kam-ar · H0C120130212ar · 2013-02-12 13:00:00 — Det är så vi har kommit överens om detta.Svaret på frågan är att vi absolut har drivit detta och anser fortsatt att en sådan överflyttning av resurser är rätt. Tack återigen, statsministern! Då blir det lite extra bekymmersamt, för de sista signalerna vi fick var ju att stödet till det svenska landsbygdsprogrammet relativt direktstöden skulle sjunka mer, , medan direktstöden, om man nu ska se det oavsett flexibiliteten, skulle ligga på . Vår signal från Socialdemokraterna är att den ambition som regeringen nu har antytt via statsministern även framgent ska vara att det ska dras en lans för att det i den totalt varande budgeten ska föras över mer till landsbygdsprogrammet, inte tillbaka till direktstöden.Vi förstår att det finns en flexibilitet. Man kan också anta att den här flexibiliteten till viss del finns där för att kunna ge tillbaka mer i direktstöd till de nuvarande aktiva lantbrukarna. Så är det ju också.Jag hoppas nu att signalen går fram till regeringen att den sista signalen vi fick inte var bra, att landsbygdsprogrammet relativt sett sannolikt kommer att sjunka mer än direktstöden. Då vill jag återgå till det jag sade till och vilket mandat jag hämtade. Jag var väldigt tydlig med hur prioriteringarna ser ut. Kan man inte prioritera klarar man inte sådana här förhandlingar.Vad var viktigast för ? Det var att vi fick en substantiell rabatt. En rabatt innebär alltså att vi vill ha en mindre betalningsbörda för . Rabatterna i sig är komplicerade eftersom det bara är fem länder - de absolut rikaste - som har dessa rabatter. Det finns ett stort motstånd mot dem. Förslaget var i princip att den svenska rabatten skulle försvinna. Här satte jag in störst förhandlingskraft. I slutet av förhandlingen var det vi och som satt kvar och förhandlade just om ökningar av våra rabatter innan det gick att säga att de här förhandlingarna var över.Det är klart att har man på det sättet sagt att huvudprioritet är att få ned budgeten totalt sett och att dessutom få en utökad rabatt för det egna landet är det svårt att i nästa mening säga att nu vill vi ha en del utgiftsökningar också som just går bara till oss.Trots det, trots det rätt uppenbart svåra i att hävda en sådan linje, fick vi med 150 miljoner till landsbygdsutvecklingsprogrammet som ju var nollsatt i de särskilda kuvert som finns angivna i slutsatserna. Trots det fick vi med 150 miljoner. Det ska ses i ljuset av att de man förhandlar med är mycket pålästa. De har varit med , och de konstaterar det som är rätt uppenbart, nämligen: Ni har också satsat på att samordningspolitiken ska gå plus minus noll. De fyra Norrlandslänen, gleshetsbonusen och gleshetskriterierna som ger stöd till , som vi på det här sättet inte har sett minskningar av, ska också vägas in. Totalt sett har vi nog balanserat det här ganska väl, givet vilken prioritering vi bad om stöd för från . Jag vill tacka en större grupp, nämligen alla de som har varit med och förberett den här förhandlingen . Det är en stor grupp människor, inklusive Europaministern naturligtvis.Europaparlamentet har fått ökade befogenheter, och då uppstår den principiellt intressanta situationen att de inte på samma sätt som förr kan vara fria att fatta ungefär vilka beslut som helst - nu spelar det nämligen roll. Med ökade befogenheter följer också ett ökat ansvar. Jag välkomnar alltså den diskussion som , bland annat genom statsministerns agerande , har kommit upp. För del kan jag använda ord. Han har sagt att förutsätter att våra parlamentariker röstar för att stödja den resultat i denna fråga. Det intressanta blir naturligtvis i fortsättningen - i de partier där detta inte sker, och även om det skulle bli utbrytare i de partier som har den ambition jag återgav, är det klart att det kommer att återverka på nomineringsprocesser och valrörelser. Vi får förhoppningsvis in det vi så ofta talar om, nämligen den dagliga Europapolitiken, på ett helt annat sätt. Det blir lite oväntat att det sker på detta sätt, men det är ändå välkommet.Jag vill också säga att det naturligtvis är helt oacceptabelt om skulle ha en sluten omröstning där man som väljare inte skulle kunna veta hur den valda ledamoten har röstat, alltså om vederbörande faktiskt röstar som man säger att man ska rösta.Jag skulle vilja ställa en följdfråga om förändrade maktbalanser i , inte bara till , men jag tror att jag får vänta med den till mitt andra inlägg. Än så länge känner jag inte att jag har någonting att invända eller tillägga, så jag ger chansen att återkomma. Jag tackar för det. Frågan är om det har skett en liten geopolitisk maktförskjutning i detta som vi ser återspeglad i budgetresultatet. är en väldigt stark aktör. , som vi nämnde tidigare, är strålande glada över sitt förhandlingsresultat. är väl näst det land som är viktigast för . har angett att kvarvarande medlemskap är en väldigt viktig prioritering för henne och för Tyskland.Jag skulle vilja säga att det sker en maktförskjutning till förmån för och länder som har prioritet i och till nackdel för och kanske också andra länder. Det är delvis kanske också en maktförskjutning till . Hur reflekterar statsministern över denna balansförskjutning som återspeglas i förhandlingsresultatet? är en erfaren Europapolitiker, och han kan säkert dra dessa slutsatser alldeles själv utifrån en självständig analys. Jag bör som regeringschef nog vara lite försiktig med analyser av det slaget. Låt mig säga att en sak var entydigt viktig för såväl som och många andra, nämligen att var inne i processen och förde förhandlingen i akt och mening att bli en del av en helhet och en slutlösning. Jag tycker att det var väldigt viktigt att i det brittiska underhuset berättade att han varit med och slutit en förhandling där han haft tydliga vänner som han har arbetat tillsammans med och att detta i grunden var bra för . Jag tror att det var många som bidrog till denna möjlighet. Det hade kunnat gå på väldigt många olika andra sätt, kan jag som har följt hela processen säga. Sedan tycker jag att det är rätt att säga att budgetrestriktiva länder alldeles uppenbart har haft en framgång i ett läge där det från början var väldigt expansiva förslag för budgeten. Detta har gradvis gått ned, över det cypriotiska ordförandeskapet och över första förslag, till det som slutgiltigt blev det beslut som fattats och som måste godkänna. Det har gått i mer budgetrestriktiv riktning. Vi har lyssnat in kritik mot att det är fel signal till hårt plågade ekonomier att här spendera när andra sparar. I den delen är det naturligtvis en restriktiv syn, som har varit en del av. Det är klart att man på det sättet kan se att vissa saker har haft stor betydelse och fått genomslag i resultatet. Det är glädjande att regeringen har lyckats förhandla fram en mindre kostsam budget med större andel till forskning och utveckling. handlar det om att förankra budgeten hos . Då kan man tycka att det är lite oroande att det till och med finns svenska Europaparlamentariker, till exempel socialdemokrater, som vill se en helt annan och betydligt mer kostsam budget. har vi en talman i som funderar på om man inte ska ha en hemlig omröstning så att medborgarna inte kan ställa sina representanter till svars. Vi får väl hoppas att han inte menade allvar med just den kommentaren, men det får vi se.Jag undrar om statsministern kan säga hur mycket ett nej till budgeten från skulle kosta . Det vill jag vara lite försiktig med att spekulera kring, av det enkla skälet att min förhoppning som sagt är att ska kunna biträda denna budget. Min grund för detta är att det trots allt är regeringar som är tydligt förankrade i majoriteter runt om i som i grund och botten står bakom utfallet, vilket rimligen bör följas upp av parlamentariker som ju representerar samma partier som sitter i denna riksdag. Det finns dessutom inslag av ökad flexibilitet, vilket vi vet har varit viktigt för . Det är det irländska ordförandeskapet som ska förhandla med . Enda , som premiärminister heter, kommer att kunna använda detta. Det är som sagt någonting som länge har eftersträvats.Det jag sade var att vi om det faller - om vi inte får en sjuårsbudget färdig som träder i kraft - övergår till årsbudget. Då sker det i form av årlig förhandling. Då faller rabattsystemet, och det skulle vara väldigt dåligt för - kostsamt, för att säga det uppenbara utan att gå längre än så. Låt mig också vittna om att vi under dessa förhandlingar hade personer närvarande som mindes det gamla systemet. Det fanns alltså årsbudgetförhandlingar innan EU fick sjuårsbudgetar. Det vet alla att vittna om att det var av att bara budgetförhandla, året om. Det var ingenting annat utan bara budgetförhandling . Det är inte det bästa sättet att försöka höja blicken, ta ansvar och få fram det konkurrenskraftiga, starka vi alla vill se. Vad gäller rabatten är det bra att har lyckats bibehålla en större rabatt i detta förslag. kan man tycka att det är lite olyckligt att stora nettobetalare som i process efter process ska tvingas kämpa för detta var och en för sig. Ett alternativ skulle kunna var att man faktiskt hade en lite mer automatiserad rabatt. Hur ser statsministern på möjligheten att kanske på åstadkomma ett sådant, mer rationellt, system för rabatten? För att uttrycka det försiktigt finns det begränsat stöd för den idén, av just de uppenbara skälen. Det är fem länder som har rabatt i det gamla systemet. I realiteten kommer en viss förändring att ske: Det kommer till slut att bli fem igen, men kommer gradvis att ta bort sin rabatt för att ersätta den med andra typer av satsningar inom EU:s budget, och i stället får bli det femte rabattlandet. har en starkare ställning för sin rabatt, framförhandlad . Det gör att den är svårare att komma åt, även om man bör notera att diskussionen som har varit i bland annat är att påstås ha gjort vissa eftergifter i förra budgetförhandlingen, vilket nu faller ut i att också den brittiska rabatten har gått ned något. I övrigt är det , och Sverige.Det fanns rätt betydande försök att ta bort rabattsystemet helt och hållet, helt förändra det eller gradvis låta det försvinna. Allt detta har vi kunnat förhandla bort för att kunna bevara en substantiell rabatt för de kommande sju åren. Det ärliga svaret är dock att vi kommer att få göra om precis denna förhandling på samma sätt nästa gång. Försöken att få bort dessa rabatter kommer alldeles säkert att återkomma. Jag tackar statsministern för redogörelsen.Jag vill börja med att markera att det från socialdemokratiskt håll är den partilinje vi har: Vi står bakom denna budget. Allt annat skulle vara felaktigt att säga. Jag vet att EU-parlamentarikerna från statsministerns parti röstar ja, men det finns omfattande problem även i allianspartierna. Där är det också flera som har röstat. Jag blir lite ledsen i ögat när man framhäver att det är Socialdemokraterna som röstar fel. För att vara ärlig är det en som har röstat emot budgeten. Jag tycker att man ska vara tydlig i den delen och inte säga att det är socialdemokrater som röstat emot. I övrigt har även liberalernas gruppledare i sagt att de inte vill ha den här budgeten. Men det var inte min fråga. Det var mer ett klarläggande.Det var också andra frågor som behandlades, och de kommer lätt i skymundan. Vi har haft en fråga här om tidigare. Jag skulle vilja fråga om handelspolitiken. Det gäller specifikt det frihandelsavtal som man är på väg att få med , detta väldigt protektionistiska land.Har den höga representanten gått igenom hur långt man har kommit med detta? Det måste ju vara bland de mer komplicerade handelsavtal man har att diskutera och kanske någonsin har diskuterat i EU-sammanhang. Det vill jag bara instämma i. Det är absolut ett av de svåraste frihandelsavtalen.Vi har skiftat om strategin lite från förhoppningen om ett globalt frihandelsavtal till att i stället gå fram med regionala frihandelsavtal. Det har ingåtts ett sådant med . Vi skulle gärna se att det görs med flera stora marknader i världen, och naturligtvis vore ett frihandelsavtal med utomordentligt välkommet.Jag vill understryka det som säger, att det finns protektionism både i delar av och i som kommer att vara en bromsande kraft. Men det vore väldigt bra för världsekonomin i sin helhet och för och om vi kunde ingå en sådan överenskommelse. Och texterna är öppna för att uppmuntra till förhandlingar.Sedan vill jag bara understryka att det som socialdemokraten sade, och märk väl att det var innan vi slöt överenskommelsen, var att han ansåg att fyra partigrupper hade uttalat sig med viss kritik.Jag menar, som jag har återrapporterat här, att det är nu det börjar. Det är nu vi ska se hur de olika representanterna för olika länder - det håller jag helt med om - men också de svenska representanterna till slut kommer att ta ställning. Det är nu vi har ett resultat. Det är nu det är viktigt att det får stöd. Vi är överens om detta med handelspolitiken. Det finns ytterligare att kommentera, möjligen frihandelsavtalet med som är om möjligt ännu mer protektionistiskt och ska slå vakt om sin egen industri.Vad jag är ute efter är att få veta hur långt man har kommit i de här förhandlingarna enligt den rapport som man fick vid toppmötet. Sedan kan jag inte låta bli att säga att nu handlar det om att vi alla partier får se till att påverka våra representanter. Trots allt sitter alla naturligtvis på mandat för sina partigrupper i på ett sätt, men de är ju svenska parlamentariker oaktat vilken partigrupp de tillhör. Liksom med vill jag säga att texten antogs utan diskussion. Handelskommissionären de Gucht var inte närvarande och redogjorde för detta. Han har framför allt haft diskussioner med , men jag vet att det också pågår ansträngningar kring Japan.Jag hoppas att vid annat tillfälle kunna ge en mer fördjupad information och återkomma till detta, för det betyder inte minst mycket för ett exportberoende land som om vi kan få genombrott i den här typen av frihandelsavtal. Även jag vill gratulera statsministern, regeringen och framför allt förhandlarna till ett mycket gott resultat, över förväntan. Det är en budget som ändå måste ses som en modernisering med stärkt konkurrenskraft, forskning och innovation i fokus. ser vi som sagt en minskad budget med nedskärningar på administrationen, jordbruks- och sammanhållningspolitiken. Att i det läget har fått en sänkt total medlemsavgift och får behålla av den svenska rabatten måste ses som en stor framgång.Men jag önskar ändå återkomma till konsekvenserna av hanteringen i , fru talman. Jag undrar om statsministern kan nämna något om det fall att gör slag i saken och gör verklighet av sitt hot om att rösta ned budgeten. Vad skulle det i så fall innebära innan vi kan se en ny budget på plats? Det vidtar då förhandlingar mellan det irländska ordförandeskapet och . De har angivit till oss att de förutser en behandling som kan ta två, tre och till och , så . Vår förhoppning är att det då ska leda till ett beslut. Det ska sedan följas av annat arbete för att detta ska kunna träda i kraft den 1 januari 2014.Det bör noteras att det numera ställs krav på kvalificerad majoritet vid omröstningen i . Det är dessutom utformat så att de som röstar måste vara närvarande, det vill säga att det höjer ytterligare något tröskeln.Det betyder i realiteten att de tre stora partigrupperna, alltså den liberala gruppen, den moderata och kristdemokratiska och den socialdemokratiska gruppen, mangrant måste vara på plats och rösta för budgetöverenskommelsen för att den ska vinna stöd, vilket kommer att tarva en del förhandlingar och överväganden. Gör man inte det riskerar vi i det läget att inte få en sjuårsbudget. Det vill jag inte spekulera alltför mycket kring, men det som sägs är att det automatiskt går över i årsbudgetar. Talmannen nämnde också att konsekvensen kan bli att vi återgår till att ha årliga budgetar som också måste fastställas och förhandlas. Det är många som vittnar om att det var dåligt fungerande i och att det i realiteten kommer att vara väldigt dåligt för ett land som , eftersom bland annat hela rabattsystemet då faller bort.Det tarvar varje ansträngning att försöka få på plats en överenskommelse och att röstar för den. Dels är det som sagt första gången för detta medbestämmande, dels bör kravet på kvalificerad majoritet noteras. Det är alltså rätt höga trösklar för att vi verkligen ska få detta på plats. Jag vill tacka statsministern för svaret. Om jag tolkar statsministern rätt skulle det, om vi inte får en budget på plats , i vart fall innebära att vi blir av med nettorabatten på 2,8 miljarder. Det skulle kosta skattebetalarna 2,8 miljarder innan vi har en budget på plats.Det finns en annan oroväckande signal från . Det är att flera Europaparlamentariker, också svenska Europaparlamentariker, önskar en mer expansiv budget som jag också antar skulle innebära en rad kostnader i svenskt perspektiv. Kan statsministern säga något om det perspektivet om det i slutändan skulle bli en mer expansiv budget? En mer expansiv budget lägger kvittot för den huvudsakligen hos nettobidragsbetalarna. Det är så det fungerar. Och är en av de största nettobidragsbetalarna.Ett skäl till att vår avgift totalt sett kan minska är krympningen av budgeten, att vi har fått en real frysning och till och med en något lägre budget. Det är klart att det är direkt korresponderande.Det bör noteras att åtagandenivån om 960 miljarder som jag angav, av bni, trots allt nämndes som en acceptabel nedre gräns också från representant. Vi får se om det fullföljs när det verkligen behandlas. Men det nämndes också möjligheten till detta med flexibilitet, alltså att får makt att föra över en del av resurserna mellan år och över olika anslagsboxar, som man inte har haft tidigare. Det är väl så man kommer att försöka förhandla fram det.Men det finns som sagt all anledning att bevaka alla som hävdar att det borde vara mycket mer av en expansiv budget. Vem uttalar det? Det är de personer som i så fall vill sända en större nota till de svenska skattebetalarna.