mot · H102Fi319 · 2013-10-04 00:00:00 — Tanken är att dessa centraler ska samla förebyggande och stödjande verksamheter för föräldrar och barn på samma plats. En familjecentral innehåller åtminstone mödrahälsovård, barnhälsovård, öppen förskola och förebyggande socialtjänst men även andra yrkeskategorier kan komma till familjecentralerna. En viktig poäng är att göra det enklare att få tillgång till och kunskap om samhällets resurser och träffa andra barnfamiljer. Det ger också en möjlighet att tidigt kunna uppmärksamma särskilda behov och stöd. vill avsätta medel under kommande mandatperiod för utveckling av familjecentraler i miljonprogramsområden. Utvecklingsmedlen ska vara möjliga att söka både för befintliga familjecentraler som vill vidareutveckla verksamheten och för uppbyggande av nya familjecentraler. Insatsen ska samfinansieras med kommun och landsting. 12Barn och unga i social och ekonomisk utsatthet Att förebygga barns utsatthet är mycket viktigt. levde 2,9 procent22 av barnen i familjer med långvarigt ekonomiskt bistånd, vilket är en stor andel för ett land med så goda ekonomiska förutsättningar. Här har regeringen inte gjort tillräckligt. Barn i ekonomiskt utsatta familjer har oftare sämre hälsa och sämre tillgång till fritidsaktiviteter. De lever oftare under otrygga förhållanden än andra barn och risken att utsättas för våld är betydligt högre. Ekonomisk utsatthet är också en riskfaktor för att gå ut utan fullständiga betyg. vill, i enlighet med kritik från , att tar fram en nationell handlingsplan som tar ett helhetsgrepp för att minska den ekonomiska utsattheten. Vi vill även att alla barnfamiljer har rimliga ekonomiska villkor; därför vill vi bland annat göra särskilda insatser för ensamstående. 12.1Insatser för att minska den ekonomiska utsattheten För att nå de ensamföräldrar som har de svåraste ekonomiska villkoren vill höja underhållsstödet med . Vi vill också underlätta den ekonomiska situationen för ensamstående föräldrar med försörjningsansvar och som har barnen boende hos sig under hela eller delar av året. Därför föreslår vi en skattereduktion på , lika för båda föräldrarna. En sådan skattereduktion är omfördelande på så sätt att låginkomsttagare får mer i förhållande till sin inkomst än höginkomsttagare. Syftet är att förbättra barnens ekonomiska situation och förslaget minskar antalet familjer som lever på försörjningsstöd. Förslaget utjämnar något den ekonomiska skillnaden mellan kvinnor och män eftersom fler kvinnor lever ensamstående med barn. Utöver den höjning regeringen gör av bostadsbidraget höjer vi taket så att fler omfattas, vilket innebär att ytterligare cirka 4 000 hushåll i behov får bostadsbidrag. vill skapa rimligare villkor för arbetslösa eller sjuka föräldrar genom flera förslag inom arbetsmarknadspolitiken och genom att införa vad vi kallar arbetslivstrygghet. Barn som mår dåligt ska fångas upp tidigt och bli sedda. Beräkningar visar att kostnaden för en enda unge som hamnar snett i livet kan bli hela . Genom att satsa på förebyggande åtgärder tidigt kan samhället använda resurser på ett mer effektivt sätt. vill satsa på sociala investeringsfonder som kommunerna kan söka pengar ifrån. föreslår också att en statlig utredning tillsätts med syfte att utreda hur ett fortsatt arbete med sociala investeringar kan genomföras. 13Välfärd med god kvalitet Välfärden ska ge människan frihet och trygghet. Vi är som starkast när vi tar hand om varandra när vi är som bräckligast. Därför vill vi ha goda välfärdsinstitutioner som tillhandahåller vård och omsorg när vi behöver det och trygghetssystem som stöder den som är sjuk eller utan arbete. blir det en allt tuffare utmaning att ge alla invånare lika goda förutsättningar för ett gott liv oavsett var i landet de bor. Vi motsätter oss genomförandet av ytterligare ett femte jobbskatteavdrag och föreslår istället bland annat stora satsningar för mer personal inom skolan, den sociala omsorgen och vården. Vi anser att ett antal olika åtgärder behöver vidtas för att säkra kvaliteten i välfärden. Våra hälso- och välfärdssatsningar uppgår till och är även en viktig del i vårt jämställdhetsarbete. politik fokuserar på förebyggande åtgärder för ökad folkhälsa och ger vård och hjälp till de människor som är i behov av det. Tidiga förebyggande insatser är angelägna, både för individen och ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Det grunda fokus som regeringen har i den så kallade kömiljarden vill vi i stället omvandla till en hälsomiljard där landsting som har ambition att arbeta hälsofrämjande och långsiktigt för att minska köer och öka tillgänglighet i vården kan söka anslag. ser behov av en kraftig satsning inom vården som berör personal, utbildning och struktur. Läkarbrist leder till att många landsting har höga kostnader för hyrläkare, vilket drabbar annan vård, och det är även brist på specialistsjuksköterskor. vill bland annat förstärka läkarutbildningen med totalt 1 000 nybörjarplatser . Vi vill se utbildningsanställningar för sjuksköterskor som utbildar sig till specialistsjuksköterskor. Vi avsätter därför medel till ett pilotprojekt som bör prövas och utvärderas inom äldreomsorg, psykiatri och glesbygdsmedicin.23 Glesbygdens utmaningar och möjligheter, samt utveckling och innovation inom e-hälsan lyfter vi genom att avsätta medel till och ge förutsättningar för att vidareutveckla Glesbygdscentrum i till ett så kallat i glesbygdsmedicin och vård på distans. Vi vill också se en utveckling av ny yrkestitel för specialistsjuksköterskor med ett utökat ansvar samt stärka möjligheten att arbeta i team genom att se över förskrivnings- och sjukskrivningsrätt hos andra yrkeskategorier än läkare. 13.3Ökad bemanning i äldreomsorgen Personalen inom äldreomsorgen vittnar om orimlig tidspress, hög arbetsbelastning och dålig organisation av arbetstiden. Det är en situation som har lett till att få söker arbete inom vård och omsorgsyrken. Äldreomsorgen är även hårt drabbad av sjukskrivningar och förtidspensioneringar. Dessa utmaningar medger även regeringen men insatser för att möta dem saknas. har en rad förslag som syftar till att möta den demografiska utmaningen och som även höjer kvaliteten inom äldreomsorgen generellt. Personaltätheten behöver öka för att säkra kvaliteten inom äldreomsorgen. Personalen ska inte behöva stå inför omöjliga situationer som att ensamma behöva utföra lyft som kräver två personer. satsar i ett första skede för att öka bemanningen inom äldreomsorgen. Vårt förslag motsvarar 1 100 tjänster i äldreomsorgen. 13.4Arbetsmiljö och arbetstid inom vård och omsorg Personalen i den kvinnodominerade vård- och omsorgsbranschen ska inte slita ut sig på jobbet. föreslår därför en satsning på personalens arbetsmiljö i form av arbetstidsförkortning med bibehållen lön. Vi satsar till en pott som kommunerna kan ansöka från för att förkorta arbetstiden för personal i äldreomsorgen. satsar totalt de kommande fyra åren på bemanning, kompetensutveckling och arbetstidsförkortning inom äldreomsorgen. Kombinationen av de här satsningarna kommer att ge en mer rimlig arbetssituation för personalen och därmed en bättre vård och omsorg för de äldre. 13.5Bättre upphandling och uppföljning Det är viktigt att kommuner och landsting har god kontroll över hur skattemedlen används och att de används till rätt saker. Upphandling, konkurrensutsättning och valfrihetssystem ska därför alltid utvärderas och följas upp. Dessutom är det viktigt att redovisa hur resurserna används. Här är brukarrevisioner och paneler användbara verktyg, liksom att ersättningssystem kopplas till patienters, elevers och föräldrars tillfredsställelse och upplevelse av verksamheten. För all offentligfinansierad verksamhet ska gälla att anställda omfattas av samma meddelarfrihet och meddelarskydd, att integritetsskyddet för enskilda säkras, ett gott skydd mot diskriminering och kränkning finns och att offentlighetsprincipen tillämpas. Regeringen tonar tyvärr ned samhällets ansvar i folkhälsoarbetet, lyfter i stället ett individperspektiv och undandrar sig därmed det politiska ansvar som folkhälsoarbetet innebär. Regeringens satsningar på sjukskrivningsmiljarden och rehabiliteringsmiljarden fungerar inte. Korttidssjukskrivningarna ökar igen och det behövs nya åtgärder med ett mer salutogent24 perspektiv. vill se en folkhälsokommission för mer hållbara och jämlika levnadsvillkor. Ett konkret lagstadgat ansvar behövs för att folkhälsopolitiken ska ta fart på den nationella, kommunala och regionala nivån. Vi anser att det är dags att får en folkhälsolag. avsätter i budgeten till ersättningar för de transsexuella som genomgått steriliseringar mot sin vilja vid könsbyte. Vi vill även se en fungerande nationell stödfunktion för läkemedelsanvändning för barn, såväl för profession som för föräldrar och välkomnar den satsning som regeringen gör. En direktmöjlighet för unga att anmäla missförhållanden inom psykiatrin till Inspektionen för vård och omsorg, en lex , bör införas. Människans skapande verksamhet utvecklar kreativitet, nyfikenhet och förmåga till innovation och nytänkande. För att stimulera konstnärligt skapande och för att göra kulturen tillgänglig för alla satsar . Kulturarbetarnas arbetsvillkor, och deras tillträde till de offentliga trygghetssystemen, är en förutsättning för att kulturproduktionen på lång sikt tryggas. vill att konstnärsstipendier ska vara skattepliktiga och pensionsgrundande, anställningarna inom ramen för scenkonstallianserna bör utvecklas. Vi välkomnar regeringens intentioner att lösa pensionsfrågan. De fria grupperna, verksamma inom musik, drama, dans, poesi m.m. är själva kroppspulsådern i det svenska kulturlivet. Vi satsar på utökade anslag till så att det ska kunna stödja de fria grupperna. Vidare föreslår vi att alla barn och ungdomar får tillgång till musik- och kulturskola, och en nationell strategi för landets musik- och kulturskolor upprättas i syfte att säkerställa tillgång till kultur för unga. Förslagen beskrivs utförligt i anslagsmotion Utgiftsområde 17. Det saknas medel i regeringens budget för att nå målet att av medborgarna ska ha snabbt bredband . anser att det behövs en större stabilitet och förutsebarhet i finansiering av bredbandsutbyggnaden på landsbygden. En miniminivå ska säkras. Därför satsar vi under utgiftsområde 19 anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. 14Politik för fler bostäder Bostadsbristen har många ansikten. 25-åringen som inte kan flytta hemifrån och påbörja sitt självständiga liv. Familjen som måste trängas i en allt för liten lägenhet. Ingenjören som tvingas tacka nej till ett jobb på annan ort. Studenten som tältar utanför högskolan. Personen i hemlöshet som bor på härbärge. Bostadsbristen är ett allvarligt samhällsproblem som måste tas på allvar i större utsträckning än vad som gjorts . För att öka byggnadstakten vill ge kommunerna ett tydligare ansvar, att mindre byggföretag ska få bättre förutsättningar att konkurrera, samt främja innovationer som gör det möjligt att bygga små, billiga och energieffektiva bostäder. 14.1 Fler bostäder för unga och studenter Fler krafter och mer kapital behöver frigöras för skapandet av nya bostäder. Lärosäten och Akademiska Hus bör få utökade möjligheter att ta en aktiv roll i bostadsförsörjningen. vill också genomföra en kraftig sänkning av fastighetsskatten på studentkorridorer. Ett rum i en studentkorridor beskattas med samma avgift som en stor lägenhet. Det är inte rimligt utifrån studenternas ekonomiska villkor. För en mer uttömmande beskrivning av politik för att angripa bostadsbristen, se vår bostadspolitiska ? Vem kan bo? har gjort en uppföljning av miljömålen; resultatet kan närmast beskrivas som ett miljömålsfiasko. misslyckas med 14 av 16 miljömål, exempelvis frisk luft, rent vatten och giftfri miljö. Denna omfattande miljöförstöring gör att hela ekosystem och därmed vår livskvalitet hotas. Miljöproblemen har byggts upp . Det ställer stora krav på en politik som inser naturens värde. Försvagningen och fragmentering av miljömålssystemet skickar också en kraftfull signal om regeringens minskade miljöambitioner. vill i stället växla upp tempot i miljöarbetet genom bland annat en stegvis upptrappning av anslagen för åtgärder för att nå miljömålen. 15.1Skydda resterna av skog med höga naturvärden Den biologiska mångfalden i våra skogar utarmas. Områden som borde skyddas avverkas i brist på pengar. I budgeten återställde regeringen en del av de neddragningar som tidigare riktades mot skyddet av skogar. vill se en nollvision för avverkning av nyckelbiotoper. Vi föreslår att anslagen för skydd av skogar och annan värdefull natur höjs etappvis och kraftfullt. I annat sammanhang lägger vi andra förslag för att skydda naturvärden i skogen men som inte är budgetpåverkande. Regeringen gjorde en tillfällig höjning av anslagen för havsmiljön, som sedan upphörde och föreslås delvis återställas. Denna ryckighet i finansiering leder till ineffektivitet också för havsmiljön. Regeringens havsmiljösatsning går också i hög utsträckning till åtgärder som inte är tillräckligt kostnadseffektiva. vill använda ekonomiska styrmedel i form av en konstgödselskatt för att minska övergödningen. Skatten förbättrar den relativa konkurrenskraften för ekologiskt lantbruk. Medlen från skatten ska finansiera satsningar på tillämpad forskning av direkt nytta för jordbruket, och förgiftningen av våra åkrar med kadmium minskar. minskades Kemikalieinspektionens möjligheter att driva på det nationella och det europeiska arbetet för att minska spridningen av miljögifter. anser att ska intensifiera arbetet för att minska spridningen av miljögifter. Det behövs en vassare tillsyn och att vi mer aktivt tar vara på de möjligheter som nu ger både nationellt och europeiskt. 15.4Framtiden för svenskt jordbruk är ekologisk anser att framtiden för svenskt jordbruk ligger i mer kunskapsintensiv, diversifierad och djur- och miljöanpassad produktion av kvalitetsprodukter. Bland annat vill vi återföra ett särskilt anslag för åtgärder för att stärka det ekologiska lantbruket. Finansieringen från landsbygdsprogrammet är ett centralt styrmedel i miljöarbetet. När EU nu skär ner stödet till landsbygdsprogrammet vill vi kompensera detta genom en ökad nationell finansiering. Regeringen förstärker i stället effekten av EU:s neddragning . Totalt innebär det en minskning med . vill ändra inriktningen på landsbygdsprogrammet och att omställning till ekologisk produktion ska prioriteras. Vi vill också rikta investeringsstöd till satsningar som behövs för certifierade ekologiska produkter. När EU-reglerna fastställts vill vi pröva möjligheten att föra över pengar från rena bidrag till ersättningar för miljöarbetet samt eventuellt annat som bredbandsutbyggnad. Vi vill även se en bättre samordning mellan landsbygdsprogrammet och andra politiska satsningar som förbättring av villkoren för småföretag, utbyggnad av bredband och offentlig upphandling, till exempel krav på djurhänsyn vid animalieproduktion. Det behövs en allmän skärpning av djurskyddet i . Vi vill bland annat inrätta en djuretisk ombudsman, skärpa arbete med föreskrifter och tillsyn enligt djurskyddslagen, satsa på alternativ till djurförsök och öka ersättningar för viltskador för att minska konflikter kring rovdjuren. Intresset för att leta efter och bryta mineraler i är väldigt stort just . Gruvverksamhet kan ge jobb och stärkt näringsliv på orter med stora behov, men kan också stå i vägen för andra näringar som rennäring och växande turistindustri. Vi menar att samernas rättigheter måste respekteras och inte kan underställas intresset från gruvindustrin. Nya gruvor innebär alltid stora ingrepp i naturen och betydande risker för miljöskador med giftspridning. ställs det för låga krav på att skador som uppkommer åtgärdas och att naturen ska återställas när brytningen är avslutad. Områden som är skyddade av miljöskäl bör fredas från nya gruvor och där bör inte heller prospektering tillåtas. En hållbar mineralstrategi bygger på ökad återanvändning av metaller och att incitament finns att utvinna mer från redan existerande gruvor och slagghögar. ska hushålla med sina ändliga mineraltillgångar. Vi föreslår att både nivån för mineralavgiften höjs avsevärt och att skattebasen breddas. Båda frågorna måste skyndsamt utredas först. Utredningen bör också ges i uppgift att se över nya ekonomiska styrmedel i mineralpolitiken med syfte att nå större återanvändning av metaller. 16Grön politik för global utveckling är ett litet land som kan spela en stor roll. Vi ska förvalta och utveckla det internationella förtroendekapital som byggts upp . Det gör vi bäst genom en samstämmig politik som på alla områden tar hänsyn till fattiga människors perspektiv, respekterar mänskliga rättigheter och planetens gränser. har regeringen räknat av allt större belopp från biståndet. I årets budget planeras en avräkning om för flyktingmottagande. Så ställer regeringen utsatta grupper mot varandra. I då det är svårt att mobilisera resurser för fattigdomsbekämpning vill att ska stå upp för bistånd och en samstämmig politik för global utveckling. Vi menar att måste visa internationellt ledarskap genom att leva upp till de två åtaganden vi gjort i : att minska våra egna utsläpp och finansiera klimatarbete i fattiga länder. ska inte vara det land som tänjer på tolkningsutrymmet för vad som är bistånd eller inte och vi ska ha en generös flyktingpolitik. 16.1Nystart i politiken för global utveckling Den svenska politiken för global utveckling behöver en nystart. anser att ska ta initiativ till ett rättvist, regelbaserat och ansvarstagande internationellt samarbete för att förbättra den globala välfärden, hejda klimatförändringarna och utarmning av vår miljö. Vi behöver också långsiktiga spelregler som gör att statliga bolag, exportorgan och svenska företag blir föregångare inom områden som miljö och mänskliga rättigheter. 16.2Medel till FN:s gröna fond och fattigdomsbekämpning Enligt klimatkonventionen och Kyotoprotokollet ska finansiering av klimatarbete i fattiga länder ske utöver biståndet. I betyder det en satsning utöver den av BNI som beslutat ska gå till insatser för fattigdomsbekämpning och demokrati. Men den tillför inga nya pengar, utan räknar om befintligt bistånd. Därtill minskar satsningen på klimat inom ramen för biståndet. kommer Gröna fonden inom FN vara redo att börja sitta arbete med klimatomställning i syd. har räknat ut att del av det internationella åtagandet bör vara . vill att ska leva upp till det löftet om att finansiera klimatarbetet i fattiga länder och satsar därför i ett nytt klimatanslag, utöver biståndet. Trots att polisväsendet nu har 4 000 fler anställda poliser än och trots att polis och åklagare aldrig förr haft så många hemliga tvångsmedel till sitt förfogande som , inte en högre andel brott upp. Fler poliser är inte den enda lösningen på polisväsendets utmaningar. saknar satsningar mot hatbrott i regeringens budget och konstaterar att brott riktat mot personer på grund av deras etnicitet, religion eller sexuella läggning, förblir oprioriterade hos den borgerliga regeringen. vill att alla som finns i vårt land ska känna riktig trygghet. Vår politik utgår från både förslag för att polisen mer effektivt ska kunna arbeta för att minska brottsligheten och förslag som förbättrar det brottsförebyggande arbetet i syfte att skapa långsiktig social hållbarhet. Samhället måste arbeta med underliggande olösta samhällsproblem som fattigdom, arbetslöshet och missbruk för att minska brottsligheten. 17.1Förebygg brotten och förhindra ungas väg in i kriminalitet Krafttag måste tas för att förhindra att unga män och kvinnor begår brott och återfaller i brott. Det ska inte krävas att en ung människa döms för brott för att den kommunala ska ingripa med särskilda stödinsatser. anser att tillsammans med universitet och högskolor i ska ges i uppdrag att ta fram vetenskapligt baserade metoder för att minska särskilt unga mäns brottslighet. För de unga som döms för brott är utgångspunkten att de så långt som möjligt ska få andra påföljder än fängelse eller särskild ungdomsvård. Inom allt fler sektorer krävs att de som erbjuds arbete kan visa upp straffregisterutdrag. Detta sker i syfte att öka tryggheten, men innebär också en risk för stigmatisering av den som redan avtjänat sitt straff. anser att effekterna av det ökade användandet av olika registerutdrag för dem som avtjänat sina straff och deras möjligheter att rehabiliteras, måste utvärderas. Rehabiliteringen av dömda till frihetsberövande påföljder ska förbättras genom obligatoriska verkställighetsplaner efter lagakraftvunna domar. Kriminalvården ska ge klienter verktyg för egen försörjning. 17.3Utbildning av poliser och åklagare Oroligheterna i vissa förorter i de större städerna i visar på ett ökande gap mellan kunskap och attityder hos rättsväsendets aktörer om boende i dessa områden men också om boendes kunskaper om poliser. Vi anser därför att poliser och åklagare ska få utbildning om diskrimineringens och rasismens grunder och att ordningspoliser ska ges en särskild utbildning om polisens värdegrund och mänskliga fri- och rättigheter. Vi i är övertygade om att de anställda inom polismyndigheterna har goda förutsättningar för att utföra ett ännu bättre arbete, om de får bättre verktyg och förutsättningar. Vi anser därför att polisutbildningen bör göras högskolebaserad med forskningsmöjligheter, att poliser och polischefer ska få förbättrade karriärvägar med bättre planeringsförutsättningar och att särskilda resurser ska satsas på en förbättrad arbetsmiljö för polisanställda. satsar på att stödja projekt som syftar till att öka förståelsen mellan polis och invånare. En del av arbetet med ökad effektivitet ligger i att öka polisens närvaro lokalt i samhället. Vi vill därför att polis tillsammans med kommun, , Arbetsförmedlingen och andra centrala offentliga aktörer, ska öka sin lokala närvaro i de delar av landet där antalet anmälda brott är högt, riskerna stora och utsattheten omfattande. Vi vill att rättsväsendets statliga företrädare såsom polis, åklagare och domare ska genomgå obligatoriska utbildningar i mångfalds- och diskrimineringsfrågor och att det genomförs en utbildningssatsning för rättsväsendets aktörer med fokus på att upptäcka och åtgärda diskriminerande strukturer och praktiker inom rättssystemet. 18Ny riktning i försvarspolitiken upplever den fredligaste situationen på vår kontinent på mycket . är andra delar av världen drabbade av krig och konflikter. I enlighet med principer har ett ansvar för att arbeta för internationell fred och säkerhet. Konfliktförebyggande arbete ska prioriteras. Vi vill se fler svenska soldater i FN-ledda fredsbevarande operationer. anser att ska förbli militärt alliansfritt. En enig riksdag har fastställt att målet för vår säkerhet är att skydda befolkningens liv och hälsa, samhällets funktionalitet och vår förmåga att upprätthålla grundläggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter. Vi anser att säkerhet måste ses i ett bredare perspektiv än enbart som ett eventuellt militärt hot mot vårt land. De hot som och våra grannländer står inför är svåra att förutsäga, och de är gränslösa och komplexa till sin natur. Det kan handla om pandemier, miljöförstöring, direkta konsekvenser av den globala uppvärmningen, teknologiska katastrofer som härdsmältor, terrorism, organiserad brottslighet och cyberattacker. anser att måste stå bättre rustat för den typen av hotbilder. Nödvändigheten att ta sig an dessa hot understryker vikten av att omfördela kostnader från militär verksamhet till andra sektorer för att möta de verkliga hoten mot vårt samhälle samt att investera i förebyggande åtgärder och sårbarhetsreducerande verksamhet, både i och i omvärlden. Vi föreslår en ny riktning i försvarspolitiken och föreslår i klimatanpassningsåtgärder. Under kommande finns ett behov av investeringar i klimatanpassningsåtgärder . Vi föreslår att staten ska stå för hälften av finansieringen, motsvarande .