kam-bu · H1C120130918bu · 2013-09-18 13:00:00 — Dokumentet finns inte. There is no row at position 0. överlämnas budgetpropositionen , Politik för tillväxt och jobb, till riksdag. Det är vi presenterar en budgetproposition i en mycket bevärlig internationell miljö.USA återhämtar sig långsamt. Vi ser att bostadsmarknaden repar sig, men industriinvesteringarna är låga, och alltför många står utanför arbetskraften.I eurozonen går återhämtningen ännu långsammare. Problemländerna kämpar med massiva skuldberg. Banksektorn är för klen för att ge stöd för en återhämtning. Arbetslösheten i eurozonen ligger på 12 procent.I , , och har tillväxten avtagit och marknadsoron tilltagit. Världen läker långsamt efter finanskrisen, så långsamt att export, investeringar och industri inte kommer att dra jobben i . Eurokrisen och världsekonomin ger motvind och uppförsbacke.Sverige står starkt. Offentliga finanser i är starkare än i praktiskt taget alla andra länder. Underskotten är lägre. kommer snabbare tillbaka till både balans och överskott. Skuldsättningen är påtagligt lägre, och den långsiktiga uthålligheten är starkare än i de flesta andra länder. De flesta andra länder har sämre, svagare, klenare och mer sårbara offentliga finanser än Sverige.Sverige ska använda denna styrka. ska använda denna styrka för att säkra jobben. Att skapa förutsättningar för fler jobb i växande företag är den centrala uppgiften för svensk politik.I budgetpropositionen föreslår regeringen att fyra och en halv miljon löntagare får sänkt skatt. Genom att skatterna sänks stöttar vi hushållen i motvinden. Det är centralt i ett läge när ekonomin går i uppförsbacke att vi ska stötta den inhemska sektorn. Dragkraften för jobben måste komma genom att ekonomin i växer. När hushållen får lite mer i plånboken blir det lite mer energi i ekonomin. När skatterna sänks förbättras den ekonomiska tryggheten för alla som arbetar. Då lägger vi grunden för mer av framtidstro; då lägger vi grunden för fler jobb. Detta är centrala förändringar i svensk ekonomi. Att det blir mer lönsamt att arbeta påverkar hur arbetsmarknaden fungerar. I är det för få som arbetar, och det vore bra om många jobbade mer. När det lönar sig bättre att arbeta söker fler jobb i vidare kretsar. När det lönar sig bättre att arbeta lämnar människor olika bidragssystem snabbare. När det lönar sig bättre att arbeta blir löneförhandlingarna mer ansvarsfulla, och jobben spelar större roll för parterna. Då kan sysselsättningen öka och arbetslösheten minska. Då kan vår ekonomi växa mer utan att kostnadstrycket tilltar.För att säkra den inhemska efterfrågan har regeringen också föreslagit sänkt skatt för landets pensionärer med 2 ½ miljard kronor. Det är centralt att även pensionärerna får del av en välfärdsförbättring. Regeringen väljer att ta bort den differentierade avgiften i arbetslöshetsförsäkringen. Det innebär att två miljoner löntagare får sänkt a-kasseavgift, och det innebär att den ekonomiska tryggheten förbättras.I budgetpropositionen föreslår vi förbättrade bostadsbidrag. Det är viktigt för att klara sammanhållningen. I perioder av ekonomiska svårigheter finns det en ökad risk att utsatta familjer drabbas, och då är det rimligt att vi förbättrar bostadsbidragen så att vi håller samman . Sysselsättningen ökar för långsamt i . För få företag vill växa, och för få företag vill anställa. Trösklarna in på arbetsmarknaden är för höga. Ungdomsarbetslösheten i är för hög och har varit för hög . Regeringen arbetar tillsammans med arbetsmarknadens parter för att hyvla ned trösklarna.Yrkesintroduktion handlar om att bygga ett nytt kompetensförsörjningssystem för hela den svenska arbetsmarknaden. Det vi föreslår är breda insatser. Arbetsgivaravgifterna tas helt bort . Vi inför ett handledarstöd på som förbättrar introduktionen. Vi stärker samarbetet i yrkesnämnderna, och vi sänker samlat kostnaderna för att anställa en ung människa utan yrkeserfarenhet med . För att ytterligare förstärka vägarna in på arbetsmarknaden bygger regeringen ut lärlingsutbildningen. Vi inför en förstärkt ersättning för de företag som erbjuder lärlingsplatser och en eleversättning så att det blir mer attraktivt att delta i lärlingsutbildningarna. Vi sänker arbetsgivaravgiften för dem under till . Därmed koncentreras sänkningen till dem som behöver den bäst. Genom att sänkningen koncentreras får den förmodligen större effekt på sysselsättningen. Då blir det lägre avgifter som underlättar, då blir det lägre avgifter som är effektivare och då blir effekten på jobben större.De som kommer till måste snabbare komma i arbete. Det är orimligt att människor fastnar i system och tvingas leva på bidrag i både fem, sex och innan de kommer in på arbetsmarknaden. Alla som kommer till ska ges en bättre chans och en bättre möjlighet att försörja sig själva.Därför föreslår vi en lång rad åtgärder. Undervisningen i svenska ska ökas kraftigt upp till årskurs fem. Det förstärker den satsning på ökad undervisningstid vi gjort från årskurs sex till nio. Vi förstärker etableringsersättningen så att det blir en minskad avtrappning och därigenom starkare argument att vara i arbete. Vi förstärker stödet för de kommuner som tar större ansvar vid mottagandet.Sverige ska vara ett land som är öppet, men då måste integrationen fungera så att vi säkrar att alla som vill och kan ska vara i arbete. Det måste vara vårt mål, och det måste vara vår inriktning. Det är centralt att inse att världen har förändrats. En halv miljard människor har gått in i världsmarknaden . Säkert kommer många fler att följa dem framför oss. Det här är ett stort framsteg när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter. Det betyder att marknadsekonomi har ersatt planekonomi, korruption och överregleringar i det forna , i och i . Underskott och inflation har pressats tillbaka. Handelshinder och transportkostnader har reducerats. Informationsteknologi har kopplat världen samman. Välståndet har ökat snabbbare än . Fattigdomen har minskat snabbare än . är det här en utmaning för den gamla världen. Att klara förändringar blir allt viktigare. Kravet på att vi ska utveckla nya produkter, förstärka våra affärsmodeller och ge bättre service till kunderna blir bara skarpare och skarpare år för år.Sverige har klarat det här väl. Vi har en kultur som präglas av öppenhet och kreativitet. Vi satsar mer på forskning och utveckling än de flesta. Vi har fler forskarstudenter och tar fler patent per invånare än de flesta länder. Våra företag är högteknologiska och nyskapande. Våra myndigheter och förvaltningar är effektiva. Vi har färre etableringshinder och mindre regelkrångel än andra länder. Medborgarna har större förtroende för varandra och för sina politiker än i andra länder.Det här betyder inte att vi kan slå oss till ro. står inför stora utmaningar. Våra lönekostnader är höga. Reallönerna har stigit snabbare än i de flesta länder. Vi är ett höglöneland. Vi ska förbli ett höglöneland. Vi är ett välfärdsland. Vi ska vara ett välfärdsland. Vi ska hålla ihop . Vi ska erbjuda trygghet för alla. Vi ska säkra att alla barn får en bra skola. Vi ska säkra att alla får chansen och att alla får chansen igen. Men om det ska fungera måste vi vara mer effektiva, mer kreativa, mer omställningsbenägna och mindre hindrade än andra länder. Det är därför regeringen lägger fram en bred politik för att förstärka konkurrenskraften.Vi förstärker kunskapsuppdraget i skolan. Vi bygger ut karriärtjänsterna med 7 000 lärare. Vi ökar undervisningstiden i matematik. Vi ger stöd för läxläsning och sommarskola. Vi inför ett särskilt forskningsavdrag med tonvikt på de mindre företagen. Vi säkrar att tillgången på kapital i de tidiga skedena förbättras genom att ett investeraravdrag genomförs redan under hösten.Detta gör vi tillsammans med tidigare åtgärder. Inte minst har vi sänkt bolagsskatten. Både arvs- och förmögenhetsskatten är borta. Vi har fått en förbättrad expertskatt. Vi har fått korttidsanställningar. Konkurrensen i primärvård, apotek och äldreomsorg har förbättrats. Vi har gjort stora satsningar på infrastruktur och forskning.Det här betyder att har företagsklimatet i förbättrats kraftigt. Det skapar förutsättningar för att produktiviteten växer snabbare. Det skapar förutsättningar för att vi kan bära bättre reallöner. konkurrenskraft har förstärkts.Det här är huvuddragen i budgeten: Vi lägger 25 miljarder i stöd för att skydda jobben när det blåser motvind i omvärlden. Vi tar ansvar för ekonomin genom att både tillföra energi och lägga fast en kurs där vi går från underskott till balans och överskott snabbare än nästan något annat land. Vi ger stöd för efterfrågan genom att sänka skatten för pensionärer, sänka a-kasseavgiften och höja bostadsbidragen. Vi förbättrar arbetsmarknadens funktionssätt genom att göra det mer lönsamt att arbeta och genom att vidga vägarna in på arbetsmarknaden med yrkesintroduktion, lärlingsutbildning och sänkta arbetsgivaravgifter. Vi stärker konkurrenskraft genom att bredda och fördjupa kunskapsuppdraget i skolan och förbättra innovationskraften i företagen.Det här är en ansvarsfull politik som förbättrar långsiktiga tillväxtförmåga och som lägger grunden för att jobb ska skyddas i när krisen i omvärlden tynger.Det är kvar till valdagen 2014. På valdagen ska väljarna lägga sina röster för att avgöra vem som ska inneha regeringsmakten, och man ska avgöra vilken politik som ska drivas i och i vilken riktning vårt land ska gå. Mot står en splittrad opposition som vill föra tillbaka i tiden.Sverige har mer omfattande välfärds- och trygghetssystem än andra länder. De offentliga utgifterna uppgår till av bnp. Få länder har så stora utgifter för transfereringar och social omsorg som , få länder har så stor andel av arbetskraften sysselsatt i den skattefinansierade verksamheten och få länder lägger så höga skatter på sina invånare som . Det är en utmaning för i en värld där konkurrensen tilltar och där allt fler länder deltar i världshandeln.Sverige har ett vägval 2014. Antingen fortsätter vi att förbättra ekonomins tillväxtförmåga och företagens villkor, eller så backar vi tillbaka politiken med stigande offentliga utgifter, med skatter som höjs och med konkurrenskraft som försämras. Då vet vi vad resultatet blir. Det är en politik där jobb slås ut, det är en politik där jobben inte kommer och det är en politik där jobben flyttar bort. Tryggheten minskar, löneutrymmet krymper och till slut får vi en sämre välfärd.Det här är grundläggande vägval. Socialdemokraterna vill höja skatterna på företagen med 30 miljarder. Arbetsgivaravgiften för unga ska höjas. Momsen i tjänstesektorn ska höjas. Bolagsskatten ska höjas. Socialdemokraterna föreslår att bidragssystemen ska byggas ut och arbetslinjen undermineras. A-kassan ska höjas med längre arbetslöshetstider. Sjukförsäkringen ska vidgas med korttidsfrånvaro som ökar och långtidssjukskrivningar som blir enklare. Förtidspensionärerna ska bli fler och arbetsmarknaden återregleras, AMS-politiken expanderas och plusjobben komma tillbaka.Kärnan i Socialdemokraternas politik är att lägga skatter på jobben och bygga ut transfereringssystemen, inte att satsa på skolan - det är småpengar - och inte att satsa på infrastruktur - det är småpengar. Det är transfereringar, bidrag och socialförsäkringar som är den socialdemokratiska prioriteringen.I en åldrad välfärdsstat med växande åtaganden och i en konkurrensutsatt värld är det en farlig väg att öka belastningen på ekonomin genom att bygga ut offentliga utgifter och höja skatter. Att minska hushållningen med offentliga utgifter och höja utgiftstaken är farligt. Att minska arbetskraften och öka bidragsberoendet är skadligt. Att försämra investeringsklimatet genom höjda bolagsskatter är bekymmersamt.Detta är en politik som har prövats förr och i andra länder. Släpper man lös transfereringssystemen, öppnar bidragssystemen och höjer utgiftstaken vet vi vad som händer. Då äter bidragsutgifterna upp allt annat. Då äts utrymmet för skola upp, då äts utrymmet för sjukvård upp, då äts utrymmet för jobben upp, och till slut kommer en nota som alla som arbetar får betala. Det är en nota som kommer att kosta i termer av sämre trygghet och sämre välfärd.Om 361 dagar är det val i . Socialdemokraterna söker mandat tillsammans med och . Det betyder att till de 30 miljarder i konkurrensskadliga skattehöjningar som Socialdemokraterna föreslår ska skattehöjningar läggas. Det handlar om en bensinskatt. Det handlar om en lastbilsskatt. Det handlar om en flygskatt. Det handlar om 17 miljarder i höjda energi- och transportskatter.Den som lägger en röst för en rödgrön regering stöder en politik som slår stenhårt mot hushållen. Höjd bensinskatt dämpar konsumtionen. Höjd bensinskatt gör det dyrare att åka till arbetet och att färre kommer att pendla. Lastbilsskatt gör transporter dyrare, och då stiger priserna i butiken.Det här är viktiga vägval. I budgetpropositionen har regeringen lagt fast sin kurs. Vi ska stötta jobben genom 25 miljarder i offensiva tillväxtsatsningar. Vi ska ta ansvar för offentliga finanser. Vi ska göra det mer lönsamt att arbeta. Vi ska öppna vägarna in till arbetsmarknaden. Vi ska förstärka konkurrenskraft.Mot regeringen står en splittrad opposition. Det blir sämre förutsättningar att investera i . Det blir dyrare att anställa. Och vi kan låtsas att vi glömmer kraven från världsekonomin och att vi måste producera, arbeta och investera innan vi kan fördela.Det här är vägval : Ska vi gå bakåt eller ska vi möta framtiden? Jag får börja med att tacka finansministern för sammanfattningen av de nio kilon som ligger på bordet och för en del retorik.Jag vill ändå vara så ofin att jag börjar med att ta upp en del fakta och siffror som finansministern inte hann med under sitt anförande.400 000 personer är arbetslösa i , . Det är en reell ökning sedan regeringsskiftet från en nivå som då kallade massarbetslöshet. 70 000 personer har varit arbetslösa . Det är nära nog en tredubbling . Över 30 000 befinner sig i fas 3, varifrån få kommer till jobb eller utbildning. Sysselsättningsgraden i har sjunkit.Regeringens politik har alltså inte fungerat för att pressa tillbaka arbetslösheten. Och den budget som nu lägger fram kommer heller inte att göra det, eftersom det huvudsakligen är precis samma politik som har prövats tidigare och inte lyckats.Nästan 70 procent av reformutrymmet går till sänkta skatter. Det ska jämföras med de som man väljer att lägga på skolan, trots de fallande skolresultaten. Fördelningsprofilen i finansministerns skatteförslag är dessutom väldigt orättvis. I ett land med ökade klyftor tycker finansministern att en högavlönad ska få så mycket som en lågavlönad. Det leder mig fram till två frågor till första är: Varför är det 25 gånger viktigare att sänka skatten än att investera i skolan? Den andra är: Varför är det så viktigt att en höginkomsttagare får så mycket i skattesänkning som en låginkomsttagare? Jag är glad att tar del av budgetpropositionen, för då kommer han att notera att tillväxten under krisåren har varit högre i än i nästan alla jämförbara länder. Han kommer att notera att vi har haft en bättre reallönetillväxt, att skulderna i den offentliga sektorn i inte har vuxit när de har gjort det i nästan alla jämförbara länder, att det är tillsammans med en handfull länder som har haft den minsta uppgången i arbetslöshet och att vi har varit ett av de länder som haft en stark och samlad ekonomisk utveckling. Vi kan också se att bland jämförbara länder har de minsta ekonomiska skillnaderna.Det har skapat förutsättningar för 200 000 i ökad sysselsättning. har passerat när det gäller sysselsättningsgrad. Det är positivt. Men det har varit en femårig kris.Den svåra frågan är: Om ni är oroliga för jobben, hur kan ni då säga att vi inte behöver 25 miljarder i stimulans? Hur kan ni säga att företagen behöver 30 miljarder i skattehöjning?Ännu mer paradoxalt är: Vi har i ägnat åt att få ordning på transfereringssystemet. Den utvecklingen påbörjade Socialdemokraterna med och andra. Men när vi nu ser att sjukfrånvaron åter ökar och vi i budgeten lägger på ökad frånvaro vill och öppna spärrarna, vidga systemen och höja ersättningarna. Då är det självklart att det enda utrymme som finns i budgeten kommer att vara att betala för stigande transfereringar. Då undergrävs välfärdens kärna. Då undermineras skolan. Då sätter vi press på sjukvården. Då är vi tillbaka i en utveckling där de enda pengar som finns i det offentliga är de som betalar för att människor inte arbetar. Bekymrar inte det ? Det är naturligtvis djupt bekymmersamt att vi har en väldigt hög arbetslöshet och att sjukskrivningarna ökar. Det innebär att utanförskapet ökar, och det är givetvis ett bekymmer för oss alla. Därför är det obegripligt varför ni lägger så stora resurser på sänkta skatter med en så orättvis fördelningsprofil.Om den skattesänkning som riktar sig bara till dem som tjänar allra mest säger finansministern att den är särskilt viktig för att det ska skapas många jobb. Men tittar vi i regeringens budget och läser hur många jobb ni räknar med ska skapas av skiktgränsförändringen står det: noll. Det står noll jobb, och på detta ska ni lägga i ett läge när inte klarar överskottsmålet, vi har längre till det än vi har haft på länge och finansministern skjuter framför sig det årtal då han ska komma i kapp och kunna lämna över en ekonomi i samma goda skick som han fick ärva. Sanningen är att har bland de starkaste offentliga ekonomierna av alla länder. Det är bara som både och uppmanar att föra en expansiv politik.Socialdemokraterna säger nej till det eftersom de inte prioriterar jobben och plötsligt menar att vi inte behöver expansiv politik när arbetslösheten är hög. Socialdemokraterna ansluter sig till en halvstarrig politik där man inte ska stimulera i dåliga tider. Det är förvånansvärt var svensk socialdemokrati har hamnat. Det är självklart att vi ska stötta jobben. Det som förvånar mig och gör mig bekymrad är att Socialdemokraterna säger att de vill värna konkurrenskraften men säger nej till en höjning av brytpunkten som förbättrar utbildningspremien och som företagen efterfrågar. I stället erbjuder de 30 miljarder i skattehöjningar. Det är beklagligt och bekymmersamt, men det är konsekvent när Socialdemokraterna prioriterar att bygga ut transfereringssystemen på bekostnad av välfärden, på bekostnad av jobben och på bekostnad av ekonomiska utveckling. Det är en påtagligt nöjd vi ser i talarstolen . Jag tror att många som ser denna debatt upplever det som ganska märkligt när vi vet att arbetslösheten, långtidsarbetslösheten och ungdomsarbetslösheten har ökat som finansminister. Det kanske finns saker som inte borde vara så nöjd med.Jag vill lyfta upp något som också borde oroa sig för. som finansminister har inkomstskillnaden mellan kvinnor och män ökat . Regeringens politik leder helt klart till ett mer ojämställt samhälle. Svaret vi brukar få av på denna fråga är att jobbskatteavdraget stöder kvinnor. Men tittar vi på hur utfallet av jobbskatteavdraget har blivit är bilden den rakt motsatta. Vi hävdar att regeringens blindhet för jämställdheten har gjort att man när man försöker skapa en budget som ger jobb i stället skapar en budget som motverkar jämställdhet och som gör att vi får en ökad skillnad mellan män och kvinnor i Sverige.Det verkar som att man saknar förståelse för att kvinnor i högre utsträckning än män jobbar deltid och att kvinnor i högre utsträckning än män har lägre löner, pensioner och försäkringar, vilket också delvis baseras på deltidsanställningar.Jobbskatteavdragen är tydligt en åtgärd som ger mer till dem som har höga löner, i högre utsträckning män i vårt samhälle, och mindre, nästan inget till lågavlönade kvinnor.Även om tycks vara nöjd trots att arbetslöshet, långtidsarbetslöshet och ungdomsarbetslöshet har ökat frågar jag: Är du nöjd med den utveckling som har varit när det gäller inkomstskillnaden mellan män och kvinnor? Är du nöjd med att inkomstklyftan mellan kvinnor och män i har ökat som finansminister?Om du inte är nöjd, varför fortsätter du med en politik som kommer att öka denna klyfta ytterligare? Låt mig upplysa Per om att inkomstskillnaderna i är mindre än i alla jämförbara länder. De länder som vi normalt sett jämför oss med har en högre Gini-koefficient. Jämför vi oss med andelen som har låg materiell standard har vi en av de lägsta, och vi har den absolut lägsta när det gäller barnfamiljer. Detta är en stark utveckling. IMF har använt och som exempel på länder som har klarat krisen utan växande inkomstskillnader.När Per styrde ihop med Socialdemokraterna steg inkomstskillnaderna kraftigt. av den inkomstskillnad vi upplevt ligger på den socialdemokratiska perioden. ökade inte kvinnors andel av mäns löner, utan den låg still. Den andelen har förbättrats under våra år. Kvinnors andel av mäns löner har alltså förbättrats , vilket den inte gjorde som Per styrde över dessa frågor. Detta beror på att jämställdhet i grund och botten handlar om att människor arbetar. I grund och botten handlar jämställdhet om att kvinnor är på arbetsmarknaden.För man en politik där man lägger alla resurser på att bygga ut transfereringarna och åter ska trycka ut människor i förtidspensionering och sjukförsäkring kommer vi att få problem i , och det kommer att drabba kvinnorna. Det kommer att leda till att inkomstskillnaden mellan män och kvinnor ökar.Jag bor på landsbygden och vet att bilen är helt central för kvinnor på landsbygden. Per vill genomföra kraftiga bensinskattehöjningar och lägga höga skatter på transporter. Om vi ska föra en keynesiansk politik - det verkar Socialdemokraterna ha övergivit och kanske även Per - vad händer då med hushållens konsumtion om vi höjer bensinskatterna? Om vi vill att människor ska röra sig i landet och kunna bo utanför storstäderna, vad händer då när man höjer bensinskatterna?I grund och botten, hur ser demokratin ut när Socialdemokraterna begär ett väljarmandat där man inte öppet för sina väljare redovisar dessa kraftiga bensinskattehöjningar som man tänker låta genomföra? När berättar att en röst på dem är en röst på höjd bensinskatt? Det svaret var en tydlig bekräftelse på det som jag tog upp i min fråga, nämligen att regeringen är blind för jämställdhetsfrågan. tycks inte förstå att frågan handlade om skillnaden mellan kvinnor och män, inte mellan olika inkomstgrupper, som en stor del av svaret handlade om. Det var mycket belysande.Det är märkligt att jämföra med inkomstskillnaderna i andra länder. Ska vi jämföra oss med som fortfarande har sambeskattning, en helt annan syn på kvinnor och ett helt annat deltagande av kvinnor i arbetslivet? Den jämförelsen vill inte jag göra.Jag vill att kvinnor ska ha samma möjligheter som män i dagens . Under tid som finansminister har vi inte fått denna utveckling.Anders talar om deltagande i arbetskraften. Vi har haft ett ökat deltagande av kvinnor i arbetskraften, men under regering har det avstannat. Vi ser tvärtom hur sjukskrivningarna ökat, och det är framför allt unga kvinnor som blir sjukskrivna för att pressen på arbetsmarknaden är för hård och de får kortare sjukskrivningar.Detta borde bekymra sig över, men i stället verkar han helt nöjd med utvecklingen och ser inga problem som han behöver ta itu med. Det bekymrar mig. Låt mig påpeka för Per att av de jämförbara länderna har det högsta arbetskraftsdeltagandet och den högsta sysselsättningsgraden för kvinnor. Det är bra och bland annat tack vare att regeringen under krisen har kunnat föra den expansiva och stöttande politik som är bra för jobben och inte drivit den åtstramningspolitik som socialdemokrater och miljöpartister plötsligt blivit för.I grund och botten har vi jobbat offensivt för jämställdhet. Vi har infört RUT- och ROT-avdrag som gör det lättare att jobba och klara familjen. Vi har öppnat välfärdsverksamheter för konkurrens och företagsamhet.