kam-bu · H1C120130918bu · 2013-09-18 13:00:00 — Där har vi sagt att det behöver satsas mer på skolan, inte mindre, så att lärare kan få bättre arbetsvillkor, elever kan bli sedda och man kan gå ut med den kunskap man behöver.Nu tycks plötsligt inse att vi har haft rätt, och därför har ni dragit tillbaka nästan hela nedskärningen - inte hela men nästan. Det handlar inte om någon satsning i det fallet, som det ibland har låtit som, utan det handlar bara om att ni stoppar en neddragning som ni har aviserat.Det vore intressant att höra utveckla lite grann vad som är orsaken till att ni , när ni envetet har försvarat att man ska skära ned på den svenska gymnasieskolan, nu har ändrat er och vill stoppa delar av dessa neddragningar. Är det på grund av att det är val , eller är det på grund av att ni har insett att era nedskärningar på skolan har varit felaktiga ? Ärligt talat är orsaken att vi är väldigt besvikna på det ansvar som kommunerna tar för sina skolor. Därför kräver vi ett återförstatligande av skolan.Erfarenheten sedan kommunaliseringen av skolan är att kommunpolitikerna inte har prioriterat skolan tillräckligt mycket. När skolan har ställts inför nya krav har det inte kommit mer pengar från dem som är huvudmän för skolväsendet, nämligen kommunerna och kommunpolitikerna.Därför är det nu nödvändigt att tillskjuta mer pengar. Men det hade varit mycket bättre om detta inte hade behövts utan att kommunerna och kommuninvånarnas företrädare hade prioriterat kommunens val. Jag tycker att detta är ett jätteproblem, och det är verkligen ett underbetyg.Den enda lösning som vi ser på detta är att återförstatliga skolan. Det är det enda sättet. Då får man också en ökad likvärdighet i skolväsendet över landet. Det är alltför stora skillnader i kvalitet mellan olika landsändar och olika kommuner. Man skulle få en större likformighet där, och det är önskvärt. Det var ett intressant svar. Man skulle ha kunnat svara att det hade varit bättre att ha en tydlig dialog innan regeringen lade fram detta förslag och att diskutera frågan med till exempel Kommuner och Landsting och höra hur de såg på problematiken, höra om de trodde att det var realistiskt att skära kraftigt i gymnasieskolan. Det valde man inte att göra, utan man lade fram det här och fick ganska kraftiga reaktioner på det.Sedan har man stått emot och sagt att det ändå var rätt att skära på gymnasieskolan, och har man slutligen gett sig och inser att det inte var en rimlig hållning.Då kunde vi hoppas på att regeringen kanske skulle lära sig av det misstaget och göra på ett nytt sätt nästa gång. Det verkar inte alls som att man gör det, utan nu kommer med ytterligare en jättereform som ska landa på gymnasieskolan och som ska förändra hela skolsystemet, riva upp alla de strukturer som finns som man skulle kunna bygga vidare på, skapa ännu mer otrygghet och osäkerhet inför vad som kommer i framtiden.När skolan behöver lugn och ro och resurser att arbeta med kommer ständigt med nya reformförslag som skapar osäkerhet och otrygghet i skolan. Jag tycker att det är djupt olyckligt och oansvarigt. är det tydligen fel att göra reformer, och ibland är det fel att inte göra reformer. Per får välja spår här. Vi tycker att det är viktigt att fortsätta med den reformagenda som hela regeringen har lagt upp och står bakom och som också har fått en god finansiering . Det gäller både skolan och universitet och högskolor.Reformtakten har som sagt varit hög. Man har fått backa på vissa saker, till exempel minskad byråkrati för lärarna - det tror jag var bra. Vi har lite bråttom. Vi kan inte lämna flera årskullar i en dålig skola. Vi måste arbeta intensivt och snabbt för att så många ungdomar som möjligt ska räddas från att gå kvar i den gamla flumskolan. Där har vi lyckats och kommit mycket långt på väg. Men det kommer att dröja ytterligare långt efter valet innan skolresultaten på ett signifikant sätt kommer att ha förbättrats. Man kan nästan inte tro att vi har haft borgerliga läroplaner när man hör den här debatten.Jag tänkte prata om en annan sak.Ni brukar gärna prata om ökade drivkrafter för arbete, det vill säga att det ska straffa sig att vara arbetslös och egentligen att inkomstskillnaderna då ska öka. Det brukar ni i vara öppna med, och det tycker jag att ni ska ha kredd för - ni vill se ökade inkomstskillnader.Under den här tiden har ni sänkt ersättningen till de arbetslösa. De betalar högre skatt än den som har turen att vara frisk och ha ett jobb - drygt 12 000 mer än den som har jobb och tjänar . Ni har ökat kontrollen, försvårat möjligheten att få en bra omställning och gjort det svårare att gå med i a-kassan.Ni konstaterar nu i budgeten att ni har misslyckats med matchningen och att det råder en utbildningsmässig obalans, och till det föreslår ni 2 000 fler utbildningsplatser. Men det är 70 000 fler arbetslösa.Det är 70 000 fler arbetslösa och en långtidsarbetslöshet som har ökat med , och i går det tio arbetslösa på varje ledigt jobb. I , som jag kommer ifrån, går det 18 arbetslösa på varje ledigt jobb. Det är inte lätt att få ett jobb.Det är alltså 70 000 fler arbetslösa än när ni tillträdde 2006, . har utbetalningarna till de arbetslösa minskat med 12 miljarder.Frågan till dig blir: Vad gör de arbetslösa för fel eftersom de måste hållas kort och straffas ekonomiskt? Och varför är det 12 miljarder mindre i utbetalningar när det är 70 000 fler arbetslösa? har den lägsta långtidsarbetslösheten av alla länder, med något enstaka undantag.Ulla , sedan vi tillträdde har det varit en ganska djup finanskris. Det har noterat under sina år i finansutskottet, men när hon står i talarstolen förefaller den över huvud taget inte ha ägt rum.Sedan är det den vanliga litanian från om att allting blir sämre. Jag har tidigare försökt förklara att det som är grunden för att ska vara ett bra samhälle ur jämlikhetssynpunkt är att man har en god ekonomisk tillväxt och att människor har välavlönade jobb. Ju bättre tillväxt och drag vi har i ekonomin, desto fler har jobb. Vi har också en ökad sysselsättning med över 200 000 personer sedan regeringen tillträdde. Det är det kortsiktiga konjunkturella problemet. Det har visat sig vara mycket mer utdraget och besvärligt än någon kunde ana när krisen kom 2008.Vi har också långsiktiga strukturella problem som vi angriper, bland annat genom utbildningspolitiken och genom att brygga över från skolan till arbetslivet. Det är de vägar som vi har på det korta och det lite längre perspektivet vad beträffar arbetsmarknaden. Låt mig än en gång invända mot beskrivningen av att klyftorna ökar i . Det är inte så, ! Jag tycker att det är en svartmålning. I Finanspolitiska rådets rapport konstaterar man enligt de gängse, etablerade måtten att inkomstfördelningen är ungefär densamma som den var 2006. Det har inte skett någon försämring.Anmärkningsvärt gynnsamma fördelningseffekter, sade vid den hearing där även var med. Och sade att det var jobbskatteavdraget som hade bidragit till de ökade inkomstskillnaderna. Det är inte att undra på eftersom arbetslösa, sjuka, föräldralediga och pensionärer inte får ta del av de avdragen.Du svarar inte på min fråga, . Det är 70 000 fler arbetslösa, och utbetalningarna till de arbetslösa har minskat med 12 ½ miljard. Jo, för att finansiera skattesänkningar för dem som har turen att vara friska och ha ett jobb, framför allt människor med höga inkomster. Det är er politik.Vi har 70 000 fler arbetslösa. Långtidsarbetslösheten har ökat med , och det går tio arbetslösa på varje ledigt jobb. Ändå ska de arbetslösa straffas ekonomiskt!Dessutom vet lika väl som jag att en generös och bra a-kassa underlättar omställning, men den är också en viktig stabilisator i ekonomin eftersom människor som är arbetslösa ofta har låga inkomster och det är viktigt att de kan upprätthålla sin konsumtion när det blir kris. Detta har ni nu förstört. Vi har halkat ned bland de sämsta a-kassenivåerna i , och det är en medveten politik från er sida.Det är 70 000 fler arbetslösa men 12 miljarder mindre i utbetalningar till dem. Jag vet, , att ni föredrar högre ersättningar, högre a-kassa, högre sjukersättning och så vidare. Vi är dock inte lika intresserade av det därför att det motverkar fler jobb och ökad sysselsättning. Det måste vara så att människor får högre inkomst, bättre levnadsstandard och ett bättre och mer meningsfullt liv om de har jobb än om de går på olika typer av ersättningar. Man kan inte bygga ett land på att ha höga ersättningsnivåer. Man kan bara bygga ett land som fungerar på att man har en god och stabil ekonomisk tillväxt. Det har vi i . Vi är det land som kanske har den högsta tillväxttakten av alla jämförbara i trots den svåra ekonomiska krisen.Det blir jättekonstigt om man då säger att är ett dåligt land för att vi har dåliga ersättningar. Vi är ett bra land, för vi har fått en mycket bättre jobbtillväxt och en bättre situation på arbetsmarknaden än andra länder som har gått igenom samma kris. Låt mig gå rakt på sak: Dagens budget är ytterligare ett steg för en långsiktigt hållbar framtid.Centerpartiet har haft tydliga prioriterade områden i dagens budget: Vi förbättrar småföretagens möjligheter, vi skapar förutsättningar för fler jobb åt unga, vi satsar på att utveckla hela landet, och vi fortsätter arbetet med att göra grönare.För är matematiken enkel: tillväxt är summan av alla regioners tillväxt. Det är genom fler jobb och tillväxt i hela landet som vi också bygger vårt välstånd.Centerpartiet är det enda parti i riksdag som såväl i regeringsställning som i opposition tagit ansvar för det finanspolitiska ramverket. Det är bara genom tydliga satsningar på de jobbskapande företagen som vi kan skapa en långsiktigt hållbar ekonomi och arbetsmarknad. Vi kan tydligt se hur fler och fler har fått upp ögonen för den svenska landsbygden. Landsbygden har i allt större utsträckning blivit ett allmänintresse, vilket jag starkt välkomnar. Utan hade landsbygdsprogrammet varit 5 miljarder fattigare. I där EU drar ned är det extra betydelsefullt att drivit igenom ökad nationell medfinansiering. Genom landsbygdsprogrammet stärker vi den regionala investeringsviljan och möjliggör exempelvis en offensiv bredbandsutbyggnad. värnar som ingen annan om växtkraft i hela landet.Herr talman! förstår företagens vardag - hur det är att bedriva en verksamhet på landsbygden där skattehöjningar och tillfört regelkrångel känns mest. Vi har erfarenhet av att sitta kvar och tampas med räkenskaperna när de anställda har gått hem för dagen, av att sitta kvar och tampas med lönsamhet och av att sitta kvar och tampas med byråkrati och pålagor. Vi förstår betydelsen av minskad belastning. Det är därför vi i regeringen lagt fram ett regelförenklingspaket och ett småföretagarpaket. Det handlar om reformer som bland annat innebär sänkta egenavgifter med för 180 000 företagare. Man kommer också att genomföra en snabbutredning om sjuklöneansvaret som syftar till att minska företagens sjuklönekostnader.Vi inför ett investeraravdrag som träder i kraft och som innebär en skattelättnad för investeringar i företag. Investeraravdraget kommer att stärka kapitalförsörjningen för företag i hela landet.Herr talman! är olika erfarenheter tillsammans. Min erfarenhet grundar sig på att vara företagare på landsbygden. har fyra av fem jobb skapats i mindre och medelstora företag. Det är företagen som är våra jobbskapare. Bakom varje företag står en driftig och engagerad ägare. har jag själv varit en av landets 292 000 jobbskapare.Centerpartiet ser utanförskapet och vad det gör med en människas självförtroende. Alltför många unga saknar ett arbete. I höstbudgeten sänker vi därför kostnaden för att anställa en ungdom med . Vi genomför också förstärkningar för att öka lärlingsutbildningens attraktionskraft. vill se fler lönekuvert i ungdomars händer. Arbetsförmedlingen är, trots många kompetenta medarbetare, en byråkrati som inte levererar. Vi måste nu vända på alla stenar. I den utredning som aviseras bör den arbetssökande stå i fokus, inte myndighetens arbetssätt. Därför bör utredningen dra lärdom av andra länder, exempelvis modell med en jobbpeng.Med fler effektiva verktyg, likt jobbpengen, och med tydlig satsning på jobbskaparlinjen vill stärka företag, öka tillväxten i landet och se till att fler har ett jobb att gå till. Det är stora ord som vi får höra från i talarstolen. Det är mycket självberöm. Frågan är om det också beskriver en del av verkligheten. Där kan man verkligen sätta upp stora frågetecken.När vi hör Per Åsling prata om klimatet är det bra att minnas att med de åtgärder som man nu föreslår från regeringens sida i den här budgeten, som kommer innan den stora klimatrapporten kommer från IPCC, minskar utsläppen i med , enligt egna beräkningar. Det är kanske inte så mycket att stoltsera med när det gäller klimatpolitiken, skulle jag vilja säga.Även på företagarområdet, som Per Åsling pratar mycket om, finns det mycket mer att önska än det som levereras från regeringen. har tydligt, före budgetförhandlingarna, prioriterat frågan om sjuklöneveckan. Ändå har man nu nesligen tvingats backa. Av löftet om att ta bort sjuklöneansvaret åtminstone - det är inte ett lika långtgående förslag som har - blev det ingenting. Det blev en utredning. Det tror jag inte att särskilt många företagare känner sig särskilt nöjda med.För är det en självklarhet att förtjänar en bättre politik. Jag tycker att det är självklart att sjuklöneansvaret ska reduceras och tas bort helt. I budget börjar vi med att slopa det för företag med upp till tio anställda. Det skulle verkligen underlätta för småföretagare i vårt land i dag.Det är intressant att se hur ord och handling inte stämmer överens i vardag. Man kan fråga sig hur mycket man kan misslyckas i politiken, när man säger en sak och sedan inte lyckas få igenom den. Den egentliga fråga som jag vill ställa till Per Åsling är: Hur dålig förhandlare kan man egentligen vara och ändå ha ett existensberättigande i svensk politik? Ursäkta, Per , att jag skrattar åt din retoriska fråga. Vi har varit väldigt tydliga när det gäller reformering av företagens sjuklöneansvar. Det är värdefullt att vi i den här budgeten kan lägga fram ett förslag om en utredning som har att snabbutreda hur sjuklöneansvaret ska minska för svenska företag, med inriktning på de mindre företagen.Den utredning som kommer att tillsättas kommer också att leverera ett konkret förslag. Där har vi verkligen sett till att vi inte bara står och beskriver vad vi vill och vad vi ser som nödvändigt, utan vi levererar också. Utifrån min erfarenhet som företagare vet jag att det här är en viktig fråga.Det är en av flera åtgärder som vi föreslår gentemot småföretagen. Vi föreslår sänkta egenavgifter. Vi inför ett FoU-avdrag. Vi sänker också andra avgifter. Det handlar till exempel om att förändra revisionsplikten via en utredning som får ett sådant uppdrag. Vi stoppar månadsredovisningen, som skulle bli en väldigt tung belastning för svenska småföretag, som ni tillsammans med övriga oppositionspartier har drivit igenom. Listan med åtgärder där vi har gått ut och talat om vad vi vill och där vi nu levererar går att göra väldigt lång. "En dörr in", där företagare bara kommer att behöva kontakta en myndighet, kommer att underlätta mycket, minska kostnaderna och göra det enklare för företag. Trots Per Åslings försvarstal är det ganska tydligt när man ser på vad gick upp och sade att de prioriterade innan budgetförhandlingarna började och vad de har fått ut efteråt. Det är inte särskilt mycket att yvas över. Det tror jag att Per Åsling också känner, innerst inne.Man sade att sjuklöneansvaret och landsbygdsstödet var de viktigaste frågorna som man skulle driva. De två lyfte man upp stort, och man gick ut och sade: Det här ska vi driva i förhandlingarna.Sedan har det visat sig att det när det gäller landsbygdsstödet inte ens blev en tummetott. Det blev mycket mindre än vad alla aktörer har sagt är nödvändigt. När det gäller sjuklöneansvaret blev det, som sagt, en utredning och ingenting skarpt över huvud taget.Centerpartiet brukar säga att man är Alliansens gröna röst. Det står i ganska skarp kontrast till att av det utrymme som finns i årets budget går till någon form av miljö- och klimatinsatser. Det är inte särskilt mycket att skryta över.Dessutom försöker man nu att ändra, tillsammans med finansministern, 3:12-reglerna, så att bolag med mer än 25 ägare får ett ökat skatteuttag på i snitt. Man försöker styra hur företagen ägs i . Hur kan det vara en företagarvänlig politik, Per Åsling? Det sägs att landsbygdsstödet blev en tummetott. Det är 5 miljarder vi har tillfört, på grund av vårt agerande, till landsbygdsprogrammet. 5 miljarder är en tummetott - det förvånar mig att Per , som vill framstå som en seriös politiker, uttrycker sig på det sättet.Det har varit viktigt för oss att se till att vi stärker hela landet och att landsbygden får resurser. 5 miljarder extra utifrån de förändringar som kom från tycker jag är en styrka.Men, Per , berätta för landsbygdens människor vad er skattechock i form av kilometerskatt, bensinskatt och andra avgifter kommer att kosta för svensk landsbygd. Vi avstår från sådana kostnader i landsbygden. Vi tittar på hur man skapar förutsättningar för utveckling och tillväxt i hela landet. I har vi en ordning där skolan ska ge alla elever en bra utbildning. Därför har skolan ett särskilt uppdrag att utjämna skillnaderna i livsvillkor mellan barnen.Skolverket är nu mycket oroligt och säger att utbildningens likvärdighet försämras och att kunskapsskillnaderna ökar. Då inför ni läxhjälp via skattebidrag. ska numera även omfatta läxhjälp.Ni lägger ungefär 30 miljoner i budgeten på läxhjälp via RUT-bidrag. Ni lägger 16 miljoner till alla landets kommuner och elever för läxhjälp i skolan. De 30 miljoner som ni ger genom RUT-bidrag omfattar ungefär 10 000-20 000 elever, det vill säga att de eleverna får läxhjälp för per elev. Alla andra elever, drygt 1,2 miljoner, får dela på halva den summan. De får alltså läxhjälp för per elev, är en politik som ökar kunskapsskillnaderna ännu mer och en politik som tydligen tycker är väldigt bra. Men varför, Per Åsling, ska 1,2 miljoner elever enbart få per elev till läxhjälp medan de som har rika föräldrar faktiskt får per skalle? Varför gör ni så? Det är viktigt att reformera skolan. Därför är det bra att frågan tas upp här av flera talare.Vi tar nu ett större grepp på skolan. Jag tror att vi har samma uppfattning, , i de flesta partier här, att skolan är alltför viktig för att vi inte ska satsa mer på skolan. Vi tar ett totalgrepp där vi ser till att skolan blir mer anpassad till olika elevers behov. Jag tycker att det är väldigt värdefullt att det nu görs satsningar på att skapa fler vägar in på arbetsmarknaden för ungdomar.Det är värdefullt att sänka arbetsgivaravgifterna för elever som är upp till för att på så sätt öka deras möjligheter att komma in i arbetslivet och därmed stärka utbildningen, eftersom YA-jobben är en kombination av teoretisk och praktisk utbildning.Lärlingssystemet är i praktiken också detsamma. Jag tror att de extra satsningar som vi gör där nu mycket påtagligt kommer att bidra till att fler ungdomar får ett jobb och att fler ungdomar kommer in på arbetsmarknaden. Satsningen på just lärlingssystemet och på är satsningar som gör att vi tar ett krafttag ytterligare för att sänka ungdomsarbetslösheten. Vi gör mycket, och vi vill mer. Jag kan konstatera att Per Åsling talade i utan att beröra den fråga som jag ställde. Jag frågade: Varför ska barn till rika föräldrar ha per person till läxhjälp, medan övriga barn i , det vill säga 1,2 miljoner barn, ska ha per elev till läxhjälp? Det ökar kunskapsskillnaderna i skolan, det ökar utanförskapet, som Per Åsling talade om tidigare, och det får konsekvenser för väldigt många barn. Varför ska det vara så stor skillnad mellan barn till välbeställda föräldrar och alla andra barn i ? Är det så ni bygger ett starkt samhälle för framtiden? Borde inte skolan få stöd för att vara en kompensatorisk skola, det vill säga med fler lärare och mer stödinsatser? Ni lägger mindre på skolan än vad bankerna har fått i sänkt skatt . Det säger väl någonting om var ni har era intressen, Per Åsling? Skolan är dessutom, , en angelägenhet. Det bör vi komma ihåg. Just för att vi tycker att det är så viktigt med en bra och förbättrad utbildning gör vi dessa riktade insatser som både ska öka kvaliteten i de teoretiska utbildningarna och skapa bättre möjligheter för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden. Det är viktiga steg som tas, och det är miljardbelopp som satsas. Vi är givetvis också oroliga för att det är skillnader mellan olika kommuner och mellan människors och elevers möjligheter. Det är därför som vi har vidtagit extra åtgärder för att unga ska få bättre möjligheter att klara sig i skolan. Används de skattepengar som vi i satsar på migration och integration på bästa sätt? Vi sverigedemokrater tycker inte det. Regeringen föreslår för utgiftsområde 13, som rör integration, en utgiftsram på strax över 12 miljarder . Det är en utgiftspost som nästan har fördubblats . UNHCR, , har tidigare gått ut med en appell med anledning av den tragiska situationen i . har man fått in av det behov som man har för att tillfredsställande kunna ta hand om flyktingsituationen i och kring . Det saknas ca , alltså ungefär lika mycket som vår finansminister vill lägga på integration 2014 i . Vi skulle alltså teoretiskt sett kunna se till att miljoner människor i och kring fick helt andra förutsättningar att klara den svåra situation som de befinner sig i med samma pengar som vi i ska använda för integration. Är det vettigt att använda skattepengar på det sättet? Jag tycker att det är skamligt. Jag vill tala även om skatter. Regeringen föreslår i den här budgetpropositionen att skatten för oss höginkomsttagare, till exempel för oss som är riksdagsledamöter och står i denna kammare och debatterar, ska sänkas. Vi behöver inte sänkt skatt. , jag vill inte ha den skattesänkningen. Det finns de som behöver dessa pengar betydligt bättre. Denna reform, att sänka skatten för oss som tjänar lite mer, kostar ca 3 miljarder. För dessa pengar skulle vi till exempel kunna ge alla garantipensionärer mer . Garantipensionen ligger på , före skatt. Behöver jag med mitt riksdagsarvode sänkt skatt, eller kan det kanske vara så att någons gamla mamma, farmor eller mormor - ensamstående med mycket små marginaler - har ett betydligt större behov? För mig och är svaret mycket enkelt. Låt mig förtydliga mitt och ställningstagande i denna fråga. Om det kommer ett utskottsinitiativ från den övriga oppositionen som går emot förslaget om höjd brytpunkt när det gäller statlig skatt kommer vi sverigedemokrater att stödja det. Om ni däremot väljer att slå ihop förslaget om den höjda brytpunkten med förslaget om det förstärkta jobbskatteavdraget kommer ni inte att få stöd av en majoritet i riksdag för detta. Då blir det alltså enbart ett slag i luften och får ingen effekt över huvud taget i realiteten. vill ha ett femte steg i jobbskatteavdraget. Den inhemska ekonomin behöver stimuleras, men vi vänder oss emot förslaget om en höjd brytpunkt för statlig skatt. När det gäller det femte jobbskatteavdraget kommer vi sverigedemokrater att rösta på vårt eget helhetsförslag när budgeten ska antas . Vi kommer alltså inte att rösta på Alliansens budgetförslag. Vi kommer inte heller att rösta på och Socialdemokraternas budget eller på eller budget. Vi kommer att rösta på en sverigedemokratisk budget som innehåller kraftiga nedskärningar på asyl- och anhöriginvandring men också ett fullt ut finansierat jobbskatteavdrag. Jag har en vädjan till Socialdemokraterna, och . Försök nu att se bortom den partipolitiska prestigen och tänk i stället på de grupper som har större nytta av dessa pengar. Ska det vara sänkt skatt för oss som tjänar bra eller till exempel stärkta garantipensioner? Just nu ligger bollen hos er.