mot · H102N423 · 2013-10-03 00:00:00 — Fler jobb i nya och växande företag5 Ökat skydd för företagare7 Kulturella och kreativa näringar8 Stöd till idella rådgivningsorganisationer9 Innovationsfond för tidiga skeden10 Företag med statligt ägande13 Industriforskningsinstituten och internationell samverkan15 Transparent karriärsystem med rörlighet16 Implementering av den nationella innovationsstrategin17 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetsgivarens kostnadsansvar för den andra sjuklöneveckan i sjukförsäkringen bör slopas.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över vilka behov det finns för ytterligare förändringar inom trygghetssystemet för företagare.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör inrättas regionala företagarförmedlingar dit såväl företagare som arbetssökande som kan tänka sig att bli företagare kan vända sig för hjälp med matchning, mentorskap och utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att korta betalningstiderna för företagare.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en nyföretagargaranti bör införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att nyföretagargarantin även ska kunna omfatta situationer då ett företag står inför ett ägarbyte och den som vill ta över har svårt att tillhandahålla tillräckliga säkerheter för lånet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagstiftningen i syfte att stärka skyddet för landets småföretagare när det gäller exempelvis bluffakturor.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i sitt regleringsbrev till bör förtydliga hur stödet för sociala och kooperativa företag kan stärkas inom myndighetens verksamhetsområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kreativa och kulturella näringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att basfinansieringen till organisationer knutna till bör förstärkas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strategiska samverkansprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en innovationsfond för tidiga skeden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Life Science. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med en utvärdering av tidigare insatser inom Life Science. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skapa ett målmedvetet och strategiskt samarbete mellan offentliga myndigheter, näringsliv och akademi för att främja livs- och hälsovetenskapen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om besöksnäringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att en strategi för genomförandet av stora nationella såväl som internationella evenemang inom idrott och kultur samt för större konferenser och möten bör tas fram i samarbete med idrottsrörelsen, kulturlivet och besöksnäringens organisationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gruv- och mineralnäringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att tillståndsprövningar i enlighet med effektiviseras.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skogsnäringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företag med statligt ägande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att återupprätta ett professionellt ägaransvar för företag med statligt ägande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i sina ägardirektiv till företag med statligt ägande bör formulera riktlinjer om att arbeta och bejaka innovationsfrågorna inom ramen för deras verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över stödet för tjänsteforskningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett nationellt innovationsråd som ska ledas av statsministern. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att knyta regionala utvecklingsråd till det nationella innovationsrådet för att arbeta med samverkan kring innovationer och näringspolitik på regional nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en bättre samordning av de statliga riskkapitalbolagen för att underlätta tillgången till statligt riskkapital som är riktat mot små och medelstora företags behov. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till ett bättre fungerande patentskydd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en ny modell för statlig riskkapitalförsörjning till företag kopplade till inkubatorer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att industriforskningsinstituten tillsammans med bör tilldelas en tydligare roll som koordinator för svensk medverkan i EU-forskning inom Horizon 2020.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör initiera en dialog med lärosätena om hur meriteringssystemet kan utvecklas för att premiera relevant erfarenhet utanför akademin.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att etablera ett nationellt för offentlig innovationsupphandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en nationell strategi för offentlig upphandling av innovationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upprätta ett nionde innovationskontor som ska knytas till det nationella innovationsrådet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med en redovisning för hur uppföljningen av den nationella innovationsstrategin fortgår. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta studentmedarbetare.4 1 Yrkandena 1 och 2 hänvisade till SfU. 2 Yrkandena 4 och 7 hänvisade till CU. 3 Yrkande 19 hänvisat till MJU. 4 Yrkandena 30, 31 och 36 hänvisade till UbU. Fler jobb i nya och växande företag har ett starkt näringsliv som genom produktion, kunskapsförädling, effektivisering, utveckling, forskning och innovation har en betydande internationell konkurrenskraft. Vår välfärd skapades inte minst genom en framgångsrik basindustri. ser dock annorlunda ut än den gjorde . har servicesektorn tagit över rollen som största arbetsgivare. Sambanden med tjänstesektorn, både den privata och den offentliga, är närmare . Industrins produkter är fortfarande grunden men de består av allt mer tjänster i form av forskning, utvecklingsarbete, mjukvara, design, transporter, marknadsföring m.m. Det svenska näringslivet utgör ett sammanhållet system där avancerade produkter och tjänster samverkar och skapar förädlingsvärde för näringslivet. För att behålla denna konkurrensfördel vill vi socialdemokrater prioritera jobben som vår viktigaste fråga. En viktig del av en politik för fler jobb är en aktiv näringspolitik. I en stenhård internationell konkurrens ska vara ledande på att utveckla nya produkter, tjänster och affärsidéer. Då skapas förutsättningar för fler och växande företag som efterfrågar arbetskraft. Den globala ekonomin ställer höga krav på förmåga att förnya, ställa om och att hitta nya marknader. Socialdemokraterna vill stärka företagens konkurrenskraft, förbättra tillgången på riskkapital och underlätta exportsatsningar. Vi vill också att det ska vara enklare än att röra sig mellan företagande och lönearbete. Tryggheten för nya småföretagare bör stärkas och att övergången från anställning till företagande underlättas genom att nyblivna företagare ska få ta med sig mer trygghet från sin föregående anställning. Det ska också bli enklare att driva företag i genom till exempel att tillstånd och uppgiftslämning till myndigheter från företag samordnas. Regelförenklingsarbetet bör därför ses över. Sjuklöneansvaret för företagare behöver också ändras. En av de större utmaningarna för svensk näringspolitik handlar om att få befintliga företag att växa och bli exportorienterade. Utrikesberoendet har ökat i svensk ekonomi. Den totala exporten motsvarar hälften av vår bruttonationalprodukt och kommer att bli än mer betydande . Om vi vill behålla vårt välstånd behöver vi fler framgångsrika växande företag som exporterar till andra länder och skapar nya arbetstillfällen i . Genom att stödja växande företag har chansen att bli en av de mest konkurrenskraftiga ekonomierna i världen. Sjuklöneansvaret är en viktig fråga för många mindre företag, men också för offentliga arbetsgivare i form av kommuner och landsting. I ett litet företag kan risken för sjuklönekostnad göra att man tvekar inför att anställa ytterligare en person. Därför föreslår vi att arbetsgivarens kostnadsansvar för den andra sjuklöneveckan i sjukförsäkringen slopas. Detta ska tillkännage regeringen. Tryggheten för företagare bör stärkas. Vi föreslår att övergången från anställning till företagande underlättas genom att nyblivna entreprenörer ska få ta med sig mer trygghet från den föregående anställningen. Exempelvis har vi säkerställt att reglerna för företagarnas karensdagar ändras. kan företagare behålla 24 månader av sin SGI som skydd under ett uppbyggnadsskede av företagsverksamheten. Det kan finnas anledning att se över om ytterligare förändringar behöver göras. Vi vill därför se över vilka behov det finns för ytterligare förändringar inom trygghetssystemet för företagare. Detta ska tillkännage regeringen. Många välfungerande företag riskerar att läggas ner då ingen naturlig efterträdare finns att tillgå. vill många människor bli företagare. Vi föreslår att regionala företagarförmedlingar inrättas dit såväl företagare som arbetssökande som kan tänka sig bli företagare kan vända sig för hjälp med matchning, mentorskap och utbildning. Detta ska tillkännage regeringen. Det är inte rimligt att stora företag och myndigheter använder små företag som bank genom att jobba med mycket långa betalningstider. För att säkerställa kortare betalningstider vill vi införa 30 dagars betalningstid också mellan företag, utan friskrivningsmöjligheter. På vårt initiativ har beslutat om kortare betalningstider. Vi förutsätter att regeringen återkommer till med en proposition i frågan. får många entreprenörer som har bärkraftiga affärsidéer och förutsättningar för att starta nya företag avslag av banken för sina låneansökningar för att de saknar tillräckliga säkerheter. Därför föreslår vi att en nyföretagargaranti införs. Nyföretagargarantin går ut på att staten går in och tar en del av risken tillsammans med banken för företagare som har bärkraftiga affärsidéer men som saknar tillräckliga säkerheter. Även de som står i begrepp att ta över befintliga och välfungerande företag kan ha svårt att få lån från banker. Vi föreslår därför att nyföretagargarantin även ska kunna omfatta situationer då ett företag står inför ett ägarbyte och den som vill ta över har svårt att tillhandahålla tillräckliga säkerheter för lånet. Detta ska tillkännage regeringen. Ökat skydd för företagare Bluffakturor ökar lavinartat. Problemet med bluffakturor är större än någonsin för företagare. ökade antalet polisanmälda bluffakturor , till 17 000 anmälda brott 2011.1 Tusentals svenska småföretag drabbas av dessa försök till bedrägeri med hjälp av bluffakturor. Många företagare blir oroliga och betalar hellre med rädslan att riskera att hamna i något register, då det förekommer att bedragarna lämnar ärendet vidare till ett inkassoföretag eller . Svensk lagstiftning klumpar ihop alla företag. Enmansföretag behandlas på samma sätt som stora företag. Småföretagares situation är i många avseenden jämförbar med enskilda konsumenters. Ofta saknar de resurser som krävs för att bemöta felaktiga krav från exempelvis telefonförsäljare. Bluffakturor kopplas ofta till organiserad brottslighet och det är skrämmande om denna utveckling tillåts eskalera. Det är mycket angeläget att våra småföretagare känner sig trygga i lagstiftningen. Det behövs mer kunskap om hur bluffakturorna ska stoppas, men det finns konkreta åtgärder som kan prövas . En konsument som köper en vara via telefon, internet eller postorder har enligt distans- och hemförsäljningslagen 14 dagars ångerrätt. Någon motsvarande lagstadgad ångerrätt för näringsidkare finns däremot inte. Företagare kan inte heller ansluta sig till Nix-Telefon. Regeringen bör ta initiativ till en översyn av lagstiftningen i syfte att stärka skyddet för landets småföretagare. Detta ska tillkännage regeringen. Alternativa företagsformer som exempelvis socialt och kooperativt företagande bidrar till flexibilitet på den svenska arbetsmarknaden och stärker omställningsförmågan för den svenska ekonomin. Näringslivet blir också mer konkurrenskraftigt om det finns en mångfald av olika företagsformer. De senaste årens positiva lönsamhetseffekter hos företag som jobbar med socialt ansvarstagande bekräftar att företags konkurrenskraft kan stärkas genom konkurrens under bärkraftiga villkor. Det kooperativa nyföretagandet har också stora möjligheter att bidra till en långsiktig och hållbar tillväxt. gör inbrytningar i allt fler branscher. Innovationer som växer fram inom vindkraft, kulturentreprenörskap, upplevelseindustri och olika typer av småföretagssamverkan är oftast resultat från kooperativa företag. Det är viktigt att följa hur förutsättningarna för de kooperativa företagen kan utvecklas och stärkas. Därför vill vi att regeringen, i sitt regleringsbrev till , förtydligar hur stödet för sociala och kooperativa företag kan stärkas inom myndighetens verksamhetsområden. Detta ska tillkännage för regeringen. Kulturella och kreativa näringar Det traditionella industrisamhället står inför stora strukturella förändringar och en ny kreativ näring är på framväxt. De kulturella och kreativa näringarna präglas av en stor rörlighet, det är ett frilanssamhälle, där den kreativa kompetensen är råvaran, dvs. det är ett intellektuellt kapital som lätt kan flyttas med personen. Rörligheten ställer krav på bra infrastruktur inte bara ur traditionell mening utan också ur helt nya perspektiv. För att lyckas med denna omställning är det avgörande att se hur de strukturella system som vi har byggt upp kring industrisamhällets förutsättningar kan anpassas efter de nya förutsättningar som gäller inom den kulturella och kreativa näringen. Det är också av stor vikt att hitta sätt för de traditionella näringarna och de kreativa näringarna att mötas. De kulturella och kreativa näringarna ligger i gränslandet mellan de kulturella och företagsekonomiska sektorerna. Vår utmaning är att ta vara på den potential som kulturen och kreativiteten har och hitta sätt att följa upp de värden som inte kan mätas i traditionella ekonomiska termer. Vi behöver se den kreativa förmågan som en kompetens i sig. En ökad förståelse för hur den kreativa kompetensen kan användas, för att höja värdet eller öka lönsamheten inom andra sektorer, behöver skapas. Kultur och kreativa samarbeten kan vara ett sätt att utveckla verksamheten för att öka konkurrenskraften. Näringarnas stora värde som sysselsättningsbidrag ligger i dess förmåga att vara en dynamo för andra branschers utvecklingsarbete. Det förutsättningslösa och vida synsättet som näringen representerar är av stor betydelse i alla branschers utvecklingspotential. För att möjliggöra detta krävs att den kompetens som näringen innefattar på ett bättre sätt synliggörs för aktörer inom andra branscher som dessa ges insikter om de värden som näringen kan tillföra. I många fall upplevs generella problem som branschspecifika varför en större öppenhet krävs. Några generella metoder för stimulans finns inte, varför graden av lyhördhet i systemet behöver öka. måste kreatören öka medvetenheten om sitt marknadsvärde. Ekonomiska ersättningar och belöningssystem bygger ofta på eget gediget arbete, varför respekten för idéarbete och kreativitet måste ökas. framtid ligger i att erövra och behålla en topposition inom områdena innovation och utveckling. I det perspektivet spelar de kulturella och kreativa näringarna en avgörande roll. Ett lysande exempel på den betydelse som kulturella och kreativa näringar har visar den utveckling och expansion som en ort får då den blir europeisk kulturhuvudstad. , 2014, är kulturhuvudstad (European Capital of Europe, som utses av EU). som kulturhuvudstad 2014 kan ses som en del i en strävan att ska positionera sig inom områdena innovation och utveckling, denna unika möjlighet bör , t.ex. olika myndigheter och organisationer, ta till vara och utveckla. Det är viktigt att se vilken kraft detta projekt ger hela regionen, och det går att utifrån detta dra intressanta lärdomar på vilket sätt kulturella och kreativa näringar kan spela en verkligt avgörande roll för en regions näringslivsutveckling. Detta ska tillkännage regeringen. Stöd till idella rådgivningsorganisationer Vi anser att en omfördelning av statligt stöd måste ske så att de ideella rådgivningsorganisationernas kompetens bättre tas till vara. Dessa organisationer, exempelvis Winnet , Drivhuset och , är viktiga för att tillvarata entreprenörskapskraften i . Vi föreslår att basfinansieringen till dessa organisationer via förstärkts med . Detta ska tillkännage regeringen. Socialdemokraterna vill inrätta ett nationellt innovationsråd direkt underställt statsministern. I rådet samlas representanter från näringsliv, akademi och arbetsmarknadens parter. Det nationella innovationsrådet kommer att fungera som en ny infrastruktur för att löpande utbyta erfarenheter, identifiera nya utmaningar och föreslå nya initiativ för att stärka innovations- och konkurrenskraft. Ett tidigt uppdrag för det nationella innovationsrådet blir att identifiera ett antal övergripande områden där det behövs samverkansprogram. Det ska handla om näringar, teknologier och utvecklingsområden där har möjlighet att inta en världsledande ställning, och där offentliga insatser tillsammans med insatser från näringslivet kan förbättra position. Ett annat uppdrag för det nationella innovationsrådet blir att lägga fast de strategiska utgångspunkterna för den nya fonden för finansiering i tidiga skeden. Detta ska tillkännage regeringen. För ett litet exportberoende land som är det nödvändigt att det finns ett fungerande och väl utvecklat samarbete mellan politik, näringsliv och akademi. Samverkansmodeller mellan det privata och offentliga har historiskt varit viktiga för den svenska samhällsutvecklingen. Därför vill vi i dialog med näringslivet, akademin och de organisationerna utveckla en samverkansmodell som tar sin utgångspunkt i centrala framtidsutmaningar för vårt samhälle – både inhemska och globala. Det nationella innovationsrådet ska peka ut den övergripande inriktningen och viktiga näringar och samhällsutmaningar där innovations- eller konkurrenskraften behöver höjas. Utifrån detta tillsätts ett samverkansprogram för berörd bransch eller samhällsutmaning, där näringsliv, akademi och politik inom berörda branscher diskuterar vad som mer konkret behöver göras och tar fram förslag på åtgärder. Värd för dessa samverkansprogram är , som också får del av de resurser som knyts till programmen. Ansatsen i samverkansprogrammen bygger på övertygelsen att framtidens samhälleliga möjligheter och utmaningar, rätt hanterade, innebär betydande möjligheter att stärka svensk konkurrenskraft och därmed skapa nya arbetstillfällen. Programmen ska samfinansieras mellan näringsliv och samhälle. Beroende på programmets omfattning och inriktning så kan de komma att löpa under ett flertal år. Identifieringen av vilka områden som borde bli föremål för strategisk samverkan kommer att diskuteras inom ramen för innovationsrådet. Vi kan dock redan nu adressera två viktiga utmaningar som kommer att mötas med samverkansprogram. Världens länder måste samla sig för att möta klimatutmaningen och de snabbt stigande råvarupriserna. Råvarupriserna har ökat kraftigt och lite tyder på att vi sett slutet på denna trend. En ökad användning av resurssnål teknik och gröna energikällor är inte längre bara en fråga om moraliskt ansvarstagande utan också en konkurrensfördel som växer sig allt starkare. Svenska företag ska vara ledande när det gäller både att utveckla och använda sådan teknik. Den demografiska utvecklingen med åldrande befolkning ställer stora krav på hela vård- och omsorgssektorn. Det är en utmaning som delar med hela . Vi ser även att den globala efterfrågan på sjukvårdsrelaterade varor och tjänster ökar liksom behovet av nya produkt- och processinnovationer. har tappat både forskning och industriell kapacitet inom Life Science under en följd av år. Därför behövs en tydlig strategi som identifierar våra styrkeområden, stärker den medicinska forskningen och kan sätta in insatser för att stärkas och utveckla det svenska Life Science-klustret. Häri ligger en stor exportpotential för svenska företag och möjlighet till många högkvalificerade arbetstillfällen. Vi avsätter 2014 för start av samverkansprogram mellan näringslivet, akademin, arbetstagarorganisationerna och politiska beslutsfattare. De första programmen ska adressera de möjligheter som öppnar sig inom Life Science och klimatutmaningen. Programmen ska löpa och därmed omfatta . Detta ska tillkännage regeringen. Innovationsfond för tidiga skeden behöver öka den kommersiella utväxlingen på satsade resurser i FoU. Ett innovativt tillväxtföretag går normalt igenom en fas där behovet av kapital är så stort att privata investerare har svårt att fylla det. Studier har visat att i jämförelse med flera andra jämförbara länder har sämre tillgång till kapital till de allra tidigaste faserna där behovet av finansieringsstöd är som störst. Därför vill Socialdemokraterna avsätta i en ny fond för investeringar i tidiga skeden. Målsättningen är att den nya fonden ska arbeta flexibelt och i samverkan med de aktörer som finns runt om i landet hitta fungerande lösningar för att lösa finansiering i tidiga skeden. Det är av vikt att befintliga aktörer spelar en roll eftersom det oftast är de som har störst kunskap om vilka problem och behov som finns i de olika näringar och företag som de arbetar med. Genom att på detta sätt arbeta i samverkan så adresserar man också bättre de behov av kompetensstöd som finns under utvecklingsfaserna. Det gäller inte minst kännedom om avsättningsmöjligheter och efterfrågan som är väsentlig för att innovationstunga företag ska få bättre förutsättningar att utvecklas och nya produkter kunna introduceras på tillväxtmarknader. Närmare inriktning och förutsättningar för den nya fonden blir en fråga för det nationella innovationsrådet att lägga fast. Viktiga aktörer för att bygga en fungerande infrastruktur för finansiering i tidiga skeden blir också de lokala utvecklingsråden. Den nya fonden kapitaliseras genom att outnyttjade resurser hos Fouriertransform förs till den nya fonden. Befintliga investeringar inom Fouriertransform berörs inte. Vi föreslår att det inrättas en marknadskompletterande fond för finansiering i tidiga skeden. För att öka den kommersiella utdelningen på satsade resurser avsätts i den nya fonden. Fonden kapitaliseras genom att outnyttjade resurser hos Fouriertransform förs till den nya fonden. Detta ska tillkännage regeringen. Den snabba ökningen av antalet personer i vårdkrävande ålder ställer stora krav på hela vård- och omsorgssektorn.