mot · H102U303 · 2013-10-04 00:00:00 — är ett fattigt land som också härjas av närmast total brist på demokrati och massiva övergrepp på de mänskliga rättigheterna. Åratals krig har varit förödande för landets ekonomi och slagit sönder infrastrukturen. Det finns inte mycket kvar av de förutsättningar och den optimism som efter självständigheten fanns i landet. Bristen på respekt för de mänskliga rättigheterna är i kanske främst uppmärksammad genom det orättfärdiga fängslandet av den svensk-eritreanske journalisten som suttit fängslad . Vi kräver att och andra samvetsfångar släpps fria och att regeringen intensifierar sina ansträngningar i det arbetet. bör bland annat öppna för en intensiv dialog med rörande demokrati, mänskliga rättigheter och humanitära frågor, öka trycket genom EU samt utse ett särskilt sändebud som ska arbeta med frågan. I en process ser vi värdet av att inkludera demokratiska grupper i diasporan som vill bidra till att utveckla en demokratisk plattform för . Arbetet för ett demokratiskt ska ha stöd. Vi kräver att upphör att hota, trakassera och kräva skatt av eritreaner bosatta i samt att den verkar för att så ska ske. Omvärlden har alltför länge nöjt sig med att i deklarationer och tal kritisera regim. Det är viktigt att alla utländska intressen i bidrar till en förbättrad ekonomisk utveckling, respekt för mänskliga rättigheter och ökad stabilitet i landet. Ur det perspektivet är det mycket allvarligt att anklagelser har framförts också mot svenska företag om att de bidragit i folkrättsbrott i . Det är positivt att dessa anklagelser utreds i grunden. Vi noterar att en förundersökning om folkrättsbrott i samband med oljeutvinningen i södra och företaget roll i detta pågår. föddes en ny nation när republiken utropades, efter en lång process av fredsförhandlingar och folkomröstning. Det ingav framtidshopp att ett fredsfördrag följdes på detta sätt och landet kunde få sin självständighet. Men situationen är fortsatt mycket instabil. Vi är många i som stött kampen för ett fritt och självständigt . De västsahariska flyktingarna, främst i , är totalt beroende av internationell hjälp för sin överlevnad. Många socialdemokrater har själva besökt flyktinglägren och har rapporterat om förfärliga omständigheter. ska skyndsamt erkänna . har förhalat det uppenbara slutresultatet av omvärldens ansträngningar, ett självständigt . ska därför erkänna och därmed utöka sina relationer med . Muren måste rivas och folkomröstning ska hållas. övergrepp mot civila måste stoppas. agerande i EU ska vägledas av folkrätten. Folkrätten ska alltid respekteras, också i avtal som rör naturresurser, till exempel fiske. mellan och avser enbart erkända territorium, dvs. inte det ockuperade , och produkter från ockuperat område ska därmed inte omfattas av samma förmåner som marockanska produkter. Svenska myndigheter, exempelvis tullen, måste tillse att varor till inte kommer från ockuperat västsahariskt territorium under falsk marockansk ursprungsmärkning. I vår utgiftsområdesmotion för biståndet har vi socialdemokrater också skrivit om vikten av humanitärt bistånd till de västsahariska flyktinglägren. Situationen i är oerhört svår oavsett ur vilken synvinkel man tittar på den – humanitär, politisk, social eller ekonomisk. Landet har länge varit totalitärt styrt, med liten eller obefintlig press- och yttrandefrihet, och de grundläggande mänskliga rättigheterna har inte respekterats. Den politiska situationen är fortsatt svår. Det genomförda valet kantades av många frågetecken, anklagelser om valfusk och oegentligheter och det visar hur långt har till verklig demokrati. Mugaberegimens styre har bland annat lett till en inflation av ofattbara mått, skyhög arbetslöshet och svår brist på såväl mat som bränsle. Aidsepidemin har en förödande inverkan på hela det zimbabwiska samhället. Förutom de mänskliga konsekvenserna har aids också ekonomiska följder. Sjukvårdskostnaderna ökar som den yrkesverksamma befolkningen dör . Demokrati och återuppbyggandet av ett fungerande land där livsmedelsförsörjningen kan ta ny fart brådskar, liksom ekonomisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter. De som kämpar för ett demokratiskt behöver omvärldens stöd i sin kamp. regim har lett det land som en gång kallades för kornbod ned i misär, våld och hopplöshet. Ett på väg mot demokratisk och ekonomisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter kommer att behöva omvärldens stöd. bör kraftfullt samverka för att bidra till en hoppfull utveckling. Situationen i är mycket svår. Det krävs en trovärdig politisk process för att kunna avsluta krisen. Såväl grundorsakerna till det cykliska våldet i landet som dess konsekvenser behöver uppmärksammas men kräver också en lösning. Vi välkomnar svenska bidrag till humanitärt stöd och kapacitetsuppbyggnad. Framväxten av politiska partier kan liksom civilsamhället stödjas. Ekonomisk utveckling likaså. Landets egna säkerhetsstrukturer behöver förstärkas till skydd för de mänskliga rättigheterna. Ett ramavtal för fred, säkerhet och samarbete i och stora sjöregionen finns på plats. Men har oroande rapporter om den bräckliga fredsprocessen kommit från östra . Samordnat stöd från FN, regionen med Afrikanska unionen (AU) samt EU med är viktigt. är en mångfacetterad region med historia och kulturarv som går mycket långt tillbaka. I denna kommittémotion väljer vi att koncentrera oss på några få områden, såväl geografiskt som tematiskt. Vi socialdemokrater vill se ett fredligt, demokratiskt och livskraftigt sida vid sida med , med säkra och erkända gränser för båda parter, byggda gränser med, om så förhandlas fram, landområdesbyten. För en liten tid sedan inleddes äntligen nya fredsförhandlingar mellan och . Det är en svår process som har tagit sin början och det går ännu inte att förutse vad som kan bli resultat av detta. Vi socialdemokrater har länge krävt att ska erkänna staten och vi vill att erkännandet följs upp med etablerandet av en ambassad. Men på grund av sin djupa splittring har regeringen inte kunnat vare sig agera eller tala med tydlighet om frågan. har dessvärre förhållit sig mycket passivt på grund av denna splittring. Det enda positiva steg regeringen har förmått ta var att röstade ja i och därmed bidrog till att höja status i FN, från observerande enhet till observatörsstat. ockupation kränker folkrätten och palestinierna . Det palestinska folket har drabbats hårt av denna konflikt, liksom den israeliska befolkningen. Denna konflikt har också konsekvenser för säkerheten i hela regionen och därmed för hela världen. Socialdemokraterna tror på en framtid med två fria, livskraftiga och demokratiska stater som lever sida vid sida inom säkra och erkända gränser. måste upphöra med ockupationen av palestinska områden, illegala bosättningar och byggandet av muren på ockuperad mark. Blockaden av måste upphöra. , som den starkare parten i konflikten, har ett särskilt ansvar. Alla palestinska grupperingar måste ta avstånd från terrorhandlingar. Världssamfundet måste föra en dialog med alla relevanta parter i konflikten, även med dem vars värderingar vi inte delar. Internationell militär närvaro är förmodligen nödvändig för att skapa säkerhet efter en fredsuppgörelse. bör vara berett att delta i en sådan insats. fortsätter att bygga ut bosättningarna trots omvärldens protester. Bosättningarna på ockuperad mark utgör nästan hälften av yta. EU måste vidta åtgärder för att bekämpa dessa folkrättsligt illegala bosättningar. Ett av de största hindren för en tvåstatslösning är bosättningarna. Handel med produkter från bosättningarna bidrar till att upprätthålla dagens situation. Det är positivt att EU har ett handelsavtal med men vi vill också understryka att produkter från bosättningarna inte omfattas av avtalets förmåner eftersom de inte är produkter från . Varje EU-land bör bättre se till att detta efterlevs till fullo. Svenska konsumenter har svårt att få information om de produkter de köper kommer från bosättningar eller från . borde föregå med gott exempel och införa ursprungsmärkning som exempelvis har gjort och som är på väg att införa. borde också agera pådrivande för att få fler EU-länder att göra samma sak. Med en tydlig ursprungsmärkning kan konsumenterna göra medvetna val och välja att bojkotta varor från bosättningarna. Därför menar att bör införa krav på ursprungsmärkning av produkter från bosättningar. Dessutom bör driva på frågan inom EU. Socialdemokraterna stödjer EU:s tydliga markering där vissa typer av samarbeten inom ramen för samarbetsavtalet inte kommer att genomföras i de fall de är relaterade till bosättningarna. bör även driva på i EU för lämplig EU-lagstiftning som motverkar finansiella transaktioner till bosättningarna. är en av de mest komplicerade och betydelsefulla frågorna att hantera inom fredsprocessen. EU och bör tydliggöra sin politik genom konkreta handlingar som exempelvis att driva på för att PLO ska kunna inrätta en representation i östra , hålla möten mellan höga palestinska och europeiska företrädare i östra , verka för att europeiska turistorganisationer inte gynnar bosättningar och inte delta i israeliska möten som sker inne i östra . EU och bör fortsätta att framhålla att vi ser det som naturligt att östra blir huvudstad i ett framtida fritt liksom att också kan vara huvudstad i . EU och den palestinska myndigheten slöt ett nytt avtal inom ramen för EU:s grannskapspolitik, bland annat för att bidra till det palestinska statsbygget och för att förbättra ekonomisk och hållbar utveckling. Avtalet gäller och Socialdemokraterna menar att måste vara en aktiv part i detta samarbete. EU förbinder sig i avtalet att underlätta för palestinsk handel med EU. Israeliska bosättare använder palestiniernas vatten och odlingsbara mark och utgör därför ett stort hinder för palestinsk handel. EU måste därför med kraft verka för att palestinierna får bruka sin egen mark och vatten. Förra biståndsministern har tidigare uttalat en vilja att dra in det svenska stödet till det palestinska statsbygget om inte resultat kunde visas. Detta menade vi då, och fortfarande, är en kontraproduktiv hållning. Situationen i är fruktansvärd och dödstalen ofattbart höga. Det fruktansvärda dödandet, våldet och förtrycket måste få ett slut. En politisk lösning är den enda vägen till en hållbar fred där en ny, demokratisk regering kan komma på plats. och bär genom sitt agerande ett tungt ansvar för det som sker i . De har ända sedan konfliktens början hindrat säkerhetsrådet från att kunna agera. Även regionala stormakter som och har ett ansvar för att göra sitt yttersta för att våldsspiralen ska upphöra. Ett ansvar de inte tar. bör agera inom ramen för världssamfundet liksom inom EU för att få stopp på dödandet men även för en demokratisk framtid. Trycket måste ökas på , , och för att våldet ska få ett slut. Kemiska vapen användes i en attack mot civila, med ett stort antal döda och skadade som följd. FN:s inspektörer har utrett händelsen enligt sitt uppdrag och ligger frågan hos säkerhetsrådet samt hos regim. Vi socialdemokrater menar att måste ta ansvar och hantera situationen vidare. De första stegen har tagits mot att lämnar över sina kemiska vapen och undertecknar kemvapenkonventionen. Detta är viktiga steg på vägen mot en politisk lösning. I ett senare skede måste alla parter, regim såväl som rebeller, ställas till svars inför ICC för begångna krigsförbrytelser. bör ge detta uppdrag till ICC. Omvärlden måste bistå folk humanitärt i den svåra situation de nu befinner sig i. En islamisering av allt samhällsliv har ägt rum . I islams namn har svåra övergrepp begåtts mot oliktänkande. arbetar också aktivt för att sprida sin syn på islam och hur samhället bör organiseras. Vi socialdemokrater ser med oro på denna mission, som vi ser som en viktig aktör i utvecklingen i . Det är av yttersta vikt att också omfattas av vår vilja att utveckla demokrati i . För oss socialdemokrater är det viktigt att fortsätter att finna vägar att stödja demokratiska krafter inne i då vi är övertygade om att stabil demokrati byggs från grunden. Vi ser också med största allvar på de omfattande kränkningarna av mänskliga rättigheter som sker i såsom förtryck av kvinnors rättigheter och av homosexuella och avrättningar av minderåriga. Vi socialdemokrater ser, likt övriga världen, med djup oro på tidigare mörkläggning som kan vara ett tecken på att de försöker skaffa sig kärnvapen. EU har infört hårdare sanktioner mot med anledning av oklarheterna kring landets kärntekniska program. Spänningen har stigit och det finns risk för ökad konfliktnivå. Även om tekniken ännu inte är fullt utvecklad i landet så är ambitionerna i sig ett steg i direkt fel riktning. Det är viktigt att agerar och att ges möjlighet att inspektera anläggningar. I lever majoriteten av världens fattiga trots att antalet fattiga där har minskat stort. Miljöfrågor, befolkningsökningen och mänskliga rättigheter är viktiga frågor att arbeta med. kommunistparti kommer att byta ledare och tyvärr finns tecken på att det kommande ledarskapet kommer att anamma en mer självmedveten och aggressiv utrikespolitik. Hos företrädarna för detta land där kapitalismens yttersta råhet kombineras med kommunistiskt styrelseskick är det svårt att få gehör för krav på klimatansvar eller vikten av mänskliga rättigheter. Men är en motor i såväl som den globala ekonomin. har lyckats lyfta hundratals miljoner ur extrem fattigdom. kan inte isoleras utan måste engageras i världssamfundet och genom nödvändiga ekonomiska såväl som politiska reformer moderniseras. Kampen för demokrati förs också i . träffade socialdemokratiska företrädare i . Då hade hon precis släppts från sin mångåriga husarrest. har fler politiska fångar släppts fria, Aung kan verka politiskt igen och förhoppningsvis signalerar dessa förändringar att något varaktigt positivt sker i . Det är viktigt att noga följa utvecklingen. Det är positivt att flera steg har tagits i en demokratisk riktning men många steg återstår fortfarande. Utvecklingen i det närmaste seklet kommer att vara avgörande för hela den globala utvecklingen. Det som sker där angår oss alla. I finns både ekonomiska under och tigerekonomier. lever hälften av världens fattiga i . Där finns demokratier där mänskliga rättigheter respekteras och där finns diktaturer där raka motsatsen gäller. Vi måste tydligt hävda en hållbar utveckling, demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. har en lång tradition i sitt utvecklingssamarbete med . Det är viktigt att vi utvecklar de goda relationer vi har. Ekonomiskt framhålls ofta som en framgångssaga, och det är sant i vissa delar – men det är inte sant för alla länder. och är redan ekonomiska stormakter och växer sig än starkare . , världens största demokrati, tar stora kliv, och medelklassen växer hastigt. Det här är förstås glädjande och positivt. Varje människa som kan ta sig ur fattigdomens bojor är en seger. och står för den största minskningen av antalet fattiga i världen. Deras alltmer konkurrenskraftiga ekonomier har haft en betydande ekonomisk tillväxt som lyft miljontals människor ur fattigdomen. Det råder ingen tvekan om att kommer att spela en ökande roll i världsekonomin. Ju fler indier och kineser som ökar sin köpkraft, desto bättre är det för svensk ekonomi. Många svenska exportföretag har en stor del av sin försäljning på den asiatiska marknaden. och ekonomiska utveckling ställer krav på vårt eget samhälles förändringsvilja. En avgörande skillnad länderna emellan utgörs av det faktum att är en demokrati. I alla våra kontakter med måste därför kraven på demokratisering och mänskliga rättigheter vara tydliga. Oroligheterna i och hotar den globala freden och säkerheten. Därför krävs internationell närvaro i och , och därför krävs ett större engagemang för att hindra sönderfallet i . Fattigdom och hopplöshet utgör rekryteringsgrund för terrorister. Kampen mot terrorismen ska bedrivas rättssäkert och med full respekt för de mänskliga rättigheterna och folkrätten. När det gäller svenskt engagemang i , såväl civila insatser som det svenska deltagandet i ISAF-styrkan i , hänvisar vi till den överenskommelse som Socialdemokraterna, regeringen och slöt 2010. 12.1Demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet På många håll i förvägras folket sina grundläggande mänskliga fri- och rättigheter. Det är allt från traffickingoffer på till tvångsförflyttade bönder i . Även om demokratiseringen har kommit en bit på väg finns oerhört mycket kvar att göra. Arbetet med försoning och att finna vägen till ett där alla folkgrupper kan leva i fred och jämlikhet kan bara ske via dialog mellan alla parter, och bör stödja den processen. I har utvecklingen varit omvälvande. En av världens mest långvariga militärdiktaturer har börjat öppna för en mer demokratisk utveckling. Även om det fortfarande finns stark anledning till oro och många steg återstår att ta måste man ändå glädjas åt utvecklingen. Det vi nu ser är en mycket positiv utveckling som få ens vågade hoppas på bara . Aung har sedan hon frisläppts tillåtits att verka politiskt och har en plats i landets parlament efter fyllnadsvalen . Militären har dock fortfarande ett avgörande inflytande och de platser som den demokratiska oppositionen vann i valet påverkar i sig inte maktbalansen i parlamentet. Många utmaningar återstår för det burmesiska folket. Den urusla ekonomin, de etniska konflikterna, fortsatt reformering av lagstiftning, bristande respekt för mänskliga rättigheter, etniska konflikter som är olösta i gränsområdena är några exempel på sådana. Även om ett stort antal fångar har släppts så måste alla politiska fångar friges. De våldsamheter och diskriminering som drabbat bl.a. rohingyafolket är också ett exempel på att vägen fortsatt är lång innan kan kallas för en demokrati där allas mänskliga rättigheter tas tillvara. Många sanktioner gentemot har lyfts och det är naturligt då positiva steg har tagits. EU suspenderade alla sina sanktioner gentemot utom vapenembargot. Det är viktigt att och EU fortsätter att bevaka att konkreta steg tas och att genuina, irreversibla reformer genomförs. Möjligheten finns att åter införa sanktioner ifall utvecklingen stannar av eller går tillbaka. Eventuella beslut om lättnader av sanktioner bör föregås av noggrann konsultation med den burmesiska oppositionen. bör ställa sig bakom förslaget om att införa en FN-ledd Commission of Inquiry, en kommission för att undersöka om händelserna i kan vara krigsbrott och brott mot mänskligheten. måste i alla sina kontakter med länder i verka för ökad demokratisering och respekt för de mänskliga rättigheterna. Att fortsätta att arbeta för att företag tar ett större socialt ansvar och att fackliga rättigheter utvecklas är av största vikt. En grundläggande förutsättning för en demokratisk samhällsutveckling och respekt för de mänskliga rättigheterna är, förutom yttrande- och organisationsfrihet, ett fungerande rättsväsen. För det internationella samfundets del ska ansträngningarna fortsätta att inriktas på stöd till rättsutveckling och utbyte av erfarenheter på detta område, att stärka demokratins institutioner och främja framväxten av en demokratisk kultur, i vilken också oppositionen har en roll och kan verka. Det kan ske genom utbyte och samarbete såväl bilateralt och genom EU som med internationella institutioner, till exempel FN-mekanismer och andra internationella organ. Även på jämställdhetens område bör det internationella samfundet öka sina ansträngningar genom att föra en dialog med , men också genom att integrera ett jämställdhetsperspektiv i samarbetet med regionen. har tillsammans med andra internationella aktörer ett stort ansvar för att driva dessa frågor i hela regionen. Vi anser att ytterligare ansträngningar bör göras för att bevaka dödsstraffets användning i med avsikt att på olika sätt verka för dess avskaffande. Regeringen bör även verka för att länder som har dödsstraff öppet redovisar statistik kring antalet domar och avrättningar. måste fortsätta en dialog om de mänskliga rättigheterna med , och . ska även sträva efter att en dialog om de mänskliga rättigheterna initieras med , förslagsvis med EU som plattform. Jämställdhet samt kvinnors och barns villkor bör vara centrala områden i samarbete med . Utöver stöd till organisationer verksamma på dessa områden bör föra fram dem i såväl multilaterala som bilaterala kontakter med länderna i . Med tanke på den otillfredsställande situationen för yttrandefriheten i de flesta sydöstasiatiska länder och den riskfyllda situationen för MR-aktivister på många håll anser vi att regeringen bör särskilt uppmärksamma dessa frågor. Arbetet med att stärka det civila samhällets roll i byggandet av demokrati och god samhällsstyrning måste fortsätta, bland annat genom det utvecklingssamarbete som svenska frivilligorganisationer bedriver med Sidastöd. I finns ett flertal länder med liknande inställning till frågor rörande mänskliga rättigheter och demokrati som och samarbete med dessa länder omkring dessa frågor är av största vikt. Även det mellanstatliga samarbetet inom organisationer såsom ASEM är av stort intresse för att lyfta upp frågorna om mänskliga rättigheter och demokrati. Politiken för global utveckling innebär att vi i arbetet med bilaterala och regionala frågor i ska identifiera processer och frågor där vi inom olika politikområden kan bidra till målet om en rättvis och hållbar global utveckling. Insatser inom olika politikområden ska komplettera och förstärka varandra och ansträngningar ska göras för att undvika att insatser motverkar varandra. Likaså är samverkan över nationsgränser, inte minst inom EU, av vikt för att politiken ska få ordentligt genomslag. Huvudansvaret för enskilda länders utveckling ligger hos respektive lands regering. påverkas ett lands förutsättningar av andra länders agerande inom en mängd områden. Samstämmigheten mellan olika politikområden ska därför stärkas i syfte att göra den samlade politiken mer utvecklingsfrämjande. För att arbetet för en rättvis och hållbar utveckling ska leda till resultat räcker det inte att bara agerar på ett samstämmigt sätt för att bidra till minskad fattigdom och en hållbar global utveckling. Politiken för global utveckling är därför också viktig i våra dialoger och kontakter med de rikare länderna i . Genom dialog bör vi försöka påverka deras agerande på olika politikområden och i multilaterala forum och deras finansiella bidrag till utvecklingssamarbetet. Medlemskapet i EU innebär dessutom att vi har ytterligare en viktig plattform att utnyttja för att agera på områden som är prioriterade i våra relationer med . Det ställer krav på att vi verkar för att EU för en politik gentemot där en rättvis och hållbar global utveckling tydliggörs som det övergripande målet. Världens utveckling under det kommande seklet är nära förbunden med utvecklingen i . De snabba förändringar som sker i flera av regionens länder får tydliga globala konsekvenser. För en liten öppen ekonomi som den svenska innebär det stora möjligheter och utmaningar. är en heterogen region. Länder och territorier uppvisar stora skillnader i bl.a. politiska och ekonomiska system och utvecklingsnivåer. Regionen rymmer såväl demokratier som enpartistater, såväl världens fattigaste länder som med en högre per capita-inkomst än , såväl världens mest öppna ekonomier som slutna länder etc. Av det faktum att inte är en enhet i annat än geografisk mening följer att fördjupade relationer kräver långsiktiga och diversifierade satsningar som omfattar politiska relationer, handels- och investeringsfrämjande, utvecklingssamarbete, miljösamarbete, forskningssamarbete och utbildning, folkrörelsekontakter, kultursamarbete och information och Sverigefrämjande. Ett tätare och bredare besöksutbyte är ett viktigt led i arbetet med att öka förståelsen för regionen och dess förändringar samt att bredda och fördjupa det ömsesidiga samarbetet med .