkomster, t.ex. barn och ungdomar. I kapacitetsutredning konstateras också att bilen måste få en minskad roll och cykeltrafiken förbättrade möjligheter för att vi ska nå våra klimatmål. Att planera för cykel- i stället för bilparkering sänker också byggkostnaderna. Cykeltrafiken prioriteras sällan med avseende på investeringar. Därför bör tillgången till cykelvägar i bostadsområdena säkerställas genom de planeringsinstrument som finns i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Under de s.k. rekordåren 1961–1975 byggdes det över en miljon bostäder. finns 850 000 lägenheter i flerbostadshus från . Renoveringsbehovet är nu stort i en stor del av miljonprogrammen. är hyresfastigheter liksom bostadsrättsföreningar undantagna från regeringens ROT-avdrag. vill skapa förutsättningar för att landets hyresgäster ska kunna bo i moderna, funktionella lägenheter med ökad tillgänglighet och med låg energiförbrukning, samt låga koldioxidutsläpp. Befintligt bostadsbestånd bör upprustas för dagens och framtidens behov. Därför föreslår vi att det införs ett upprustningsstöd för boende i flerbostadshus. Stödet riktas till hyresrätter eller bostadsrättsföreningar som genomför genomgripande renovering förutsatt att den leder till minskad energianvändning. utgör användningen av energi i bostäder och lokaler av den totala energianvändningen. Upprustningsstödet bör uppgå till max av arbetskostnaden upp till ett tak om per lägenhet (dvs. i stöd per lägenhet). Med vårt stöd skulle 60 000 hyreslägenheter kunna totalrenoveras . I budgetmotion, 2013/14:Fi254, avsätter vi 2014 och därefter för detta ändamål. Vad som ovan anförs om att införa ett upprustningsstöd bör som sin mening ge regeringen till känna. I ett läge där byggkonjunkturen är vikande menar att det är viktigt att hålla uppe efterfrågan. Förutom att renovera flerbostadshus föreslår vi bl.a. stöd för att rusta välfärdslokaler och att tillgänglighetsanpassa offentliga och kommersiella lokaler. Som en konjunkturåtgärd vill vi därför också behålla dagens ROT-avdrag –2016 för att sedan ersätta det med andra, mer samhällsnyttiga byggsatsningar. Vi avser att återkomma med krav på energieffektiviseringar så att ROT-avdraget används till klimatanpassningsåtgärder. För att få en bättre fördelningspolitisk profil på ROT-avdraget föreslår vi att den maximala skattereduktionen sänks till 2015 och 2016. gör mer än hälften av köparna av ROT-tjänsterna en skattereduktion som är . Vad som ovan anförs om ROT-avdraget bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.2Hissbidrag för ökad tillgänglighet Samhället har ett omfattande ansvar för en generell tillgänglighet och anpassning av boendet för personer med olika former av funktionsnedsättning utifrån deras individuella behov. Kvinnor och män med funktionsnedsättningar ska ha ett stort inflytande över det egna boendet och dess närmiljö, menar . Se även motion 2013/14:So456, Delaktighet för personer med funktionsnedsättning.