mot · H102Fi254 · 2013-10-03 00:00:00 — För att undvika en urholkning av försäkringen indexerar vi beloppen till löneutvecklingen. Vi höjer också ersättningsnivån till för hela ersättningsperioden samt för tid med aktivitetsstöd. Vi minskar dessutom antalet karensdagar med två . Vi tar även bort 75-dagarsbegränsningen vid deltidsarbetslöshet. Vi vill även genomföra en kraftig förstärkning av grundförsäkringen. lämnas många utanför försäkringen och tvingas förlita sig på anhöriga eller försörjningsstöd. Vi vill att alla som uppfyller grundvillkoren i 9 § lagen om arbetslöshetsförsäkring, och har varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen , ska få rätt till ersättning med grundbeloppet. Med vårt förslag kommer fler att kunna ta del av grundförsäkringen: unga, som tidigare skulle ha omfattats av studerandevillkoret, deltidsarbetande och utlandsfödda som ännu inte hunnit etablera sig på arbetsmarknaden. Det viktigaste för en fungerande inkludering är en generell välfärdspolitik tillsammans med aktiva insatser mot diskriminering. För att bryta segregationen är den generella politiken viktigare än det som brukar kallas för integrationspolitik. Vad som behövs är fler jobb, fler bostäder som folk har råd att bo i och en likvärdig skola som inte delar upp eleverna på ett segregerande sätt. Diskrimineringen i arbetslivet tar sig flera uttryck. Arbetslösheten bland utomeuropeiska invandrare är betydligt högre än för befolkningen i genomsnitt. Personer med utländsk bakgrund har också svårt att få jobb som motsvarar deras utbildning och kvalifikationer. Ofta är det flyktingar och invandrare med akademisk examen som försörjer sig som taxichaufförer eller städare. Detta innebär dels att väldigt många människor inte får utnyttja sin fulla potential på arbetsmarknaden och dels att det blir svårare för dem med mindre utbildning att skaffa sig ett jobb. Därför vill göra en satsning på att förbättra matchningen på arbetsmarknaden genom bättre validering och fler kompletteringsutbildningar. Alla barn ska ges samma förutsättningar att klara av skolan. Den elev vars föräldrar har högre utbildning har större möjligheter att få hjälp med skolarbetet hemma. För att kompensera dessa skillnader i förutsättningar vill se en öppen skola där eleverna kan få det stöd och den studiehandledning de behöver för att utvecklas och klara skolans mål. För att ge skolorna förutsättningar att erbjuda läxhjälp i skolan satsar vi på ett stimulansbidrag för läxhjälp. Vi vill att alla elever i och gymnasieskolan som kommer till ålder ska få tillgång till studiehandledning på sitt modersmål motsvarande två timmars studiehandledning och föreslår i stimulansmedel för en sådan satsning. Språket är en nyckel för att bli delaktig i samhället. De invandrare och flyktingar som trots i inte kan svenska har svårt att få ett arbete. Därför vill höja kvaliteten i utbildningen i svenska för invandrare, sfi, bl.a. när det gäller tillgången till varvad praktik och validering, fler lärarledda timmar och välutbildade sfi-lärare. Vi vill se en tydligare individualisering och fler undervisningstimmar . Sfi ska kunna läsas i kombination med praktik, arbetslivsorientering, validering, annan utbildning eller förvärvsarbete. Vi vill också särskilt utveckla sfi med yrkesinriktning. Diskriminering är ett stort samhällsproblem som hindrar människor från att bli delaktiga fullt ut i samhället. För att komma till rätta med diskrimineringen krävs ett systematiskt och långsiktigt arbete. Det är också avgörande att diskriminering kostar. Det behövs därför både förebyggande åtgärder, insatser för att beivra diskriminering och större möjligheter att se till att den som diskriminerar får betala för det. har , , varken medel eller mandat för att kunna utföra detta uppdrag. Vi vill därför ge DO mer resurser och ett utökat uppdrag. behöver snabbt ställa om till innovationsdriven tillväxt. Det andra gör billigare och ibland bättre måste vi möta med högre kunskapsinnehåll, resurseffektivare produktion samt en produktion av varor och tjänster som utgår från våra samhällsutmaningar. Omställningen av ekonomin måste ske i ett nytt ekonomiskt landskap, där klimatutmaningen och den växande befolkningen utgör både hot och möjligheter. I en värld där tillgången på råvaror blir allt knappare och miljöutmaningarna allt större blir innovationer och produkter med högre förädlingsvärde, återvinning och lägre resursförbrukning allt viktigare. Samverkan mellan företag (enskilda och i kluster), universitet, forskningsinstitut och myndigheter är av yttersta vikt för att få en verksamhet som inte bara styrs av kortsiktiga vinstmotiv. Det arbetet kommer att behöva intensifieras och fördjupas, som industrin måste tillämpa mer innovationsfrämjande och kretsloppsanpassade arbetssätt. driver , tillsammans med och Formas, särskilda Strategiska innovationsområden. Vi föreslår att de Strategiska innovationsområdena ska inriktas mot följande tre övergripande samhällsutmaningar: (i) Klimatutmaningen (miljö och energi), (ii) Den växande åldrande befolkningen (hälsa och sjukvård) och (iii) Globaliseringen (konkurrenskraftig produktion, råvarutillgång). Delprojekt inom ramen för det sistnämnda området bör utgöras av samverkansprogram för gruvnäringen, mjukvaruindustrin och turistnäringen. Vidare vill vi stimulera forskning och utveckling i små och medelstora företag. Därför vill vi införa ett stöd som ska omfatta alla företag med upp till 250 anställda. Stödet ska avse högst av företagets kostnader för forskning och utveckling upp till ett tak på . Vi avsätter för detta ändamål. vill också stärka industriforskningsinstitutens verksamhet, särskilt med inriktning mot miljöteknik och innovation. Deras arbete med demonstrationsanläggningar och testbäddar bör utvecklas. För ett dynamiskt näringsliv är en väl fungerande kapitalförsörjning av avgörande betydelse. Vi vill konsolidera de statliga insatserna på området genom att , och Inlandsinnovation förs ihop till en ny organisation med uppgift att stimulera kapitalförsörjningen i de riktigt tidiga faserna. På landsbygden kan kapitalförsörjningen vara problematisk, inte minst för många mindre företag. Där fyller de lokala sparbankerna en viktig funktion. Deras förankring i lokalsamhället innebär att de har goda kunskaper om det samhälle, de företag och de människor som finns och verkar där. Vi vill stärka de lokala sparbankernas möjligheter att konkurrera med storbankerna och bidra till utvecklingen av det lokala näringslivet. Därför behövs lag- och regeländringar men också stöd till uppstart av nya sparbanker. Därutöver behöver sparbankerna ges bättre möjligheter att stärka sin kapitalbas. Vidare bör AP-fondernas placeringsregler ändras. styrs AP-fondernas placeringar av kortsiktiga avkastningsmål. Dessa bör ändras så att AP-fonderna kan användas för strategiska investeringar i syfte att stärka långsiktiga tillväxtförutsättningar. På så sätt kan fler komma i arbete och pensionskapitalet stärkas. Staten ska vara en aktiv ägare till sina bolag som t.ex. , och och genom ägardirektiv säkerställa att bolagen används för att stödja teknikutveckling, ta miljöhänsyn och skapa sysselsättning. För mindre företag kan sjuklöneansvaret ofta vara betungande. Även om mindre företag som kollektiv har en lägre sjukfrånvaro än genomsnittet kan sjuklönekostnader ge upphov till stora problem i de enskilda företagen, exempelvis i form av avbrott i verksamheten. Vi vill därför att mindre företag med upp till 10 anställda helt ska slippa betala 14 dagars sjuklön. Företag med upp till 10 anställda ska alltså omfattas fullt ut, medan en avtrappning sker i företag med 11–15 anställda. Genom förslaget avlastas företagen ekonomiskt som utestängningseffekter på arbetsmarknaden minskar. Målsättningen för skattepolitik är att trygga välfärden, få fler människor i arbete, minska inkomstskillnaderna och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade, generella välfärden. Skatt ska betalas efter bärkraft och välfärd fördelas efter behov. Skattesystemet måste vara utformat så att det är enkelt att förstå och tillämpa för den enskilda skattebetalaren. vill därför betona vikten av att eftersträva ett system som är enhetligt och likformigt och som har så få undantag som möjligt. På så sätt minimeras också möjligheterna till skatteplanering. Skattefusk ska bekämpas kraftfullt. Skatter tas inte ut som något självändamål, utan för att betala för åtaganden som medborgarna anser vara samhälleliga angelägenheter. Skatter är civilisationens pris. Med hjälp av skatteuttaget finansieras investeringar såsom utbildning, forskning och infrastruktur som är avgörande för att bygga ekonomiska styrka och framgång . Skatterna betalar för offentligt finansierade tjänster som sjukvård och barn- och äldreomsorg. Dessa spelar givetvis en livsviktig roll för vår välfärd men har också stor ekonomisk betydelse genom att de möjliggör för fler människor, framför allt kvinnor, att arbeta. Att betala välfärden solidariskt via skatterna är effektivt. Dessutom är det ett kraftfullt verktyg för att utjämna skillnader mellan människor och därmed öka jämlikheten och jämställdheten. Men om vi ska klara detta måste vi våga vara ärliga med att skatteuttaget måste öka. Vi vet att viljan att betala skatt är god om det finns en koppling till satsningar på sjukvård, äldreomsorg och en bra skola. Alternativet är att var och en av oss måste betala för den välfärd vi behöver, till exempel via privata försäkringar. Då är det inte längre människors behov utan plånbokens tjocklek som avgör vilken välfärd man har rätt till. Regeringens politik innebär skattesänkningar på ca . Den här politiken har inneburit ett systemskifte på skatteområdet bl.a. bort från principen om likformig beskattning så att olika personer beskattas olika beroende på varifrån man får sin inkomst. har den bidragit till att urholka skattebaserna. Den privata konsumtionen har tillåtits att öka på bekostnad av den offentliga. I och med det urholkas resurserna till välfärden och möjligheterna till nödvändiga reformer och en rättvis fördelning av ekonomiska resurser. Företrädare för regeringen påstår ibland att som skattekvoten har minskat under regeringens mandatperiod, har skatteintäkterna ökat. Sådana utsagor bygger på att man mäter skatteintäkterna i löpande priser och alltså inte tar hänsyn till inflationen. Inte heller lyfter man det faktum att skatteintäkterna per capita har minskat . Regeringens skattesänkningar har främst gynnat höginkomsttagare genom bl.a. slopad förmögenhetsskatt, sänkt fastighetsskatt för exklusiva villor och inte minst genom rejäla inkomstskattesänkningar. betalar pensionärer, sjuka och arbetslösa mer i skatt än löntagare vid lika inkomst. Detta menar vi är orättvist, ineffektivt och dessutom skadas skattesystemets legitimitet. Regeringens skattesänkningar har även på ett påtagligt sätt ökat mäns nettoinkomster jämfört med kvinnors. I detta kapitel presenteras en rad förslag som syftar till att öka rättvisan i skattesystemet och därmed i samhället i övrigt. Våra huvudsakliga skatteförslag finns i tabell 18 i kapitel 8 i denna motion. I samma tabell finns också ställningstaganden med anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen , som avser skatter och inkomster. Den enskilt största posten i regeringens ensidiga skattesänkarpolitik är det s.k. jobbskatteavdraget. I budgetpropositionen föreslår regeringen att satsas på ett femte steg i jobbskatteavdraget. Det innebär att kostnaden för jobbskatteavdraget kommer att uppgå till hela . Det främsta syftet med jobbskatteavdraget är att hålla lönerna nere. Genom lägre inkomstskatt, som ger mer pengar i plånboken, är tanken att kraven på löneökningar ska minska och arbetsgivarnas efterfrågan på arbetskraft öka. arbetar därför för att jobbskatteavdraget stegvis fasas ut till förmån för en rättvis och likformig beskattning. Jobbskatteavdraget ger större skattesänkningar vid höga inkomster och gynnar därmed män framför kvinnor. Beläggen för att jobbskatteavdraget skulle skapa några jobb är också mycket svaga. presenterade () en rapport61 som visar att det i princip är omöjligt att utvärdera jobbskatteavdragets effekt på sysselsättningen. Trots detta hävdar regeringen envist att jobbskatteavdraget totalt kommer att ge 119 000 nya jobb. menar att även om regeringens egna beräkningar av jobbeffekterna skulle stämma så innebär detta en kostnad om mer än per jobb. Slutligen innebär jobbskatteavdraget att man betalar olika mycket i skatt på sin inkomst beroende på om inkomsten utgörs av t.ex. pension, föräldrapenning eller lön. Skatteuttaget måste upplevas som rättvist för att få acceptans. Därför menar att det krävs en ökad progressivitet i systemet och föreslår höjd skatt vid högre inkomster. Vi föreslår att det nuvarande jobbskatteavdraget trappas av från en månadsinkomst på . För inkomster som är högre än så görs en avtrappning av jobbskatteavdraget. Om man tjänar mer än får man inget jobbskatteavdrag. avvisar dock regeringens föreslagna femte jobbskatteavdrag i sin helhet. Regeringen bör återkomma med förslag om ändring av jobbskatteavdraget i enlighet med det ovan anförda. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I budgetpropositionen föreslår regeringen också att skatten sänks för höginkomsttagare genom att den nedre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt höjs. anser att de som förslaget kostar istället behövs till satsningar på välfärden och avvisar därför förslaget. Den nedre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt bör inte höjas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. värnar principen om lika skatt vid lika inkomst och menar att vi måste tillbaka till en likformig inkomstbeskattning. För att ta ett steg i den riktningen avsätter vi för att sänka inkomstskatten för de grupper som inte fått del av regeringens skattesänkningar. Sjuka, arbetslösa, förtidspensionärer m.fl. berörs av förslaget. Vi uppskattar att förslaget ger en inkomstförstärkning på för en person som är långtidsarbetslös. Vi välkomnar regeringens förslag till sänkning av inkomstskatten för pensionärer. Den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på att det finns starka parter på arbetsmarknaden. De fackliga organisationerna är de viktigaste aktörerna i arbetet för att förbättra villkoren i arbetslivet och öka arbetstagarnas inflytande på arbetsplatserna. För att fler ska välja att organisera sig i facket inför vi avdragsrätt för medlemskap i facklig organisation. Vi inför också avdragsrätt för medlemsavgiften i a-kassan. Vi vill riva upp skattereduktionen för hushållsnära tjänster, det s.k. RUT-avdraget, som drar undan alltmer skatteintäkter som går. Det används i första hand av höginkomsttagare och kostar oerhört mycket för ett fåtal, lågproduktiva arbetstillfällen med djupt problematiska arbetsvillkor. Att vi med gemensamma skattemedel numera också subventionerar läxhjälp till barn vars föräldrar har råd att köpa den, stärker vår övertygelse ytterligare. Vi vill i stället använda pengarna till satsningar på förskolan, bl.a. till minskade barngrupper och till barnomsorg som är tillgänglig , nätter och då allt fler småbarnsföräldrar faktiskt jobbar. Regeringen bör återkomma med förslag i syfte att avskaffa RUT-avdraget. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. vill också ta bort skattereduktionen för gåvor till ideella organisationer. Vi har en positiv syn på ideell verksamhet som vi menar utvecklar demokratin. Vi anser att väl fungerande statliga och kommunala stöd till ideella organisationer är ett mer demokratiskt sätt att stödja denna sektor än skattereduktioner till enskilda givare. Regeringens syfte att stärka välgörenhetsarbetet på bekostnad av den generella välfärden blir allt mer tydligt. Regeringen bör återkomma med förslag i syfte att ta bort skattereduktionen för gåvor till ideella organisationer. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Under föregående mandatperiod sänkte regeringen arbetsgivaravgifterna för företag som har anställda i vissa åldrar. Skattesänkningen beräknas kosta . Syftet har sagts vara att skapa jobb för unga, men utvärderingar av myndigheter som , och regeringens Finanspolitiska råd visar alla att detta är ett dyrt och ineffektivt sätt att minska ungdomsarbetslösheten. I en rapport från konstateras t.o.m. att andelen unga som arbetar inom handeln har minskat sedan arbetsgivaravgifterna sänktes. Rapportens slutsats är att ungdomar ofta saknar den kompetens som jobb i branschen kräver. Med en ungdomsarbetslöshet på är det tydligt att den här skattesänkarpolitiken inte har fått avsedd effekt. I stället har en stor del av pengarna gått till ökade vinster i företag som redan tidigare hade många unga anställda. I årets budgetproposition aviserar regeringen vissa justeringar av reglerna. Enligt det kommande förslaget ska nedsättningen bli större för unga som 25-åringar inte längre ska omfattas. Dessa justeringar stärker uppfattning att sänkta socialavgifter är en mycket ineffektiv och dyr åtgärd för att skapa jobb för unga. föreslår därför att nedsättningen tas bort. Regeringen bör återkomma med förslag i syfte att ta bort nedsättningen av socialavgifter för unga. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen aviserar i budgetpropositionen att man vill införa s.k. nystartszoner fr.o.m. . Nystartszonerna innebär i korthet att företag inom dessa zoner som uppfyller vissa villkor får göra avdrag vid beräkningen av socialavgifterna. Förslaget sägs vara en del av regeringens politik för positiv socioekonomisk utveckling och jobb i områden där många lever i s.k. utanförskap. är kritiskt till förslaget av flera skäl. Att sänka socialavgifterna inom ett visst geografiskt område är ett ineffektivt verktyg för att skapa jobb. Det visar inte minst fallet med nedsatta socialavgifter i stödområde A62,, som enligt utvärderingar inte har haft några sysselsättningseffekter. Vi menar också att ett system med nystartszoner kommer att ge upphov till gränsdragningsproblem. Vårt svar på det s.k. utanförskapet är inkludering. Det viktigaste för en fungerande inkludering är att med kraft driva en generell välfärdspolitik tillsammans med aktiva insatser mot diskriminering. Vad som behövs är att skapa fler jobb, bygga fler bostäder som folk har råd att bo i och skapa en likvärdig skola som inte delar upp eleverna på ett segregerande sätt. För innebär inkludering att ge alla förutsättningar för rätten till utbildning, arbete och bostad samt aktivt motverka samhällets rasistiska och patriarkala strukturer. Därför behöver vi såväl kraftfulla verktyg mot rasism, diskriminering och segregation som åtgärder som kan ge alla oavsett ursprung lika möjligheter att leva och arbeta i det svenska samhället. Den svenska bolagsskatten ska ta in en rimlig andel av vinsterna till samhälleliga investeringar och utgifter. ska den fungera i en öppen ekonomi med internationell konkurrens. sänktes bolagsskatten från till . Bruttokostnaden var hela . Huvudargumentet var att den tidigare skattenivån inte var internationellt konkurrenskraftig. Vi menar att bolagsskatten var konkurrenskraftig redan innan sänkningen. Enligt låg bolagsskatten i nära genomsnittet i just , och hade redan då lägre bolagsskatt än våra tio största handelspartners, däribland och . Om man dessutom tar den reella bolagsskatt som betalas efter olika typer av avdrag så är den svenska bolagsskatten än mer fördelaktig, enligt så låg som 2010. föreslår därför att bolagsskatten höjs till . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. För att förbättra villkoren för svenska företag menar att det krävs investeringar i väl fungerande infrastruktur och utbildad arbetskraft. Sådana satsningar skapar jobb, inte bara större vinster. Likaså anser vi att staten bör bidra med mer resurser till forskning och utveckling. föreslår därför att det införs ett generöst stöd för forskning och utveckling i små och medelstora företag. Fokus bör vara på gröna investeringar för miljö och klimat. För detta ändamål avsätter vi . Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att det ska införas en nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med FoU. förslag är generösare och omfattar inte bara kostnader för personal. Därför avvisar vi regeringens förslag. eftersträvar att så långt som möjligt ha ett enhetligt och likformigt regelsystem med få undantag. Det förhindrar inlåsningseffekter och snedvriden konkurrens. Regeringens branschvisa skattelättnader innebär undantag från dessa principer. Ett av dessa undantag är sänkningen av restaurangmomsen som främst motiverades ur ett sysselsättningsperspektiv. Siffror ifrån SCB visar emellertid att sysselsättningseffekterna av att sänka restaurangmomsen är mycket små eller kanske t.o.m. obefintliga.63 Även regeringens eget Finanspolitiska råd menar att momssänkningens beräknade effekter på arbetslöshet och sysselsättning är överdrivna, och att reformen har karaktären av ett branschstöd. vill höja restaurangmomsen till . Regeringen bör återkomma med förslag om ändring av restaurangmomsen i enlighet med det ovan anförda. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Reglerna för beskattning av ägare av fåmansföretag, ofta familjeföretag, kallas ofta 3:12-reglerna. Reglerna syftar till att förvärvsinkomster ska beskattas lika oavsett om de kommer från lönearbete eller från arbetsinsats i ett eget aktiebolag. Syftet är också att förhindra att det som ska betraktas som tjänsteinkomster omvandlas till lägre beskattade kapitalinkomster. reformerades 3:12-reglerna för att stimulera företagande och sysselsättning inom familjeägda företag. Ett annat skäl var att förenkla reglerna för mindre bolag. medverkade till att 3:12-reglerna har reformerats. ifrågasätter vi dock alltmer hur de används för att slippa undan skatt. Expertgruppen för Studier i Offentlig ekonomi () publicerade en rapport om 3:12-reglerna som bl.a. konstaterar att inkomstomvandlingen har ökat rejält och att det främst är höginkomsttagare som utför inkomstomvandling i enlighet med 3:12-reglerna. Detta ökar inkomstskillnaderna efter skatt. pekar enligt vår uppfattning på avsevärda problem med dagens lagstiftning. föreslår därför att det ska göras en grundlig utvärdering av regelverket. I budgetpropositionen föreslår regeringen flera förändringar av 3:12-reglerna. En av dessa, nämligen den föreslagna förändringen av löneunderlagsregeln, syftar till att strama upp möjligheterna till inkomstomvandling. I avvaktan på en utvärdering står bakom förslaget. Vi avvisar övriga förslag till förändringar som ökar skattebortfallet från 3:12-reglerna. Vi avvisar också investeraravdraget som ska införas . Anledningarna till detta är den ökade risken för skatteplanering och skatteundandragande, samt fördelningspolitiska skäl. Ökad ojämlikhet och en oreglerad finanssektor var två av orsakerna bakom finanskrisen. menar att det krävs åtgärder för att minska risktagandet inom finanssektorn och begränsa spekulationsekonomin. Vi har tidigare lagt ett antal förslag för att reformera finanssektorn. Finanssektorn är underbeskattad. Elva euroländer har inlett ett fördjupat samarbete för att kunna införa en skatt på finansiella transaktioner. Syftet är bl.a. att täcka kostnader för eurokrisen och att avskräcka från transaktioner som inte förbättrar finansmarknadernas effektivitet. har därför utarbetat ett förslag till en sådan skatt. Förslaget innebär preliminärt att finansiella transaktioner beskattas med en skattesats på av värdet, utom för derivat som beskattas . vill att en sådan transaktionsskatt införs i i samband med att länderna i det fördjupade samarbetet gör det. På det sättet kan spekulativt beteende på de finansiella marknaderna motverkas, och resurser styras till mer långsiktiga investeringar i den reala ekonomin. Regeringens förändringar av fastighetsskatten och slopandet av förmögenhetsskatten har bidragit till att inkomstklyftorna i har ökat.