ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102MJ473 · 2013-09-27 00:00:00 — Ändring av strandskyddsreglerna i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheterna att ändra gällande strandskyddsregler i . I och med förändringen av strandskyddsreglerna som gäller från ska kommunerna i sin översiktsplan peka ut områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen (). Syftet med att redovisa områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen är att långsiktigt stimulera den lokala och regionala utvecklingen. Det gäller i områden som har god tillgång till strandområden och där man kan bygga i viss utsträckning utan att strandskyddets syften åsidosätts. Möjligheten att differentiera strandskyddet, genom att peka ut områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen, gäller med några undantag i hela landet. För del är det inte möjligt att peka ut LIS-områden vid och i skärgården. Vid och i anslutning till tätorter ska utpekande av LIS- områden ske restriktivt. Områden som pekas ut ska ha liten betydelse för att tillgodose strandskyddets syften. Med bland annat (och och ) som exempel är det uppenbart att dagens regelverk i alltför stor utsträckning har haft en utgångspunkt i den situation som föreligger i storstadsområdenas kustområden med omnejd. Längs stora delar av ostkusten, inte minst den del som berör , och längs kusten av den stora , är situationen annorlunda. Ett förbud mot nybyggnation driver upp priserna på existerande fastigheter, försvårar generationsväxling och bidrar till minskad fastboende befolkning i kust- och skärgårdsområden utanför stadsområdena. Förslag om en justering av gällande strandskyddsregler i har tidigare lämnats i motion 2012/13:MJ364 som behandlades i betänkande /13:MJU12. Utskottet yrkade där avslag på motionen med hänvisning bland annat till pågående utredning över de nya strandskyddsreglernas effekter. Det är en välkommen utredning eftersom det har visat sig att de nya reglerna om strandskydd har tillämpats olika runt om i landet samt fått oavsedda effekter. Innan denna utredning är klar är det emellertid viktigt att synpunkter och förslag som lyfts i MJ364 beaktas, och av denna anledning vill vi genom denna motion lämna fram en likalydande argumentation. Mot denna bakgrund föreslår vi åter en översyn av de kustområden där möjligheterna att utpeka LIS-områden är särskilt begränsat. Områdena regleras i 7 kap. 18 c och d §§ samt 3 kap. 5 § . Syftet med översynen ska vara att undanta de delar som berör från dagens restriktioner, så det blir möjligt att utpeka LIS-områden utan särskilda begränsningar även längs västra och östra kuster. Vi vill med denna motion att detta ges regeringen tillkänna. Finn (M)
mot · H102MJ475 · 2013-09-27 00:00:00 — Enklare att jaga för personer med funktionsnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att förenkla för personer med funktionsnedsättning att få jaga. Vill man som person med funktionsnedsättning jaga behöver man oftast använda sig av ett motordrivet fordon för att komma ut i terräng. För att få tillåtelse till detta måsta man ansöka om undantag, dispens, från terrängkörningslagen, jaktförordningen och jaktlagen. Är man rullstolsburen behöver man emellertid inte söka undantag från jaktlagen. Ansökan om dispens lämnas till i berört län. Till ansökan ska det medfölja ett läkarintyg. Dispensen man får omfattar olika stora markområden. I en del län gäller dispensen hela länet, medan i andra län gäller dispensen enbart på den egna jaktmarken. Dispensens giltighetstid är oftast maximalt . Det ska även finnas ett markägarmedgivande till att man får åka på marken. Detta kan vara i form av ett muntligt medgivande. För en jaktintresserad person med funktionsnedsättning krävs med andra ord ett omfattande pappersarbete och planering innan eventuell jakt ens kan påbörjas. Dispensen som gäller för ett visst markområde , , innebär för personen med funktionsnedsättning att man enbart kan jaga på det område man sökt för. Får man dispens på sin jaktmark och blir inbjuden till jaktgrannen på jakt måste man därmed söka ny dispens. I praktiken innebär det att jägaren fråntas möjligheten att jaga med sina jaktkamrater utan att genomgå en omfattande och i grunden onödig ansökningsprocess hos . En aktiv jägare med funktionsnedsättning kan ha ett stort antal dispenser som måste medföras. I och med att varje område har en egen dispens innebär det för jägaren en omfattande kontroll om dispenserna snart går ut och om ny ansökan måste göras. Systemet innebär att mycket tid går åt till att göra vad andra redan har gjort tidigare, det vill säga kontrollera behovet av dispensen för en person. Kostnaderna för myndigheterna blir onödigt dyra. Tiden som det tar, 2–, skulle kunna användas till mer prioriterade ärenden. Därmed vore det önskvärt om det går att överväga så att sökt och beviljad dispens gäller för jakt med motordrivet fordon i hela . Finn (M)
mot · H102MJ477 · 2013-09-26 00:00:00 — Regelförändringar till följd av förbud mot utkast av fisk och skaldjur tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga regelförändringar till följd av förbud mot utkast av fisk och skaldjur. I gäller ett utkastförbud för fisket , till följd av en trilateral överenskommelse mellan , och . En sådan ordning skiljer sig drastiskt från tidigare ordning för fiskets bedrivande och är på gång även för annat fiske. För att en ordning med utkastförbud ska fungera för fisket och konsumenter bör det övervägas andra regleringsmöjligheter än de som är möjliga i . Ett utkastförbud förutsätter att all fångst landas, vilket kan stå i motsats till den nuvarande ordningen som är baserad på en tillåten landningskvantitet per tidsenhet (ofta vecka). Utan möjlighet att reglera fisket med individuella fångsträttigheter, vilket endast är lagligen möjligt i det pelagiska fisket, riskerar fiskemöjligheterna att uttömmas snabbt till nytta för ingen, vare sig fiskare eller konsumenter. En reglering som matchar ett förbud mot utkast är individuella överlåtbara fångsträtter. Härigenom säkerställs såväl fiskets som konsumenters intressen som ett utkastförbud råder. Det hårt prövade småskaliga kustnära fiskets överlevnad står på spel och därför bör förutsättningarna övervägas att ses över för en sådan ordning även för annat svenskt fiske än pelagiskt.
mot · H102MJ496 · 2013-09-27 00:00:00 — Om skyddsjakt på säl tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheten till att tillåta skyddsjakt på vikaresäl i dess nordliga utbredningsområde. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheten till att tillåta skyddsjakt på säl i allt vatten i de berörda länen, inte bara i de särskilda skyddsområdena. har medgett skyddsjakt på gråsäl i syfte att minska de skador sälen orsakar yrkesfisket. Detta har skett mot bakgrund av att gråsälen ökat i antal och på vissa håll gjort yrkesmässigt fiske mer eller mindre omöjligt. är det län som fått den största tilldelningen av gråsälar under denna skyddsjakt. I länet har man också haft en god framgång med jakten. I är gråsälen bara en av två vanliga och ökande sälarter. Den andra är vikaresälen. Den är enligt många kustbor den som orsakar fisket störst problem. Det är en spridd uppfattning att vikaresälen har en numerär som gör att stammen skulle tåla en omfattande skyddsjakt, men jakten hindras av en omfattande byråkrati kring vikaresälens skyddsstatus. Ska fiskets problem med sälskador kunna kontrolleras genom skyddsjakt på säl bör det övervägas huruvida även jakt på vikaresäl ska tillåtas. Enskilda skadegörande sälar kan då fällas, och övriga sälar kommer att bli skyggare och mindre benägna att angripa fiskeredskap. Beroende på tilldelningens storlek kan även stammens storlek kontrolleras och vid behov begränsas. Skyddsjakten på gråsäl i har varit framgångsrik, men med anledning av den gränsdragning gjort av de så kallade skyddsområdena, och det jaktförbud som råder i områden som tidigare gjorts till sälskyddsområden så har jakt på skadegörande sälar i anslutning till fiskeredskapen försvårats. Skyddsjakt på vikaresäl bör övervägas att tillåtas i dess nordliga utbredningsområde, i praktiken i och . Skyddsjakten på säl bör dessutom övervägas att tillåtas på allt vatten i de berörda länen, inte bara i de särskilda skyddsområdena.
mot · H102MJ512 · 2013-09-27 00:00:00 — Avskaffa den s.k. dubbelregistreringen vid älgjakt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en översyn av dubbelregistreringen vid älgjakt. Efter ett riksdagsbeslut tillämpas inom delar av renskötselområdet i s.k. dubbelregistrering av älgjakt. Frågan är kontroversiell och har föranlett ett stort antal riksdagsmotioner. Senast föregående behandlade utskottet frågan. Utskottet motiverade då ett avslag till en förändring med hänvisning till att de förslag som fanns i den s.k. Ekströmska utredningen och fiske i samverkan (SOU 2005:116) skulle beredas i . Jaktmarker där markägaren vill jaga älg skall registreras som älgjaktsområden hos . Detta görs inom renskötselområdet liksom i övriga landet av markägaren eller jakträttshavaren. Dubbelregistreringen innebär dock att alla marker inom en samebys renskötselområde även kan registreras som älgjaktsområde av samebyn, med andra ord registreras en andra gång. I praktiken innebär detta att älgjakt bedrivs av två olika jaktlag med varsin tilldelning av älg från . Systemet föreskriver att samråd skall hållas, men i praktiken är detta som regel inte fallet. I stället konstaterar älgjaktslagen på plats ute i skogen att ett annat jaktlag bedriver jakt på samma marker och som de själva. Systemet skapar stora och onödiga konflikter mellan renägande samer och annan ortsbefolkning i vissa områden. Det får även som konsekvens att en planerad förvaltning av naturresursen älg försvåras inom renskötselområdet. Medlemmarna i en sameby måste tillförsäkras den jakträtt de har i enlighet med renskötselrätten. Detta kan exempelvis ske genom älgjakt på områden som undantagits för samebyns egen räkning och/eller genom att personen ingår i ett befintligt jaktlag inom samebyns område. Älgförvaltningssystemet bör gälla även i de delar av landet där medlemmar i en sameby har rätt att jaga. En medveten älgförvaltning måste bygga på kunskap om både älgstam och avskjutning. För att denna resurs skall kunna skötas uthålligt bör endast ett jaktlag jaga på varje område. Därför bör det övervägas huruvida dubbelregistreringen bör avskaffas och registreringen av älgjaktsområdet förbehållas markägaren eller den till vilken markägaren upplåtit sin jakträtt.
mot · H102MJ514 · 2013-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rensa sandstränder från ruttnande tång. är ett grunt hav, med ett medeldjup . Det är därför mycket känsligt för föroreningar, och det är allmänt bekant att trots det senaste årtiondets ansträngningar att minska utsläppen i är situationen inte . Vad som inte är lika bekant är att södra är särskilt grund, och därför än mer utsatt för föroreningarna. Avstånden runt södra är små: mellan och . , och , lider svårt av övergödning som bl.a. yttrar sig i en kraftig tillväxt av alger, tång och sjögräs. Denna blandning av tång och sjögräs ligger som väldiga sjok vid strandkanten på . Inte sällan sträcker sig tångbältet upp på stranden och 10–ut i vattnet, kilometer efter kilometer längs stranden. Denna övergödning av och är till största delen en effekt av lantbrukets gödsling i län. När tången och algerna i sommarvärmen ruttnar till en lilafärgad stinkande smet innebär det avsevärda olägenheter, varav man kan nämna sjöfåglarnas situation, både fritids- och yrkesfisket, turism och bad, de kustboendes svåra sanitära situation när man bokstavligen bor bredvid en ruttnande och svavelstinkande sophög. Men det som i fiskelägen och badstränder är ett besvärande problem, är – sett ur en annan och mer positiv synvinkel – en stor tillgång. är ett mycket bra jordförbättringsmedel. Före handelsgödselns tid stod tångtäkt på högt i pris hos bönderna. Markerna skiftades så att bönderna fick smala tegar ned mot havet, allt för att få rätt till tångtäkt. Tången kan även omvandlas till energi i form av biogas. Ett glädjande initiativ är den biogasanläggning i som kommer tas i bruk. Dock är stora områden längs drabbade och det är angeläget att arbetet med att forsla bort tången utvidgas och att alla goda krafter drar sitt strå till stacken. Tången är mycket lättillgänglig längs de långgrunda stränderna. Det vore önskvärt att ger i uppdrag åt lantbruksnämnderna att informera bönderna att aktivt verka för tångtäkt och gödsling med tång och då i synnerhet i län. En ekologisk cirkel skulle därmed bli sluten, med både en ekonomisk och miljömässig vinst, och ansvaret blev lagt på dem som till största delen förorsakat den kustnära övergödningen. Turismens värde för är stort, och våra sandstränder är en av de största turistattraktionerna. Att vårda och rensa sandstränderna är därför av största betydelse också ur turismsynpunkt. Det har framförts som invändning mot att ta tillvara tången att den bör ligga kvar på stränderna och binda sanden. Både faktiska och historiska skäl talar dock mot denna invändning. Tången ligger inte någonstans på själva sanddynerna, där den kunde ha haft en bindande funktion, utan i vattenbrynet och ett drygt tiotal meter ut i vattnet, samt de första av stranden. Mellan sanddynerna och tångbältet sträcker sig 50–ren sandstrand där badgästerna ligger. Den sanden är inte bunden av tången och ligger uppenbarligen kvar år . Ser man på tångens bindande förmåga i ett historiskt perspektiv så har under århundraden tången forslats bort och lagts på åkrarna utan att därmed sanden i vattenbrynet påverkats. Skånberg (KD)
mot · H102N2 · 2013-09-24 00:00:00 — med anledning av skr. 2012/13:140 redogörelse för företag med statligt ägande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med en redogörelse för hur regeringen säkerställer att de statliga företagen arbetar på ett tillfredsställande sätt med riktlinjer och policyer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en nationell strategi för att utveckla ett hållbart och professionellt statligt ägande bör införas. Staten har en viktig uppgift att värna, förvalta och utveckla de gemensamma tillgångarna som statliga företag representerar på ett ansvarsfullt sätt. Genom ett långsiktigt ägande ska de statliga företagen bidra till en långsiktig och hållbar tillväxt. Många företag med statligt ägande är i flera fall framgångsrika aktörer på både nationella och internationella marknader där de verkar. De representerar stora värden som svenska folket ytterst är ägare till. Regeringens skrivelse kring företag med statligt ägande är ett viktigt redskap för att förmedla information om hur regeringen tar sitt ägaransvar och hur man tänker utveckla ägandet för de statliga företagen. har det framkommit kritik över hur de statliga företagen lever upp till de etiska och ekonomiska riktlinjerna som fattats av både och regeringen. Det gäller exempelvis Telias etablering utomlands men också köp av det holländska gasbolaget , som är den största kontantaffären som genomförts i affärshistoria och som visat sig vara en alltför dyr affär för svenska skattebetalare. Dessa händelser föranleder frågan om regeringen är förmögen att hantera och styra de statliga företagen. Vi ser med stor oro på att man i stället har abdikerat sitt ägaransvar. Vi efterlyser därför åtgärder för att återupprätta det professionella ägaransvaret för de statliga företagen. Regeringen ska återkomma till med en redogörelse för hur man säkerställer att de statliga företagen kommer att följa riktlinjerna framöver. En nationell strategi för att utveckla ett hållbart och professionellt statligt ägande ska införas. Detta ska tillkännage regeringen.
mot · H102N201 · 2013-09-16 00:00:00 — Utveckling av turistnäringen i län tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att väga in förutsättningarna för turismutveckling i län när statliga investeringar, stöd och stimulansåtgärder planeras. Målet för regeringens turismpolitik är att skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring som bidrar till en hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet. För att nå detta mål behövs en turismaspekt vid långsiktig planering och samordning av insatser som genomförs av stat, regioner och kommuner samt av enskilda entreprenörer. Enligt ökade turismkonsumtionen i och nådde . Svenska affärs- och fritidsresenärer spenderade nära och utländska besökare 106,5 miljarder. Fritidsresenärerna stod för nära tre fjärdedelar av svenskarnas totala turismkonsumtion i . I län hade av de övernattande gästerna svensk nationalitet medan det för hela riket var . av övernattningarna på hotell, stugbyar, vandrarhem, camping i privata stugor och lägenheter i län skedde i form av camping. För riket var andelen . svarar naturligtvis för en stor del av denna camping men siffrorna visar att det finns en stor potential att erbjuda alternativa boenden. De olika turistmålen måste vara lättillgängliga. Planeringen av infrastruktur är traditionellt präglad av den varuproducerande industrins och kollektivtrafikens behov. Alltför sällan beaktas behovet av bekväma långväga persontransporter utanför storstadstriangeln. , där län utgör en viktig del, har många turistmål som kan utvecklas ytterligare givet att de yttre förutsättningarna förbättras. I regionen finns en initiativrikedom och en god samverkan mellan företag, kommuner och göra hela Smålandsregionen till ett lockande turistmål. Marknadsföringen av län sker främst genom att lyfta fram fem starka upplevelseregioner; , , , och Glasriket. På Linneuniversitetets Turismprogram finns ett entreprenöriellt och internationellt synsätt. Man lär sig avläsa trender i resandet, upptäcka möjliga marknader och utveckla nya resmål. Men det behövs också bra förutsättningar för företagande genom exempelvis regelförenklingar. Bra förutsättningar kan ge många nya arbetstillfällen vilket är särskilt viktigt i en region som har en stor glesbygdsdel. Jag anser att förutsättningarna för en utveckling av turismen i , och särskilt i län, måste vägas in när statliga investeringar, stöd och stimulansåtgärder planeras. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H102N202 · 2013-09-17 00:00:00 — Nationell strategi för en grundläggande service i hela landet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förverkligande av den rapport om myndigheternas service i samverkan över hela landet som Statskontoret presenterat. Alltför många människor runt om i landet upplever service och grundläggande samhällsfunktioner som ett allt ihåligare lapptäcke. Detta är inte långsiktigt hållbart. Att ha tillgång till en fungerande grundläggande service på rimligt avstånd är en förutsättning för att man ska kunna bo och verka på en ort. Det är därför rimligt att inrätta en nationell servicegaranti som innebär rätt till offentlig service i hela landet. Det innebär att vi tydliggör en lägsta nivå – ett golv – på tillgången till samhällsfunktioner och tjänster som medborgare i har rätt till, oavsett var i landet man bor. Ett första steg på vägen mot en sådan garanti är att förverkliga den rapport om myndigheternas service i samverkan som Statskontoret presenterat. Viktiga steg mot service i hela landet är fortsatta bredbandssatsningar, en definierad rätt till postservice och uppföljning av mobiltelefonioperatörernas utfästelser om täckning. Tillgången till kommersiell service är precis som tillgången på offentlig service en viktig förutsättning för landsbygdens och hela landets tillväxt. Få människor är beredda att bo, leva och driva företag på en plats där det är ett stort och tidskrävande projekt att tanka bilen eller att köpa några liter mjölk i affären. Regeringens satsningar på tillgänglighet måste därför fortsätta och förfinas så att effektivare incitament skapas för att fler lanthandlare, tankstationer, apotek och andra kommersiella nyckelfunktioner finns kvar, utvecklas och nyetableras i hela landet.
mot · H102N204 · 2013-09-18 00:00:00 — Förbud mot kontanthantering av skrot tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett förbud mot kontanthantering vid handel av skrot. gäller omvänd skatteskyldighet vid redovisning och betalning för företag som bedriver handel med avfall och skrot från vissa metaller. Det är bra då det är ett sätt att stävja fusket med moms i skrotbranschen som beräknats uppgå till . Ett annat problem inom skrotbranschen är hanteringen av stulna metaller. Tåg tvingas stanna för att någon stulit ledningar. Kyrkor har blivit bestulna på koppartak och andra fastighetsägare kan ha blivit av med sina stuprör. Detta är bara några exempel på hur metallstölder drabbar samhället och enskilda. , som företräder privata återvinningsföretag, fattade ett beslut om ett frivilligt kontantförbud. Beslutet innebar att alla medlemmar införde ett frivilligt kontantförbud genom att ta bort kontanter och checkar som betalningsmedel. Syftet är att möjliggöra spårbarhet för myndigheter, försvåra penningtvätt samt förbättra arbetsmiljön för de anställda. Skrotbranschen består av ett stort antal företag. Alla är inte medlemmar i en branschorganisation och omfattas därför inte av ett frivilligt kontantförbud. För att minska metallstölderna och säkra att stulna metaller inte kommer in i återvinningskedjan behövs ett lagstadgat förbud mot kontanthantering. Det finns i och . Det skulle gynna alla ansvarsfulla företag i branschen och skapa konkurrens på lika villkor. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening.
mot · H102N208 · 2013-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om hur nettodebitering skulle kunna införas. För att snabba upp omställningen till mer förnybara energisystem, är en småskalig förnybar elproduktion en viktig ingrediens. För att det ska löna sig att satsa på egenproducerad vind-, sol- eller vattenkraft måste det enskilda hushållet/företaget kunna tillgodogöra sig en eventuell överproduktion, genom så kallad nettodebitering. Det innebär att överskottet kan tas om hand i elnätet och den enskilde kan räkna av motsvarande från sin elräkning. Det kräver en översyn av såväl skatteregler som hur överskottet ska tas om hand på ett säkert och effektivt sätt. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som ser över hur nettodebitering skulle kunna införas. Detta bör ge regeringen tillkänna.