kam-fs · H0C120130425fs · 2013-04-25 14:58:00 — Vi är flera medlemsstater som i enlighet med subsidiaritetsprincipen gör bedömningen att kvotering till bolagsstyrelser inte är något som EU ska hålla på med. Jag får tacka statsrådet för svaret, och jag håller fullständigt med. Man ska inte röra äganderätten och gå in i bolagsstyrelserna i den delen.Sedan har vi ett bekymmer. Jag delar åsikten att vi måste få in fler kvinnor i bolagsstyrelserna. Vi är fullständigt överens om att det är fel väg att gå att ge sig på äganderätten. Det känns bra att EU-ministern driver de frågorna i EU för att förhindra att det på något sätt sker. Jag tackar för svaret. Jag tänkte bara avsluta med en stilla feministisk fundering på den här fronten. Det är kanske dags att sopa rent på hemmaplan först när det gäller , dess instruktioner och också medlemsstaterna i EU. Vi kan bara konstatera att det sitter noll kvinnor i Europeiska högsta ledning. Man kanske kunde börja i EU självt när det gäller att få fram fler kvinnor i maktpositioner. För jobben, människors hälsa och vår gemensamma välfärd är ett aktivt, ambitiöst men framför allt genomtänkt miljöarbete oerhört viktigt. Min fråga går till miljöministern.Halten av miljögifterna dioxin och PCB är fortsatt höga i fet fisk som lax och strömming från , ofta över gränsvärdena. från har också oväntat höga halter av de miljögifterna, liksom från . Det rapporterar regeringens egen expertmyndighet påpekar också att gränsvärdena är högt satta, vilket betyder att det är ganska liten marginal till att vi får i oss för mycket av miljögifterna. Rekommendationen är att kvinnor i fertil ålder och barn inte ska äta den här fisken alls.Ändå säljs fisken i utan någon som helst information till konsumenten. Är inte miljöministern orolig att vi får i oss för mycket miljögifter? Tack för frågan, som rör ett väldigt viktigt ämne.Vi har väldigt mycket kemikalier i vår vardag, helt i onödan. Det går på slentrian. Det är därför som regeringen har lagt ett stort extra anslag på Kemikalieinspektionen just för att hitta de farliga ämnena och genomföra den strategi om en giftfri vardag som regeringen har bestämt.När det gäller just dessa gifter är det rätt mycket gifter som kommer ut i våra vatten. Det är till exempel hormonstörande ämnen, som vi har diskuterat mycket, men också dioxiner.Just frågan om halten i livsmedel är en fråga som faller på och därmed också på landsbygdsministern. Jag försäkrar att vi arbetar väldigt mycket gemensamt i regeringen med dessa frågor. Förutom det självklara att borde öka engagemanget ytterligare för att minska miljögifterna - som miljöministern också säger i svaret, och jag tycker att vi kan öka det ytterligare - och att främja bra mat av god kvalitet har under den borgerliga regeringen lovat, garanterat, att tillse att kvinnor i fertil ålder och barn inte ska få i sig miljögiftet dioxin.Om miljöministern nu är orolig för att kvinnor i fertil ålder och barn ska få i sig alltför mycket av miljögiftet, vad är man beredd att vidta för åtgärder för att tillse att människor inte får i sig miljögiftet? säljs fisken runt om i utan någon som helst information till konsumenten. Miljögifter är ett väldigt allvarligt problem. Det finns olika grupper av miljögifter. Jag har nämnt de hormonstörande, som slår väldigt hårt särskilt mot kvinnor och barn och lagras i människors fettlager i olika delar av kroppen.Dioxin är också ett väldigt allvarligt miljögift. Den största dioxinkällan är egentligen kolkraftseldning. Därför är hur vi hanterar vår uppvärmning en väldigt viktig sak. Luftkvalitetsfrågorna har också en otrolig betydelse i sammanhanget. Det finns gränsvärden, och vi arbetar väldigt hårt med just luftkvalitetsfrågorna.När det gäller livsmedel informeras väldigt tydligt om de risker som finns med just de livsmedlen. ska vi balansera detta på ett sådant sätt att människor fortfarande kan ha sill på julbordet, sill , och människor som vill äta en surströmming en gång ska också kunna göra det. Miljöministern kan stå kvar, för vi håller oss kvar bland miljögifterna.Häromveckan varnade konsumentorganisationer i för att vanliga hygienprodukter som tvål, schampo och tandkräm kan innehålla farliga halter av bland annat hormonstörande ämnen. De ämnena sätts nu i samband med allt fler sjukdomar. Även här är barn särskilt känsliga.Miljöministerns kommentar var att ämnena visserligen är bekymmersamma men att det blir för krångligt att gå före EU och att det är bättre att vänta och låta driva på frågan i EU.Danmark driver på frågan i EU, och går också före på hemmaplan. Det förbjuder bland annat vissa hormonstörande ftalater. Det är inte bara ett sätt att skydda danska barn utan också ett sätt att driva på EU genom att visa vägen.Jag vill fråga miljöministern när vi kommer att få samma regleringar och begränsningar i för att skydda svenska barn och för att driva på EU så att vi får bort de ämnen som gör barnen sjuka. När det gäller de hormonstörande ämnena har vi ett väldigt problem just med EU-systemet. Det tror jag också frågeställaren är väl medveten om. Det kanske är bra att nämna det här.Det finns två olika sätt att se på de hormonstörande ämnena. Det ena är ett kemikalieperspektiv. Det är genom och den europeiska kemikalielagstiftningen som man jobbar med de frågorna. Vi går från svensk sida före genom att nu ta striden med när det gäller till exempel bisfenol A i barnmatsburkslock och också genom de uppdrag som vi har gett till både och livsmedelsmyndigheten i dessa sammanhang.Den andra delen av EU-systemet är det som handlar om Efsa, Safety Authority, som inte alls har samma åsikt, anser att den vetenskapliga dokumenteringen inte räcker och motarbetar det som vi försöker göra på ett väldigt tydligt sätt. Den konflikten är inte så enkel för en svensk miljöminister att lösa, men jag ska försöka att göra det bästa jag kan. För en vanlig dödlig riksdagsledamot framstår det som konstigt att det är livsmedelsmyndigheten i EU som reglerar tandkräm och sådant. Det är klart att det intas i munnen, men regleringen gäller också tvål. I vilket fall är jag väldigt glad att miljöministern visar vad gäller bisfenol A att man är beredd att göra saker i . Det handlar inte bara om att sitta still och vänta på att EU ska göra någonting.När man nu en gång för alla har erkänt att det faktiskt går att göra saker på hemmaplan och att vi inte behöver sitta och vänta blir det naturligt att man också går vidare med andra ämnen som kan skada inte minst barn, som är särkskilt känsliga.Det kan handla om de hormonstörande kemikalierna i hudvårdsprodukter, till exempel. Varför skulle inte kunna gå vidare också på de områdena och titta på hormonstörande ämnen i kemikalier så att vi slipper den här utvecklingen där vi har alldeles för många kemikalier runt omkring oss som reagerar med varandra och gör människor sjuka och där vi helt har tappat kontrollen? Jag tror att vi förenas och jag i hur bekymrade vi är just när det gäller dessa kemikalier och särskilt de hormonstörande kemikalierna. Vi får rapporter om att abborrar utanför reningsverk är dubbelkönade och också oerhört aggressiva jämfört med det naturliga beteendet. Det finns rapporter om sterilitet hos unga män i områden där inte avloppsreningen inte fungerar ordentligt. Det är väldigt bekymmersamt.Däremot går före. Vi försöker att driva på i det här sammanhanget. När det gäller EU-systemet har vi varit med och sett till att det på den nya farlighetslistan kommer upp en hel grupp av ämnen som inte har funnits där innan. Det är en framgång för det svenska förhandlingsarbetet.Vi samarbetar också med de länder som liksom vi jobbar mycket med de hormonstörande kemikalierna. Det är , och . Vi tillsammans försöker att se till att vi får in den information som EU kräver för att ta steg vidare. Att min fråga är viktig visas av att två av ministrarna som varit uppe i debatten har talat om den. talade om integrationen och hur viktigt det är att få ett språk och att kunna läsa. Utbildningsministern talade om bristande mattekunskaper. För att kunna tillägna sig matte är läsningen och att man kan läsa väldigt viktigt.Det leder mig till kulturministern. På kulturministerns bord ligger . Min fråga gäller läsandet. Vad kommer att hända med förslag? Det är vi tillsatte . Vi kunde se att läsandets villkor hade förändrats, och framför allt var vi oroliga över unga, särskilt pojkars, läsande. Utredningen kom , och har det varit en rejäl remissrunda. Vi kommer att lägga fram en proposition och förslag som rör läsandet.När jag ändå står här vill jag berätta lite grann om hur det ser ut. Vuxnas läsande ligger fortfarande på en god nivå, och vi har god tillgång till litteratur i landet. Vi har också ett starkt stöd för biblioteken. Men det här gäller just pojkars läsande.Kulturrådet jobbar en hel del med det. Vi har en läsambassadör, , en populär författare som är ute på skolorna och talar om läsande och stimulerar biblioteken och bibliotekarierna. Det finns också intressanta samarbeten mellan idrottsrörelsen och läsandet. har tillsammans med huvudbiblioteket i kommun startat någonting som heter Sparka i gång läsningen. Det är ett av flera förslag som är i gång. Detta är viktigt. Vi ser fram emot att ta emot en proposition när den kommer. Det är viktigt vad samhällets institutioner gör med skola, skolbibliotek och vanliga folkbibliotek.Men vad kan vi alla vanliga människor göra? Kan kulturministern utveckla det något? Det gör jag mer än gärna. Skolan har liksom biblioteken en viktig roll när det handlar om barns och ungas läsande. Detta är en fråga för oss alla - för oss som föräldrar, för oss som vänner och för alla oss som möter barn.För bara några år sedan låg föräldrars högläsande för barn på en rätt hög nivå; läste regelbundet för sina barn. Siffran har sjunkit betänkligt. Det är inte så att läsförmågan hos föräldrarna har minskat, utan vi prioriterar annat.För att få i gång läsandet, läslusten och läsförståelsen krävs inte bara insatser i skolan. Det krävs också att vi föräldrar, och alla vi som möter barn, ser till detta och talar med barnen, läser högt för våra barn och gärna tar med dem till biblioteken. Jag har en fråga till vice statsminister har blivit den enda livlinan för allt fler under allt . 50 000 medborgare har uppburit socialbidrag trots löften från regeringen om minskat utanförskap och förstärkt arbetslinje.Notan för socialbidrag landade på 11 miljarder för kommunerna. Merparten av mottagarna uppger arbetslöshet som den främsta orsaken. När regeringens jobbpolitik fallerar hamnar ansvaret i knäet på kommunerna. Ökade kostnader för socialbidrag betyder mindre pengar till förskolan, till gymnasieskolan och till äldreomsorgen.Därför undrar jag vilket ansvar vice statsminister anser att regeringen har för att bryta trenden med ökade socialbidrag. Det ansvaret har absolut regeringen. Arbetslinjen och reformer som stärker den har varit en ledstjärna för denna regering.Man kan dock inte bortse från att under dessa år har drabbats av den djupaste ekonomiska krisen . Man kan inte bara vifta bort den utgångspunkten och bakgrunden när man gör bedömningen av dessa nivåer. Självfallet drabbas också av den ekonomiska krisen i vår omvärld. Vi har lägre arbetslöshet än genomsnittet i , men vi har naturligtvis för höga siffror jämfört med vad vi önskar. Det får effekten att samhället måste försörja människor som inte har arbete.Men vi tror inte på att gå tillbaka till en lösning där vi ska förtidspensionera bort människor som är arbetslösa. Det handlar om att hitta vägar tillbaka till arbetsmarknaden. Det är klart att arbetslöshetssiffrorna vänder på allvar först när konjunkturen blir bättre. Den ödmjukheten ska vi ha; vi styr inte världskonjunkturen alldeles själva från detta parlament. Ett absolut ansvar, säger vice statsministern. Men det märks inte i handling. Var finns de skarpa förslagen för att till exempel minska arbetslösheten? Var fjärde socialbidragstagare uppger arbetslöshet som orsak till att de behöver bidraget. Varför redogör inte vice statsminister för regeringens förslag för att få bukt med dessa skenande kostnader?50 000 människor i vårt land har uppburit bidraget . Bidragstagarna blir fler månad för månad. Ju alliansregeringen styr, desto högre blir kostnaderna för socialbidrag. Och det är kommunerna som får betala. Det är inte regering som står för fiolerna.Jag undrar igen: Vad är det för ansvar regeringen tar? Kan vice statsminister vara lite mer konkret i sitt svar? Arbetslinjen innefattar en lång rad reformer. Vi har socialförsäkringsreformer, vi har sänkta skatter på arbete och vi gör stora investeringar - större än någonsin - i forskning och infrastruktur. Det är den typ av statliga investeringar som är jobbskapande och tillväxtskapande. Vi har en politik för ett bättre företagsklimat.Det skiljer sig radikalt från det alternativ som redovisas i denna riksdag och som har som enda idé att höja skatterna på svensk företagsamhet med för att betala ännu mer bidrag till dem som inte arbetar. Det tror vi inte på. Det skapar inte jobb.Det som skapar jobb är ett bättre företagsklimat, offentliga investeringar och incitament och regelsystem som befrämjar övergång till arbete. Det är också huvudlinjen för regeringens ekonomiska politik. Min fråga berör den redan skyhöga arbetslösheten. Men det är också en kulturfråga och en fråga om framtidstro. Svensk Scenkonst meddelade att tre av fyra institutioner tvingas skära ned på sin verksamhet. Man tvingas varsla, och man tvingas minska sina produktioner. Under den borgerliga regeringen har satsningarna på kulturområdet långsamt krympt, kanske mest på scenkonstområdet.Min fråga till kulturministern är därför: Är den pågående avvecklingen, neddragningen och utvecklingen inom scenkonstområdet i linje med regeringens kulturpolitik? Om den inte är det - vad avser i så fall kulturministern att göra åt det? Jag tycker att det är en hederssak att man håller sig till sanningen när man står här i och ska tala. Den som lyssnar på kan möjligen få intrycket av att det sker nedskärningar på kulturområdet. Det sker på många håll i . Man tvingas skära ned budgetarna för kulturen i och i . håller nu äntligen på att hämta sig.Så är det inte i . Vi har höjt kulturbudgeten , både i absoluta tal och som andel av statsbudgeten. Det här vet , och jag tycker därför inte att det är snyggt att stå här och låtsas som att det är rejäla nedskärningar.Vi har dessutom moderniserat kulturpolitiken. Under Socialdemokraternas tid hände inte mycket. Den stod och stampade. har vi ett vitalt kulturliv i hela landet och ett engagemang som inte har funnits tack vare bland annat regionalmodellen, där man har ett helt annat intresse också från andra håll att engagera sig i kulturpolitiken. Kulturministern svarar inte på min fråga.Jag konstaterar ändå att vi socialdemokrater anser att satsningar på kultur ger framtidstro. meddelar Svensk Scenkonst att tre av fyra institutioner tvingas skära ned och minska sin verksamhet därför att anslagen inte räknas upp i samma takt som kostnadsutvecklingen.Jag frågade om detta är i linje med regeringens politik. Är man nöjd med utvecklingen? Om man inte är nöjd med utvecklingen - avser man då att vidta några åtgärder? Eller är det bra att vi spär på den redan höga arbetslösheten med ytterligare arbetslösa kulturarbetare? talar om framtidstro. Jag märkte inte mycket av det som Socialdemokraterna styrde över kulturpolitiken. Budgeten har ökat; det sade jag tidigare.Den största del av de medel som går ut från kulturbudgeten och som rör detta går just till scenkonsten. Den går till musiken, till dansen, till teatern och till operan. Det är riktigt att man har höga ambitioner på detta område, men även här måste man anpassa sig efter den budget som finns.Det görs enormt mycket kultur på våra scenkonstinstitutioner. Alla kommer inte att kunna göra allting de vill - det är man väl medveten om. Det är inte kris på teatrarna, kris på konserthusen eller kris på våra operascener. Tvärtom händer det väldigt mycket. Men man kommer inte att kunna göra allt man vill, och en del får kanske därmed skjutas . Men satsningar har skett och kommer att ske även fortsättningsvis. Jag har en fråga till statsrådet , Utøya, , , och är bara några av de ställen i som har utsatts för fasansfulla dåd utförda av extremister.Det var glädjande när alliansregeringen satsade på en nationell handlingsplan för att värna demokratin mot den våldsbejakande extremismen. Det gjorde man sedan.Jag skulle nu gärna vilja höra, i efterdyningarna till det fasansfulla som hände i i samband med maratonloppet där , hur den nationella handlingsplanen har kunnat komma vidare i att möta den våldsbejakande extremismen här i . Jag är glad över att Finn lyfter upp den frågan. Jag kom dessutom själv hem från innan det oerhört tragiska extremistdådet skedde vid maratonloppet.I december 2011 presenterade vi en handlingsplan mot våldsbejakande extremism, både religiös och politisk sådan. Den innehåller 15 åtgärder och kostar totalt fram till 2014.Det är viktigt som du säger: Vill man värna, vurma och vårda den svenska demokratin måste man också ta på största allvar de extremistkrafter som finns också i vårt land och som med våld vill urholka denna svenska demokrati.Senast lanserade vi i regeringen den senaste satsningen. Den handlar om att har fått för att framför allt motverka radikaliseringen på nätet för ungdomar mellan . Det är bara en av många satsningar som ligger i pipeline . Tack för svaret! Jag delar uppenbarligen ministerns syn på saken och är också glad att man i princip har avsatt i budgeten för detta viktiga arbete.Jag har följt ministern, som också har nämnt att den våldsbejakande extremismen angår oss alla. Med det förstår jag att det inte bara är polis och rättväsen som hanterar den här frågan. I alliansregeringens och inte minst i ministerns ögon är detta en fråga som berör oss alla.Kanske kan lite grann utveckla tankarna baserade på den nationella handlingsplanen, hur vi vanliga medborgare kan komma in och möta både dem som har lätt för att glida in i våldsbejakande extremism men inte minst dem som försöker lämna den här typen av ofta sekteristiska rörelser. Hur kan vi stödja ett sådant arbete för demokratins bästa? Som Finn mycket riktigt säger handlar det inte bara om vad staten, myndigheterna eller politikerna kan göra, utan det handlar lika mycket om civilsamhällets roll och också oss själva som enskilda medmänniskor.Många av satsningarna i handlingsplanen utgår från demokratipolitiken. Det handlar delvis om det förebyggande arbetet, hur vi kan stärka exempelvis lärare, skola, socialtjänst, kriminalvård och fritidsledare - de som möter ungdomar på glid - men förstås också familjer, föräldrar som är oroliga över att en son eller en dotter kanske har hamnat i ett högerextremistiskt sällskap.Längre fram kommer vi att göra en presentation. Det är Forum för levande historias generaldirektör som har lett en satsning om hur man når de här nyckelgrupperna bland olika yrken.Vi jobbar också med avhopparverksamhet. Exit har arbetat länge mot just den högerextrema rörelsen för att få unga nynazister att lämna den. Det måste vi vidga till andra extremistinriktningar.Basen är förebyggande arbete och demokrati. Jag har en fråga till miljöminister veckan röstade ned förslag om att reformera utsläppshandelssystemet ETS. Det var ett väldigt oroväckande beslut. ETS är nu nära en kollaps. Det här handelssystemet ska vara EU:s främsta verktyg för att få ned utsläppen.I dag kostar koldioxid på EU:s utsläppsmarknad mindre än vad det kostar att köpa en pizza på restaurang i . I , där vi har koldioxidskatt, kostar det mer än att släppa ut koldioxid.Därför undrar jag förstås vad miljöministern nu kommer att göra för att vi ska få ordning på utsläppshandelssystemet, så att utsläppen ska minska. Ja, det var bekymmersamt.Det EU gör när det gäller klimatutsläpp är uppdelat i två olika delar. Den ena är den icke handlande sektorn, som i stort sett är hela samhället. Där jobbar man med standardiseringar, lagstiftningsfrågor och en mängd olika frågor. Den andra är den handlande sektorn, som är den tunga industrin, med 12 000 anläggningar som släpper ut klimatgaser i hela Europa.Det är ett marknadsnära system för att det ska fungera mot industrin och i marknaden. Det är något som den har prioriterat, eftersom vi tycker att det är ett bra styrmedel. Men det kräver - som alltid i alla marknader som bygger på vad som finns tillgängligt och priset på det - att priset på koldioxid hålls uppe. Tack för det! Men det var inte så mycket svar på min konkreta fråga, nämligen vad miljöministern gör nu för att vi ska få ordning på systemet.Det är precis som säger: Handelssystemet är ett marknadsbaserat system. Jag tycker att detta visar på det vanskliga i att förlita sig så mycket på ett marknadsbaserat system. I , där vi har en koldioxidskatt, som är ett mer statligt kontrollerat system, kostar det också mer än att släppa ut koldioxid.Då kan man tänka sig att regeringen borde höja koldioxidskatten, för det vet vi fungerar. Men i det här fallet vill jag veta vad gör på Europanivå för att se till att handelssystemet kommer att börja leverera. Jag tycker i mina frågor att det är viktigt att svara på ett sådant att också åhörarna vet vad jag svarar på.Det jag har gjort för att försöka hantera detta är först och främst att jag skrev brev till alla ledamöter i som skulle rösta om detta , tillsammans med ministrar från , , och , för att se till att omröstningen skulle gå rätt.Innan dess har vi lagt ned ett stort jobb i miljöministerrådet för att se till att det skapas en majoritet där för kommissionens förslag om att, genom att flytta auktioneringen lite längre bak i tiden, försöka balansera upp marknadspriset.Det vi kommer att göra nu är att gå vidare och arbeta med utskottet. Jag har redan haft kontakter med rapportören om hur vi ska kunna göra detta med de länder som har tvekat i voteringen och också diskuterat detta med tre kommissionärer så sent som i går och i förrgår.Jag sliter verkligen, för den här frågan måste gå rätt på slutet. Min fråga går till kulturministern. Jag hade också tänkt fråga om den nya bibliotekslagen, och jag ska göra det.Jag såg att ministern marknadsförde lagen som vägen mot ett läslyft för . Men här fick vi höra att det bara är en ramlag som inte behöver fästa så mycket vikt vid hur vi ska nå kvalitet.Kungliga har tagit fram underlag som visar att de bibliotek som har hög personalbemanning också har fler besök, mer utlåning och, förmodar jag, mer läsning för dem som lånar böcker.Det är ganska knepigt när man i den här lagen inte över huvud taget för något resonemang om personalens betydelse för hög kvalitet. Det är roligt att så många vill diskutera läsfrågor. Detta är onekligen en framtidsfråga.Jag talar om ett läslyft för därför att det är vad vi kommer att satsa på. Bibliotekslagen är en del i det. Det är ett förslag till en ny lag i stället för den som har verkat och som av många uppfattas som tämligen omodern. Det är en skarpare lag så till vida att vi bland annat betonar kvalitet och litteraturens roll men också säger att biblioteken har ett värde för demokratisk utveckling, för allsidighet och för att lyfta barns och ungas läsande. Det är bara delar i detta.Man kan inte stifta en detaljlag. Jag vill ge samma svar som jag gav till : Jag tror inte att kolleger ute i kommunerna blir så lyckliga om vi börjar tala om exakt hur biblioteken ska vara bemannade. Det är stor skillnad på i och ett litet bibliotek i . Tack för svaret! Jag menar inte att lagen exakt ska föreskriva hur bemanningen ska se ut, för då hade jag nog inte blivit särskilt populär ute hos kommunpolitiker.Men det är ändå så att en avgörande fråga för besök, läsning och utlåning är att det finns bemanning. Och vi vet nu att av skoleleverna inte har tillgång till bemannade bibliotek.Jag blir också orolig när gruppledare i kulturutskottet säger att det är jättebra om ideella organisationer kan ta över biblioteksverksamhet.