mot · H002U12 · 2013-03-27 00:00:00 — Ett sådant synsätt ligger också i linje med den digitala agendan för där konvergens förordas mellan den fysiska världen och världen online, även i fråga om skatter (KOM(2010) 245, En digital agenda för ). Regeringen har att även effektuera detta beslut, inte minst eftersom också har en digital agenda med ambitionen att ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Sparandedirektivet, uppförandekoder och antibedrägeriavtal Ett förbättrat sparandedirektiv som dessutom omfattas av fler stater i är viktigt för de nationella skattesystemens legitimitet och för att visa att globaliseringen inte öppnar dörrar för skatteundandragande. Uppförandekoden för företagsbeskattningen har samma funktion. Sparandedirektivet innebär ett automatiskt utbyte av information om räntebetalningar mellan medlemsstaterna vilket möjliggör beskattning av dessa räntebetalningar i den medlemsstat där betalningsmottagaren har sin skatterättsliga hemvist. För och tillämpas en övergångslösning som innebär att en källskatt tas ut i stället för att information lämnas. Direktivet tillämpas fr.o.m. då även , , , och samt , och beroende eller associerade territorier i genom särskilda anslutningsavtal började tillämpa bestämmelser motsvarande direktivets. Kommissionen lade fram en rapport samt ett förslag till ändringsdirektiv. De ändringar som föreslås gäller hur man ska förfara om en fysisk person som är faktisk betalningsmottagare är dold bakom en juridisk struktur, definitionen av betalningsombud och definitionen av vilka inkomster av sparande som ska omfattas av direktivet. Ändringsdirektivet, i form av ett kompromissförslag, har behandlats av utan att någon överenskommelse har träffats. Kommissionen har inlett diskussioner med , , och , om att även dessa länder ska tillämpa motsvarande bestämmelser som i sparandedirektivet. Eftersom ambitionen är att kommande avtal ska omfatta ändringarna i sparandedirektivet så förhindras dessa förhandlingar av att enighet inte kan uppnås kring ändringsdirektivet. Kommissionen vill även med det liggande kompromissförslaget som grund inleda förhandlingar med , , , och om ändringar i deras anslutningsavtal. uppmanade i slutsatser från till snabb enighet om ett förhandlingsmandat för detta. Inte heller vid nåddes dock någon överenskommelse. Frågan ska behandlas vidare. inleddes förhandlingar med om ett avtal om rättsligt samarbete för att bekämpa bedrägerier och annan olaglig verksamhet som skadar EU:s medlemsstater och finansiella intressen (antibedrägeriavtalet). Sedan deklarerade att man accepterar standard för informationsutbyte i skatteärenden utvidgades förhandlingarna till att även omfatta direkta skatter och därtill kopplat informationsutbyte i administrativa skatteärenden i enlighet med standard. Kopplat till detta avtal finns även frågan ovan om att ge kommissionen mandat att förhandla om liknande avtal med , , och . Dessa stater har liksom ett nära samarbete med EU, varför avtalen är viktiga. Beträffande är det fråga om att komplettera ett redan befintligt antibedrägeriavtal, främst vad avser avtalets tillämpningsområde för direkta skatter och informationsutbyte i administrativa skatteärenden i enlighet med standard. Det har inte gått att nå någon överenskommelse om antibedrägeriavtalet med och mandat för förhandlingar med övriga relevanta tredje länder. Socialdemokraterna delar helt uppfattningen att det är av synnerlig vikt att både antibedrägeriavtal och informationsutbyte i skattefrågor med kommer till stånd samt att kommissionen förhandlar fram liknande avtal med , , och . Förhandlingarna med och är de facto helt beroende av innehåller nyckeln till framgång. Dessa stater bör sättas under ökad press genom EU. Genom åtnjuter de stora ekonomiska fördelar av EU, vilket inte är rimligt då de fungerar som centrum för skattefusk, penningtvätt m.fl. illegala aktiviteter under skydd av sin banksekretess och ovilja till transparens. Vi menar att bör gå i spetsen för ett fullständigt informationsutbyte i skattefrågor och transparens i fråga om vilka beskattningsbara tillgångar som finns var placerade. Informationsutbytet ska ske spontant och inte enbart på anmodan. Det är viktigt att regeringen ser till att EU och går före i detta. Regeringen måste inom EU och noga följa hur informationsutbytesavtalen fungerar i praktiken samt verka för förbättringar av standardavtal. ska fortlöpande hållas uppdaterad i sådana frågor. Regeringens handläggning av den amerikanska Foreign Account Tax Compliance Act eller Fatca har brustit i öppenhet gentemot . Utifrån både skatteuppbördsintressen och etiska utgångspunkter är det viktigt att kriminella organisationer, terrorister och diktatorer inte ska kunna gömma pengar i europeiska skatteparadis med nära förbindelser med Europeiska unionen. Regeringarna i EU:s medlemsstater och kommissionen har ett stort ansvar för att driva frågan att banksekretessen och skatteundanhållandet i de europeiska skatteflyktsparadisen upphör. måste slutligen inom både EU och verka för en mer multilateral ansats i skatteavtalsarbetet för att hjälpa utvecklingsländerna till att också få del av dolda tillgångar genom spontant informationsutbyte. Storföretagens skattebetalningar och rapport Det finns en europeisk och internationell debatt kring de stora globala koncernernas skattebetalningar. har genom sin rapport and Profit Shifting redovisat sitt arbete med åtgärder för att komma till rätta med multinationella företags alltmer aggressiva skatteplanering. och forum för skatteadministration tänker redovisa en plan för konkreta åtgärder . Utöver själva åtgärderna ska även en tidsplan för att sätta i gång dem redovisas samt anges vilka resurser och metoder som krävs för att kunna implementera föreslagna åtgärder. G20 har tidigare också tagit upp frågan. G20-staternas finansministrar har vid sitt möte i välkomnat och uttalat att säkra skattebaser utgör en viktig del i arbetet för långsiktigt hållbara finanser. De är beredda att vidta åtgärder för att komma till rätta med skatteflykt och ser fram emot . har en alltför låg profil i dessa frågor. Vi socialdemokrater vill att är pådrivande och går i täten för nya internationella regelverk som sätter stopp för skatteflykten till skatteparadisen. Förslagen från är en bra utgångspunkt. Det är viktigt för och andra välfärdsstater, men också för många fattiga länder som berövas de skatteintäkter de rätteligen borde ha. bör verka för att skatteredovisningen i alla länder öppnas upp genom ett världsomspännande krav på land-för-land-rapportering. Företag ska rapportera sina vinster och skatter i varje land där de är verksamma så att myndigheterna i alla länderna får vetskap om hur mycket skatt som företagen är skyldiga att betala. Det är den första förutsättningen för respektive land att bedöma om redovisningen i det egna landet är rimlig. har tagit ett sådant beslut och det är hög tid att ansluter sig. Ett begränsat sådant förslag förbereds nu inom EU för gruvindustrin men det bör naturligtvis omfatta all internationell företagsamhet. Vuxnas lärande måste stärkas i ett europeiskt perspektiv. Både den formella och informella delen av vuxnas lärande måste utvecklas inom EU för att 2020-strategin ska kunna förverkligas. Kritiken från frivilligorganisationer (s.k. NGO:er) i och folkbildningen i har pekat på att det är en stor slagsida mot högre utbildning och yrkesutbildning i programmet för alla. Vuxnas lärande, både de formella och informella delarna, får en mer undanskymd roll. Vuxnas lärande, inklusive folkbildning, bör behållas som ett eget sammanhållet fokusområde. Budgetresurserna för vuxnas lärande bör ligga i paritet med budgetavsättningen för fokusområdena ungdomar och skolor. Det bör också finnas möjlighet till mobilitet och deltagande i Europasamarbeten för äldre och kortutbildade. Regeringen bör agera för att för alla utvecklas på detta sätt. Vi välkomnar initiativet till modernisering av yrkeskvalifikationsdirektivet och de ansträngningar som görs för att underlätta rörligheten inom EU. Möjligheten för arbetstagare och egenföretagare att röra sig inom EU är viktigt för att tillgodose tillgången på kompetens. Vi är dock mycket oroade över vad yrkeskvalifikationsdirektivet kommer att innebära för sjuksköterskornas kunskapsnivå. Alla sjuksköterskeutbildningar i bör vara högskoleutbildningar med antagningskrav skolutbildning. Om lägre kunskapskrav ställs på sjuksköterskor riskerar patientsäkerheten och legitimationen att urholkas. Regeringen måste agera med kraft i denna fråga. Ett gemensamt europeiskt asylsystem Migration handlar om människor och möjligheter. En socialdemokratisk migrationspolitik utgår från en stark solidaritet människor emellan. Globaliseringen föder hopp och framtidstro, men också oro. En framgångsrik migrationspolitik är därför en politik som sätter jobben främst och full sysselsättning för dem som har kommit hit. För att dra nytta av den kraft och potential som finns i invandringen är jobb det viktigaste verktyget. Jobb är vägen till ökad delaktighet och samhörighet i samhället, till integration och självförsörjning som skapar tillväxt för . En starkare arbetslinje ska genomsyra välkomnandet för de grupper som är i arbetsför ålder. Integrationen mellan EU:s länder ökar som det finns en risk att gränsen mot omvärlden dras skarpare. Ökade flyktingströmmar innebär en stor utmaning för EU. Skillnaden mellan EU-ländernas flyktingpolitik är för stor och när många europeiska länder nu driver en allt striktare migrationspolitik måste röst i EU vara än tydligare i kraven på gemensamt ansvarstagande och upprätthållande av internationella konventioner. Människor på flykt undan krig och förtryck i ska inte mötas av uttalanden om illegal migration och stängda gränser utan av ett värdigt mottagande. Rätten till asyl handlar i grund och botten om solidaritet mellan folken över landgränserna. Vi socialdemokrater vill att EU ska ha en gemensam rättssäker, human, solidarisk och effektiv asylpolitik. Alla asylsökande ska garanteras en rättssäker och effektiv asylprövning i hela EU. Den utveckling vi ser på det europeiska området pekar dock på stora behov och hårt arbete , inte minst i mottagandeförhållandena, för att det ska finnas trovärdighet i viljan att ha ett gemensamt asylsystem. När människor flyttar sprids kunskap, nätverk växer och nya möjligheter uppstår. är ett tydligt exempel på att den kunskap, arbetskraft och mångfald som kommit hit har haft stor betydelse för svensk utveckling och tillväxt. Arbetskraftsmigration är en naturlig del av en globaliserad värld och den kommer att öka, också till . Det är en nödvändighet då och EU står inför stora demografiska utmaningar. Arbetskraftsinvandring är viktig för tillväxt. Men det förutsätter ordning och reda på arbetsmarknaden, en stärkt roll för arbetsmarknadens parter och full respekt för gällande villkor och kollektivavtal, så att oseriösa arbetsgivare inte kan utnyttja människor på flykt. ska vara en aktiv part i mellanstatligt samarbete kring försvarsfrågor och frågor som gäller civil krishantering. För ett effektivare militärt och civilt försvar är det positivt om länder utnyttjar sina resurser på ett mer effektivt sätt. Det kan ske genom sammanslagning av resurser och/eller genom gemensamt utnyttjande. Det är dock viktigt att hävda och andra staters självständighet, och samarbetet måste bygga på frivillighet och förtroende. ska ta en aktiv del i att stärka försvarsindustri genom att uppmuntra och stödja svensk medverkan i industriellt samarbete som också gynnar svenskt försvar och svensk säkerhet. Svensk försvarsindustri har ett mångårigt och unikt kunnande som gör till en självklar deltagare i utveckling av framtida försvarsindustri och kan bidra till att utveckla en mer integrerad, hållbar och konkurrenskraftig industri. skall delta i genomförandet av direktiven om offentlig upphandling och om överföringar inom EU men förbehåller sig rätten att undandra delar som är av väsentlig säkerhetsmässig betydelse för landets försvar. Samarbetet ska ske på mellanstatlig nivå och bygga på frivillighet och förtroende.