kam-ad · H1C120131217ad · 2013-12-17 15:45:00 — Det handlar inte om en eller två personers eller utbildningsutskottets engagemang utan om att vi alla på olika sätt behöver åstadkomma både en förändring i arbetssätt och en attitydförändring.Det behövs en skola där varje enskilt barn blir synligt och där lärares kompetens utvecklas. Vi satsar på lärarutbildningen. Den är jätteviktig.Sedan är det oerhört viktigt att det sker en kontinuerlig kompetensutveckling . Det ser man i de framgångsrika exemplen i och andra delar av världen där man har vänt utvecklingen. Man satsar mycket på lärares kompetensutveckling. Det har också alliansregeringen gjort, genom grundutbildning men även vidare.Det är en viktig del där jag vet att många kommuner, även via SKL, tittar på vilken kompetens som kommer att behövas framöver för att göra detta på ett riktigt bra sätt.Detta är en jätteviktig diskussion. Låt oss inte glömma den när julgröt och annat står för dörren och man slappnar av i det politiska arbetet. Vi behöver behålla denna motivation efter julen och med än större styrka gå in i det engagemanget och visa på den förändring som kan ske. Det finns framgångsrika skolor som visar vägen. Låt oss peka på de goda exemplen och på vad vi kan uppnå.Det finns fantastiskt många bra verksamheter. Jag vill kanske inte bli chockad, , när jag går in i mina barns skola, men jag vill åtminstone säga "Wow!" för att det blir en så fantastisk bild av samhället. Det tror jag att vi på olika sätt kan uppnå när vi tar in den moderna tekniken.Jag vill avsluta med att önska mina kolleger i debatten en god jul. Framför allt vill jag önska alla lärare och elever där ute och likaså fru talmannen en god jul och ett gott nytt år. Problemen i dagens skola kan inte avhjälpas genom en enstaka åtgärd även om någon tror att det är så vi tycker. Det gör vi inte.Det krävs naturligtvis en rad åtgärder för att över huvud taget kunna göra någonting åt de problem vi brottas med i dag.Ett första steg - och det står vi fast vid - är att återförstatliga skolan. Vi menar att vi då kan få till en rättvis fördelning av resurserna. Det är först då vi kan få till en satsning på lärarkåren, inte minst lönemässigt. Det är jättebra att säger att lärarlönerna ska höjas, men det är trots allt upp till kommunerna att göra de satsningarna om de vill.Det finns en massa exempel på kommuner där är med och styr men där lärarna inte har höga löner. Vi menar att det behövs ett återförstatligande för att det ska vara möjligt.Inte minst bör vi införa ett tydligt och nationellt regelverk där det ska framgå vilka rättigheter och skyldigheter den enskilda läraren har men också hur man ska agera när en elev inte fungerar i skolsituationen. Vi menar att det till exempel ska vara regel och inte undantag att flytta på elever som mobbar och slåss.Det handlar om att skapa studiero. Det handlar om att skapa en fungerande skola för alla inblandade.Andra viktiga satsningar vi brukar lyfta fram är att öka antalet vuxna, inte minst specialpedagoger, men också kuratorer, studievägledare och så vidare. Det handlar om att renodla lärarrollen.Vi vill se över friskolesystemet. Det är ingen hemlighet. Vi menar att det ska vara svårare att starta friskola än vad det är i dag.Det handlar om att få till en fungerande helhet och en effektiv fördelning av resurser, inte minst från kommunens sida, innan skolan är förstatligad. Och nej, , det är inte invandrarnas fel. Det är bland annat ert fel, och det är någonting helt annat.Avslutningsvis kanske inte känner till att skolan var segregerad även tidigare, innan vi hade ett fritt skolval. Jag vill jag bara meddela att det hette bostadssegregation och var ganska vanligt.Problemet är att vi har fått ett samhälle som är mycket mer splittrat och segregerat. Det är naturligtvis något som slår igenom även i skolan. Den samhällsutvecklingen har ni varit med om att skapa. När det gäller friheten att välja undrar jag vems frihet vi pratar om. Det är inte alla som har friheten att välja. Vi är inte alla fria.De som har haft möjligheten att välja är de som har haft resurserna att göra det, de som har kunnat skjutsa sina barn till en annan skola och de som har kunnat köpa ett busskort eller ett för att deras barn ska åka till en annan skola. De har haft den möjligheten.Men varför ska de som väljer att vara kvar på den skola som ligger närmast nöja sig med att möjligen få en skitskola? Varför ska vissa få gå i den där skolan som inte fungerar?Anledningen till att det ser ut på det här sättet är att vi har öppnat upp ett konkurrenstänk i svensk skola där vi har accepterat att det finns bra och dåliga skolor. Där är något aldrig kommer att acceptera.Vi kräver att varenda elev i ska få gå i en bra skola. Det fria skolvalet har inte brutit bostadssegregationen. Den ser precis likadan ut nu som den gjorde då.Visst har det fria skolvalet haft effekt, . Du har kanske inte läst det, men den viktigaste delen i den sammanfattande är den avslutande diskussionen, nämligen där det sägs att "mycket talar för att skolsegregationen, utifrån såväl resultat som socioekonomisk sammansättning, har påverkats negativt av skolvalet. . I påvisades också en kraftigt ökad mellanskolvariation och ." , inte 2003, . Jag tror att jag redovisade mina argument för det fria skolvalet tidigare. Det har raljerats en del från oppositionens sida om arbetsro och trygghet. Jag tycker att det är en mycket viktig fråga.I en rapport från uppger av eleverna att situationen i klassrummet är stökig och otrygg. Dessutom är skolk och ogiltig frånvaro vanligare i än i jämförbara länder, och i PISA-mätningen toppar svenska elever när det kommer till sena ankomster. Det är djupt oroande.Skolans uppdrag ska vara att ge alla elever likvärdiga chanser att förverkliga sina livsdrömmar genom ett tydligt fokus på bildning och kunskap. Om det ska vara möjligt måste ordning och reda råda i klassrummet. Eleverna ska komma och fokusera på lektionens innehåll. För detta krävs en tydligare ansvarsfördelning mellan skolan och hemmet.Nästan alla skyldigheter som skollagen fastslår åligger lärare, skola och rektor. Utöver skolplikten har elever och föräldrar bara rättigheter. Det skapar dåliga förutsättningar för en ömsesidig respekt. Jag tycker att det därför är nödvändigt att göra förändringar i skollagen där föräldraansvaret tydliggörs liksom vilka skyldigheter eleven har.Ordning, arbetsro, mobbning och kränkningar har diskuterats så länge det har funnits skolor. Tecknen på att situationen i skolan i vissa avseenden har förvärrats måste tas på allvar. Ska skolmiljön för eleverna förbättras och läraryrket stärkas så att de bäst lämpade lockas till yrket måste det råda balans mellan lärarnas befogenheter, elevernas inflytande och föräldrarnas ansvar för sina barn.Skolan är barnens arbetsplats och endast i en skola med trygghet och arbetsro skapas förutsättningar för lärande. PISA-resultatet är mycket allvarligt, och jag är glad att det finns en enighet om det. Det är inte självklart. Flera av dagens debattörer har egentligen stått och hävdat att kunskaper inte går att mäta och varit emot kunskapsmätningar i svensk skola. Jag är mycket glad att vi nu är eniga om att kunskaper går att mäta och att vi alla erkänner PISA-mätningarna. Jag minns hur man på den gamla regeringens tid inte ville erkänna att PISA-mätningarna visade att de svenska skolresultaten sjönk. erkänner alla det. Det är en mycket bra utgångspunkt att vi inser att läget är allvarligt.Frågan vem som är ansvarig har väckts. Det finns ett svar på det: Jag är ansvarig. Jag tar det ansvaret genom att lägga om hela den svenska utbildningspolitiken. Det är på grund av att resultaten sjunkit som vi gör de stora reformerna. Det är den största omläggningen folkskolereform. Enligt min mening måste reformerna nu fullföljas. Det är också rekommendation. Även den statliga utredning som gick igenom reformarbetet rekommenderade att reformerna skulle fullföljas.Jag menar att det kommer att behövas mer, och jag hoppas att vi kan återkomma till det . Det behövs fler speciallärare i svensk skola. Jag är glad att vi nu har 1 000 som antas till speciallärarutbildningen . antogs bara 600 till specialpedagog- och speciallärarutbildningen. Vi behöver mer betyg ännu tidigare för ett ökat resultatfokus. Vi behöver mer arbetsro i skolan. Som ni vet tycker jag att vi behöver återförstatliga skolan. Gör vi inte det behöver vi i alla fall ökad statlig styrning.Valet kommer att handla om ifall vi ska fortsätta att föra den kunskapsorienterade politik som nu har slagit in på eller ifall vi ska gå tillbaka till den politik som är roten till problemen. För Alliansen är det valet mycket enkelt.Jag vill tacka alla för en mycket bra utbildningsdebatt.