kam-ad · H1C120131002ad · 2013-10-02 14:00:00 — Vi tror att en höjd mineralavgift är ett viktigt incitament för att se till att de jungfruliga materialen ska värderas högre och för att man ska kunna återvinna de som redan är brutna.Det har sagts att miljölagstiftningen är bra nu och att vi vet att den inte var bra tidigare. Man har sagt så i den här kammaren genom alla tider. Det har också sagts att miljölagstiftningen just nu skulle ge företagen hela det fulla ansvaret för att samhället inte ska behöva gå in i efter hand och sanera, som vi gör och då bygger upp den miljöskuld som finns i dagens samhälle och som våra barn och barnbarn kommer att få betala av för att vi inte betalar av den . Den bara växer.Om vi nu tror, och slår oss till ro med, att vi har en miljölagstiftning som håller för den nya gruvboomen vill jag säga till er, kära ledamöter och vänner: Vi har inte en sådan lagstiftning . Vi kommer att behöva jobba på att göra den mycket bättre. Den signalen ska skickas till gruvbolagen. De kommer att behöva fondera betydligt mer pengar för att kunna betala för miljökostnaderna och att de ska få in det i kalkylen för projektet redan när de gör lönsamhetsanalysen.Ibland går det snabbt med metallpriserna, och det kan vara skakigt i bolagen. Men vi vill inte ha så skakiga projekt att man först hinner göra dagbrottet och sedan står utan pengar. Det är då man skickar notan för miljöförstöringen inte bara till lokalbygden utan också till samhället i stort. Det är inte ett hållbart sätt att se på gruvnäringen.Sist men inte minst är jag väldigt orolig för att Alliansen tror att alla konflikter kan lösas med samtal. Det fungerar inte så att man kan säga till samerna: Ni väl kan samsas med gruvorna och bli lyckliga tillsammans genom samtalsterapi. Det fungerar så att man först erkänner folks rättigheter och på så sätt ger dem makt i ett samtal. Den intresseavvägning som regeringen och Alliansen gjorde i samband med Rönnbäcksgruvan i på det sättet att de ställde den potentiellt stora industri som en ny gruva skulle innebära med många arbetstillfällen och mycket pengar mot en krasst ekonomisk och kapitalistisk beräkning av vad en rennäring gör är helt fel sätt att läsa lagen. Det är klart att rennäringen inte kan väga upp emot det. Det är inte meningen att avvägningen ska stå mellan dagens lilla rennäring mot den stora potentiella gruvdriften. Det ska göras en avvägning mellan den samiska kulturen, kulturarvet, naturarvet och hur vi hushåller med resurserna. Det ska vara avvägningen för hur bra man ser att intresset för mineral- och gruvdrift i området är. Det har ni inte gjort. Där måste ni göra er hemläxa.I dag får samernas intressen alltid stryka på foten. Det ger inte några förutsättningar för goda samtal. När det gäller att skapa fred och försoning i ett där samerna ingår har Alliansen en stor hemläxa att göra. Mycket har redan gjorts och än mer kommer att göras, inte minst genom den mineralstrategi som regeringen nu har antagit och som långsiktigt - vilket efterfrågades här i kammaren - drar upp regler och förutsättningar för hela den svenska gruvnäringen. Målet med strategin är att mineraltillgångar ska nyttjas på ett långsiktigt hållbart sätt med stor hänsyn till ekologiska, sociala och kulturella värden. Låt mig därför nämna några av alla de saker som kommer att ske och som sker just . i leder ett arbete för att ta fram en vägledning för samråd och kommunikation mellan ren- och gruvnäring under tillståndsprocesser för prospektering och brytning. Det kanske kan tyckas som många ord, men att kunna tala med varandra är vad det handlar om, precis som efterfrågade. Det löser inte allt, men det är en förutsättning för att saker och ting ska gå i en positiv riktning. När och talar om dessa konflikter, som finns på vissa ställen, får de det att låta som att de finns överallt. Så är dock inte fallet. Det finns mängder med bra exempel runt om i som visar på att dialogen finns och där samarbetet är mycket gott mellan till exempel samebyar och gruvindustrin i stort. Få det inte att låta som att alla är arga på varandra och slåss överallt! Så är det verkligen inte. Dialog är alltid nyckeln, och det fortsätter vi att fokusera på.Tillväxtverket ska inrätta ett nationellt program som ska hjälpa kommunerna vid etableringar av stora industriverksamheter, som gruvnäringen till exempel.Boverket ska se över vilka hinder som finns för ökad bostadsproduktion och vilka erfarenheter som finns kopplade till just gruvnäringens expansion. Bostäder är förstås kommunens ansvar och är faktiskt ett positivt problem. På många av de orter som ni nu förfasar er över har man behövt planera för minskat befolkningsunderlag, människor som flyttar därifrån, och en sviktande framtidstro. Släck lyset, släng nyckeln, siste man stänger. Den omvända problemställningen att man nu behöver planera för fler bostäder tycker jag att vi alla, särskilt ni i oppositionen, borde glädjas åt i stället.Tillväxtanalys ska följa upp de satsningar som har gjorts för att korta ledtiderna för miljötillstånd som Socialdemokraterna efterlyste. Jättebra, då checkar vi av det också.SGU leder ett flerårigt projekt för att öka kunskapen om geologins roll i samhället och dess betydelse för tillväxt i alla delar av landet. Alla ska med, eller hur? Hela ska ju leva. Detta är viktiga saker, även om det kan låta lite tråkigt på pappret. Men sådant är vi ju vana vid att hantera.Till detta ska vi lägga de stora resurser som regeringen har lagt på forskning och utveckling på just de här områdena, forskningen på mineraler, gruvorter och annat. Det är just vad vi har lagt en historiskt stor forskningsbudget på. Gläd er åt detta! Ni får som ni vill, och det är jättebra.Herr talman! Vissa av oppositionspartierna vill höja den så kallade mineralavgiften radikalt. Denna avgift går till staten, men merparten går till markägarna vilket är viktigt att betona för det framgår verkligen inte alltid i debatten. Denna avgift vill till exempel höja till med argumentet att staten får in mer pengar och att mark kan återställas. Det resonemanget hade kunnat vara giltigt i andra länder som inte har någon stark miljölagstiftning eller ingen miljölagstiftning alls. Vi i har valt en annan väg, med världens hårdaste miljölagstiftning och fullständigt ansvar för företagen att återställa marken och stå för alla miljökostnader som mineralbrytningen orsakar.De 16 gruvor som finns i , varav 14 är svenskägda, levererar 12 miljarder i skatteintäkter till staten , och alla gruvbolag måste registrera sig i och därmed betala bolagsskatt, sociala avgifter, löner och allt annat. Om man skulle höja mineralavgiften så mycket som delar av oppositionen förespråkar skulle det innebära att förutsättningarna för hela gruvnäringen skulle försämras radikalt över en enda natt. För att tala klarspråk skulle ni rycka undan förutsättningarna för ett gott näringsliv och utveckling i stora delar av hela norra . Om det är beskedet till norra har ni en hel del att förklara för kamraterna i norr. geologiska undersökning spelar en nyckelroll inom en aktiv gruvpolitik. Utöver att SGU ska vara expertmyndighet för berg, jord och grundvatten vill vi ge SGU en mer proaktiv roll i själva prospekteringsarbetet, i likhet med de norska och finska motsvarigheterna. Dessutom ser vi positivt på satsningar inom forskning i syfte att utveckla och införa ny kunskap och nya metoder i SGU:s verksamhet.Vi ser att tillståndsprocessen behöver effektiviseras. Industrin menar att "variationen i handläggningstid är stor och förutsägbarheten låg, vilket hämmar investeringar i nya projekt. Långa remisstider, kompletteringsförfrågningar i flera omgångar samt överklaganden har identifierats som huvudorsakerna till de långa väntetiderna fram till beslut med laga kraft. "Enligt industrin är det begränsningar i tillståndshanteringen på grund av att den befintliga processen i mark- och miljödomstolen inte efterföljs tillräckligt. I första hand bör man till fullo belysa de möjligheter som finns inom ramarna för lagstiftningen och hitta enkla sätt att öka efterlevandegraden, till exempel genom att ha tydligare tidsgränser för kompletteringsbegäran och remisser.Bergsstaten spelar en nyckelroll i vår aktiva gruvpolitik. Vår ambition är att Bergsstaten måste bli mer effektiv i sin roll som koncessionstilldelare.Våra miljömål ska vara högt satta. För att kvaliteten i Bergsstatens verksamhet inte ska bli lidande ser vi därför gärna att erforderliga resurser tillsätts.Herr talman! har med sin tradition som gruvnation en stark kompetens inom gruvnäringen. Denna kompetens är dock inte given för alltid, utan vi måste kontinuerligt hävda vår position. Vi ser därmed positivt på ett forskningscentrum för att kunna flytta fram våra positioner inom mineralogi och geovetenskap. Detta förutsätter såklart en vilja hos våra grannländer, men vår övertygelse är att vi blir mycket starka och konkurrenskraftiga om vi söker samordna våra forskningsresurser. Med en mineralavgift på av värdet ger i praktiken bort mineralerna gratis. Det är unikt i världen att vi har en så generös beskattning. hade vi en kronandel på av mineralvärdet. Ministern motiverar det här med att man ska städa upp efter sig. Man ska ta hand om sina miljökostnader. Ja, men det är faktiskt en självklarhet. Miljökostnaden är en del av produktionskostnaden. Kan man inte bära den ska man inte starta en gruva - så är det. Det är inte unikt för ; det finns ett EU-direktiv på området. Jag förhandlade själv med ministerrådet . Är då en bra miljölagstiftning en garant för att vi inte ska få några olyckor? brukar sägas ha en ännu bättre miljölagstiftning än . Det var en katastrof, kan man säga, i Talvivaara med stora läckage av tungmetaller rakt ut i vattensystemen och ut i naturen. Oklart vilka miljöeffekter det kommer att få på . Risker finns med gruvbrytningen.Det har varit dammras i många länder. Vi har haft dammras i också. Vi har haft tur att det inte läckt ut så mycket tungmetaller i samband med de ras som skett i modern tid. Det är därför vi tycker att det är rimligt att gruvindustrin bidrar mer till lokalsamhället. Det är en riskabel bransch, och man vill ha någonting tillbaka till lokalsamhället som tar miljörisken. Det är inte bara vänsterpartister som tycker det, . Vi träffar centerpartister i hela som vill ha en högre mineralavgift. Jag tror att det var rätt många på centerstämman som röstade för det.Det är en trend. har höjt sina avgifter för gruvorna. har höjt avgifterna för gruvorna därför att man vill ha någonting tillbaka, lika självklart som får något tillbaka för sin olja. Men ni vill ge bort rikedomen i den svenska berggrunden. verkar inte ens tro på oss när vi säger att vi är lägst beskattade i världen. Jag har statistik här. är välkommen att titta på den efter debatten och se själv. Han kanske tror på om han nu inte tror på . har tyvärr en vana av att göra affärer som är ofördelaktiga för skattebetalarna men väldigt bra för utländska företag. Express-konstruktionen, där man ger bort vinsterna under ett stort antal år, var ansvarig för. Det är en av de sämsta företagskonstruktioner som har gjorts i moderna företagshistoria. Nuonaffären kanske kan konkurrera om sämre företagande. När det gäller Socialdemokraterna har jag svårt att se tydliga skillnader mellan den socialdemokratiska och den borgerliga politiken på det här området. Det finns en dålig vana i dagens socialdemokrati att kopiera borgerliga skattesatser, fast , på olika områden. Gäller det även mineralavgifterna? Är verkligen rimligt? Är det inte så att man bör betala mer till lokalsamhället?Vi riskerar att få en sorts moment 22 för de områden som har rika mineraltillgångar. De vill självklart ha jobben. Men kommer de att kunna bygga bostäder? Kommer de att kunna ha en riktig infrastruktur? Kommer de att få någon utveckling? Kommer de att få några skattebetalare? Blir det bara exploatering och ingen utveckling? Det är det som mineralavgiften handlar om. De ska få resurser så att de får samhällsutveckling. De ska få någonting tillbaka när de ger företagen tillträde till sina rika mineralresurser.Jag vill ha en långsiktig, stabil mineralpolitik i . Vi är en gruvnation, vi ska förbli en gruvnation, men vi ska vara de bästa när det gäller miljötänkande. Vi ska ställa de hårdaste kraven. Vi ska se till att vi har en gruvmiljöbransch där forskningen är världsledande, där vi säljer tekniska lösningar för hur man städar upp efter sig och där vi visar andra länder att man kan ta ansvar för gamla synder, som det finns gott om i gamla gruvnationer.Vi ska vara en nation där vi bygger ut järnvägen för att slippa tunga transporter med lastbilar, och vi ska vara en nation som lyssnar på lokalbefolkningen, som ger någonting tillbaka och som respekterar urfolk samerna och deras unika kultur och rätt att ha kvar sin renskötsel.Det är det vi står för. Vi tror på omtanke om gruvnäringarna. Vi tror inte att girigheten hos enskilda utländska företagare är den bästa eller enda drivkraften på det här området. Jag vill gärna instämma med i det sista han sade, nämligen att det är viktigt att samernas intressen inom rennäringen tas till vara. Däremot fanns det en del annat som jag ska kommentera alldeles strax.Jag tycker att det känns bra att regeringen nu har lagt ett uppdrag på i och att landshövding har uppdraget att föra en dialog med de intressen som står emot varandra uppe i Kallak. Då känns det trist, herr talman, att närmast raljerar över försöken till dialog. Jag frågar mig: Vad är alternativet? Det skulle vara spännande att få det utvecklat. Det är klart att detta måste lösas genom dialog och att det finns möjligheter att finna en balanspunkt där man kan ta varandra i hand och sedan leva sida vid sida.Just och är faktiskt typexempel på kommuner där samebyarna, genom dialog, har kommit överens och lever i stor harmoni med gruvbolagen. Varför skulle det inte vara möjligt i Kallak?Herr talman! Jag är glad över att oppositionen inte verkar kunna enas om man ska ha en ny gruvskatt och ännu mindre om hur hög den skulle vara och vad den skulle användas till. Jag tycker att det här är riktigt glädjande för att det är en försmak av hur det skulle se ut om de här partierna - om olyckan var framme - skulle sätta sig ned och försöka lösa hur svensk beskattning ska se ut. Det är bra att vi får ett exempel på det redan här i dag.Låt inte oppositionen experimentera med en av verkliga modernäringar, som har en så stor betydelse för vårt folkhushåll. När det gäller grundläggande förutsättningar skiljer sig beskattningen av gruvor egentligen inte från beskattningen av till exempel ett stålverk eller en metallindustri som förädlar de metaller som blir resultatet av gruvnäringen. Eller hur, ?Om man skulle lägga extra skatt på deras insatsvaror - vad skulle det få för effekter för den hembygden? Förädlingsvärdet på det som den typen av företag åstadkommer i lokalsamhället beskattas ju på samma sätt som malmen. som ligger i marken är inget värd förrän den börjar tas upp och kommer till nytta. Det är de kostnader som är förknippade med detta sammantaget som gör om det kommer folkhushållet till del.Där tycker jag att har en hel del i övrigt att bevisa i det resonemang som han för.Så någonting om Express: Vi hade inte haft en järnväg till och en järnväg som fortsätter och knyter ihop flygplatsen med stambanan även norrut - en av största järnvägsstationer finns på - om inte privata investerare hade satt in av privat kapital i detta.Jag vet att känner motvilja mot allt vad privata investeringar heter. Det kanske är en lätt överdrift, men det ligger mycket i detta. Okej - det är en lätt överdrift! Men den samhällsnytta och den miljönytta som denna järnväg har gjort tycker jag är värd ett erkännande också från sida. Det är en splittrad opposition som vi hör.Dels är det Socialdemokraterna, som tycker att regeringen gör för lite. Då vill jag bara berätta att vi lade stora satsningar på bostäder, kompetensförsörjning, infrastruktur och forskning just på gruv- och mineralområdet. Vi lade bland annat en riktad innovations- och samverkansdel mot just gruv-, stål- och mineralområdet. Vi har också etablerat ett nordiskt forskningsinstitut, Nordmin, uppe i . Jag leder dessutom Mineralforum och Malmfältsgruppen för att samla aktörer på detta område.Dels är det och , som inte vill ha några gruvor, inte vill ha några jobb i glesbygden och vill lägga ned svensk gruvnäring.Det är ganska förödande och splittrade signaler som den svenska oppositionen sänder till denna viktiga industri. Det är inte bara en opposition utan också en koalition som aspirerar på regeringsmakten. Det är förödande signaler för svenska företag och svenska jobb.Vi ska ha starka lokalsamhällen, men utan en gruvnäring på orten blir det inga lokalsamhällen. Har vi inga jobb finns det heller ingen möjlighet att utvecklas.Låt mig ta några punkter om avgifter.I har vi valt linjen att ha extremt höga miljökrav och krav på fonderade medel. Det fungerar inte på det sättet i andra länder. I kostar det, och det är väldigt bra. I andra länder har man i princip obefintlig miljölagstiftning, vilket lägger ansvaret på staten. Det kräver alltså högre skatt på företagen. Därför är det skillnad mellan hur fungerar och hur andra länder fungerar vad gäller gruvskatten.Om vi skulle inrätta en miljöfond skulle vi underkänna . Då riskerar vi en ansvarsförskjutning från företag som har ansvar för återställning till staten. Jag tycker att företagen och förorenaren ska ha ansvaret för det man åsamkar naturen. Vi vill ha en hållbar gruv- och mineralpolitik där dessa värden måste förenas. Det här är en viktig debatt, som både handlar om ekonomiska framtid, jobben och våra möjligheter att konkurrera globalt och handlar om hur gruvnäringen kan bli hållbar såväl ekologiskt som socialt. Det är en avgörande fråga för oss som ett litet land.Det finns en stolt historia här. Alltsedan Falu koppargruvas tillkomst har svensk gruvindustri skapat sysselsättning och framtidstro i vårt land. Gruvnäringen möjliggjorde framväxten av en svensk verkstads- och fordonsindustri i världsklass. I inland, Bergslagen, , , och - man kan rada upp massor av städer och samhällen runt om i vårt land - skapades grunden för företag och arbetstillfällen i den svenska mineralutvinningen. Det är klart att vi ska fortsätta att vårda det inför framtiden.Men, herr talman, gruvnäringens framtid är för viktig för att bara reduceras till ett politiskt spel, att kasta glåpord i ansiktet på varandra eller att anklaga varandra för saker och ting. Ett litet land som kanske skulle samla sig kring en av vårt lands viktigaste näringar och säga att dessa frågor inte bara är frågor för ett regeringsprogram som man har snickrat ihop, utan det regeringsprogrammet kanske skulle läggas fram för riksdag. Därmed skulle vi över politiken och över blockgränserna kunna förbättra och förfina regeringens mineralstrategi och bli överens, skapa långsiktiga spelregler för näringen så att vi kan få en hållbar gruvnäring som skapar jobb och framtidstro i hela vårt land.Jag hoppas att näringsministern har lyssnat till debatten och skickar mineralstrategin till för diskussion, förbättringar och beslut. finansieras infrastruktur, utbildning och offentlig sektor genom skatter. Förutsättningarna för en god uppväxt, utbildning och ålderdom ska vara goda oberoende av var i landet du bor. Det system vi har fungerar i huvudsak bra.Förslaget om gruvskatt och regionala fonder innebär i praktiken att det kommunala skatteutjämningssystemet bryts upp. Jag tror inte att det gynnar tillväxten i landet. Jag tror att det är bra att vi försöker jämna ut förutsättningarna så att det blir så lika förutsättningar som möjligt i stället för att vi ökar dem.De stora privata investeringar som sker när en gruva ska öppnas är en rejäl injektion i ett samhälle. Dessutom stimuleras regionen genom de statliga infrastruktursatsningarna och genom alla underleverantörers investeringar på orten. När produktionen är i full gång får kommun och landsting ökade skatteintäkter genom att de anställda betalar skatt. Momsintäkter trillar in. Gruvföretagen och underleverantörerna betalar skatt som alla andra företag. Därigenom får staten en del av kakan.Jag tror inte att det är bra att ha ett skattesystem med en massa särregler som beskattar vissa branscher på ett sätt och andra företag på ett helt annat sätt. Det är inte en sund ekonomi och en sund näringsstruktur.En gruvskatt är ganska enkel att räkna ut, eftersom det är värdet på som upparbetas inom koncessionsområdet. Det är nästan så att det är matematik för årskurs 5. En gruvskatt på skulle innebära en pålaga för järnmalmsgruvorna i och på nära . Den krisande järnmalmsgruvan i skulle vid full produktion ha en pålaga på nära . Det vore dödsstöten mot . En så hög skatt slår stenhårt mot jobben och framtidstron på dessa orter. Tack för debatten! Tack för att vi i kammaren också fick diskutera mineralpolitik, även om vi hade ganska olika ingångsvinklar. Jag trodde inte att skulle bli det tågprojekt vi diskuterade. Jag hade hellre diskuterat godsjärnväg från Bergslagens återöppnade gruvor - det hade varit mer i linje med mineralpolitiken.Jag önskar också att vi hade bjudit in våra kolleger i . Då tror jag att det hade blivit klart och tydligt för alla hur viktigt det är att ratificerar internationella konventioner om urfolks rätt innan man går in och släpper lös en gruvboom inne i hela samelandet, om vi ska få en dialog som fungerar.Till sist vill jag säga att när det gäller miljölagstiftningen tror jag att vi kommer att stå i denna kammare - kanske inte alla av oss - och konstatera att detta miljöansvar inte har räckt fullt ut för att just bolagen och projekten ska betala för de miljökostnader som orsakas . Så har det varit med varenda reform man har gjort, och vi står nu med ett enormt eftersaneringsansvar för gamla projekt. Alliansen slår sig för bröstet och säger att vi nu har fått en lagstiftning som innebär att bolagen kommer att betala.Men det är inte så jag läser de domar som kommer. Vartenda beslut som har kommit även med den nya lagstiftningen drar ned summorna från vad miljömyndigheten har bedömt behövs. Vi vet att deras bedömningar oftast stiger i framtiden.En miljöfond som är bolagens sätt att gemensamt ta ansvar för kostnaderna för eftersanering och efterbehandling tror jag är enda sättet att få den situation som vi vill ha, , om du är överens med mig där: att det är förorenaren som ska betala och att vi måste få in en riktig kostnadskalkyl från början i projekten.Den miljöfond vi pratar om är branschens sätt att ta ansvar för den fulla kostnadstäckningen och för återställandet efter gruvorna. Med en obligatorisk försäkring kan vi kanske lyfta det oket. är det vi som betalar, våra barn som betalar och våra barnbarn som betalar för den miljöskuld som gruvorna orsakar. Det är väl få saker som förknippas så starkt med som en röd liten stuga med vita knutar. Falu rödfärg, som tog upp i debatten, kommer från . Av röd järnoxid, vatten och lite rågmjöl får man Falu rödfärg, som flera av oss säkert har använt med varierande framgång på våra sommarställen. Historiskt har vi också använt oss av våra gruvor för att klara våra skulder eller, ännu längre tillbaka i tiden, för att betala lösen. Det gällde inte minst när vi betalade lösen för utanför , som danskarna olyckligtvis tog 1570. betalade då 150 000 silvermynt i lösen, och det var när hela omsättning var 450 000 kronor.Det här är två exempel på hur gruvnäringen genom historien har satt sin prägel på . Som vi har redogjort för i debatten driver regeringen nu en sammanhållen mineralstrategi med sikte . Syftet är att arbeta gemensamt med näringslivet, akademin och forskningen, så att fortsätter att utvecklas som EU:s ledande industri- och gruvnation. Regeringen har avsatt 50 miljoner för genomförandet av strategin, vilket är mycket bra.Sverige är en erfaren och mycket kompetent gruvnation. Den svenska gruvnäringen är en framtidsbransch där modern teknik samsas med en ansvarsfull politik.