kam-fs · H0C120130117fs · 2013-01-17 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Utbildningsminister (FP) Landsbygdsminister (C) Socialförsäkringsminister (M) Infrastrukturminister (M) IT- och energiminister (C) Utbildningsminister (FP) besvarar både allmänpolitiska frågor och frågor inom sitt eget ansvarsområde. Det är långt mer är 400 000 arbetslösa , och arbetslösheten ökar månad för månad. De pengar som riksdag och regering har anslagit till Arbetsförmedlingen används inte fullt ut. Arbetsförmedlingen skickar tillbaka flera miljarder , pengar som hade kunnat användas för att få fler människor i arbete. Min fråga till är: När tänker regeringen släppa på tyglarna så att Arbetsförmedlingen kan använda de pengar som riksdag och regering anslår för att bekämpa arbetslösheten? Det är en viktig fråga. Arbetslösheten är hög, för hög, och den ser ut att öka. Regeringen följer detta, och vi är naturligtvis bekymrade.Bakgrunden är, som vi vet allihop, att det är en kris i som gör att efterfrågan på svensk exportindustri minskar. Det är alltså bakgrunden.Den budget som regeringen just har lagt fram innehåller olika typer av ökade statliga åtaganden för 23 miljarder. Jag vill minnas att Socialdemokraterna tyckte att det var för mycket, men det är 23 miljarder i olika ökade utgifter eller skattesänkningar som alla kommer att medverka till att ge fler jobb. Arbetsförmedlingen signalerar att man har de verktyg och resurser som behövs i nuvarande läge. Det är den signal Arbetsförmedlingen har gett till regeringen. Vi följer utvecklingen och är naturligtvis alltid beredda att göra mer när det behövs. Vår bedömning för dagen är att de ambitiösa insatser som görs är väl avvägda. Men behövs det mer är vi beredda att göra det. Det är bra att man anslår pengar, men om vi har ett regelverk som gör att pengarna inte går att använda är de till föga nytta. Vi har sett år att Arbetsförmedlingen skickar tillbaka stora belopp, nästan , som kunde ha använts till att bekämpa arbetslösheten. Jag besökte Arbetsförmedlingen i , en av de kommuner som har dubbelt så hög arbetslöshet som resten av landet. Jag pratade med dem, och de beskrev situationen så här: Vi kan inte göra tillräckligt för att använda resurserna för att se till att människor ska komma i arbete.Deras räddning var att EU har beviljat pengar via Globaliseringsfonden. för hur man får använda arbetsmarknadsmedel för att arbetslösa ska komma i arbete är långt mer liberala än de som regeringen har satt upp för Arbetsförmedlingen. Är detta rimligt, ? Det är rimligt. Anslag beslutas av för olika ändamål. Det är inte så att myndigheten själv kan omfördela det hur som helst, utan det är som gör det. Sedan kan bestämma att anslå bredare. Så fungerar det med alla myndigheter. Om vi anslår medel för att bekämpa ungdomsarbetslöshet kan dessa inte användas till något annat med mindre än att bestämmer det. gör vi så, ibland gör vi inte så. Vi tycker att det är väl avvägt.Arbetsförmedlingen säger både till regeringen och offentligt att de har de verktyg och resurser som behövs och att de är väl avvägda. Vi är alltid beredda att göra mer den dag vi bedömer att det behövs.Det absolut sämsta vi skulle göra för sysselsättningen i och överallt annars är att höja skatterna med 30 miljarder för företag i . Jag vill rikta min fråga till utbildningsminister har genomfört en rad viktiga reformer för att återupprätta den svenska kunskapsskolan. Vi säger att uppföljningar och utvärderingar är oerhört viktiga, men upplever lärarna att de tvingas lägga ned alltmer tid på administrativa uppgifter. Beroende på vad man tar del av för undersökningar finns det olika uppgifter. har en uppgift enligt en undersökning som visar att nio av tio lärare upplever detta. Hur ser utbildningsministern på detta? Är det ett problem, och vad avser i sådana fall utbildningsministern och regeringen att göra åt detta? Ja, det är ett problem. Som jag har berättat har vi tillsatt en utredare som ganska skyndsamt ska gå igenom situationen med de administrativa bördor som ligger på lärarkåren i syfte att lägga fram ett förslag om att minska detta. Jag har sagt att jag återkommer . Det kan hända att det även behövs lagstiftningsförändringar, och då återkommer jag till med förslag.Man ska dock problematisera detta något. När vi säger att vi ska ha tidigare betyg i skolan går det att definiera av den som så vill som en administrativ börda. När vi kräver att skolan ska bekämpa mobbning effektivare och redovisa hur man gör upplever en del det naturligtvis som en administrativ börda. Man ska skriva en plan och så vidare. Det är inte så lätt som att säga att allting bara kan försvinna. Det finns syften med det mesta här i världen, och därför behöver en grannlaga avvägning göras. Mitt besked är glasklart: Det är för mycket av administrativa uppgifter i läraryrket. De behöver minskas, och vi kommer att återkomma till med förslag till både beslut och eventuella lagförändringar. Tack så mycket för svaret!Vi vet att duktiga lärare är absolut avgörande för de resultat vi får. Alliansregeringen värnar alla lärare. Administrationen är en del av arbetssituationen. TCO:s stressbarometer visar att läraryrket är det mest utsatta och därmed det stressigaste yrket. Enligt den känner lärare stark psykisk press, saknar möjligheter att påverka sin situation och får för lite uppskattning för sitt arbete.Vad gör utbildningsministern och regeringen för att ta itu med dessa frågor? Läraryrkets status och attraktionskraft är en strategisk fråga för . Jag tror i och för sig att ett fackförbund kan ställa den typen av frågor till i stort sett varje yrkesgrupp, och alla kommer att anse att de har för mycket att göra och får för lite betalt. Det kommer alla att tycka. Med detta sagt är det förmodligen mer sant när det gäller läraryrket än många andra yrkesgrupper.Det handlar om en uppvärdering av läraryrket generellt. Jag ska kort nämna några saker som vi gör.Vi har en ny lärarutbildning som ger en mer gedigen bas för lärarna att stå på. Staten bekostar mycket lärarfortbildning. Det lärarlöneavtal som parterna just har ingått är från arbetstagarnas synpunkt det bästa avtal som något fackförbund fått igenom i . Staten inrättar med extra medel karriärtjänster för väldigt skickliga lärare. Vi inför tydligare läroplaner men ska nu också försöka minska byråkratin. Det är alltså ett antal saker vi gör.Det är en resa att göra. Läraryrket har devalverats i , och det är en resa att göra innan vi vänder detta. En lång rad åtgärder är på gång. Just nu pågår i skyddsjakt på en vargtik som orsakar skador för rennäringen. Skyddsjakt på varg kan vara befogad i de fall man inte lyckas lösa problemen på något annat sätt. I det här fallet handlar det om en invandrad vargtik som bär på de nya, värdefulla gener som den svenska vargstammen så innerligt behöver.När regeringen gick ut med mål för vargstammen som ligger långt under det som , och nationella forskarpaneler rekommenderar byggde man det på ett kontinuerligt inflöde av nya gener som är mycket större än det man tidigare sett. Men man har inte lyckats med någon utsättning av vargvalpar från djurparker. Om man då ska skjuta de nya vargarna innan de hunnit sprida sina gener blir det inte så mycket kvar av regeringens vargpolitik.Jag vill därför fråga landsbygdsministern om regeringen har några tankar på hur man kan minska konflikterna i fråga om varg och rennäring på något annat sätt än att skjuta bort det sista halmstrået i regeringens vargpolitik. Vad beträffar det konkreta beslutet och ställningstagandet som refereras till i frågan är det ett myndighetsbeslut, alltså inte ett beslut som regeringen har fattat. Jag kan inte kommentera det enskilda beslutet.Vad beträffar varg- och rovdjurspolitik i största allmänhet tycker jag och regeringen att det är väldigt viktigt, vilket anges i de förordningar som gäller för att få skyddsjaga olika typer av vilda djur i vårt land, att vi visar hänsyn till andra näringar och verksamheter som är av betydelse för vårt land eller för någon individ. Människor har rätt att skydda sin egendom. Ett antal åtgärder har vidtagits för att minimera behovet av att tillgripa skyddsjakt i det aktuella fallet. Man har bland annat meddelat att det finns pengar för att skydda de renhjordar som finns i området från vargangrepp. Detta har, vad jag har förstått, tyvärr inte lyckats, och därav det myndighetsbeslut som har fattats. Om man ska komma till rätta med inaveln i den svenska vargstammen måste den svenska vargstammen få kontakt med den finsk-ryska. Då behöver man också hitta sätt att acceptera vargetableringen utmed på ett sätt som inte slår ut rennäringen. Eftersom regeringens vargpolitik bygger på en mycket mindre vargstam än vad andra bedömare anser seriöst och därmed på ett betydligt högre inflöde av gener än vad vi sett tidigare skulle man kunna tänka sig att regeringen hade funderat lite mer på hur man kan lösa de konflikter som riskerar att uppstå.I har man till exempel lyft fram behovet av förändrade ersättningar och kunskapsutveckling. Är det något som man skulle kunna tänka sig? Vad tror landsbygdsministern om det?Vi kan inte både göra som landsbygdsministern sade i en jakttidning och strunta i invändningar mot att jaga de vargar vi har och skjuta de vargar som kommer hit innan de får sprida sina gener. Gör vi det blir det inte mycket kvar av vare sig den svenska vargstammen eller anseende på miljöområdet. Svaret på den konkreta frågan är ja. Vi har ett antal förslag till åtgärder som kan vidtas. Låt mig ta ett exempel. Vi har höjt ersättningen för att upprätta så kallade rovdjursstängsel för att skydda hemdjur och tamdjur som i annat fall riskerar att bli angripna av till exempel varg.Jag nämnde i mitt tidigare inlägg ett annat exempel, nämligen att det har beviljats medel för att samerna med olika hjälpmedel ska kunna hålla borta vargarna från de renhjordar som samlas i vinterbetesland.Det vidtas alltså många och olika åtgärder för att möjliggöra den kontakt som, precis som frågeställaren säger, är nödvändig för att vi ska få en frisk vargstam i vårt land och hålla den på en sådan numerär så att vi också kan ha andra verksamheter, till exempel betande djur i våra vackra och biologiskt värdefulla hag- och betesmarker. Jag har en pensionsfråga. Jag ställer den mot bakgrund av att det är sedan pensionsbeslutet träffades i med röstsiffrorna 172 mot 25. Det året anslogs till pensionerna. Det har senare ökat.Efter år 2000 hade vi tio mycket goda pensionsår jämfört med det tidigare systemet, och jag hörde aldrig några protester mot att pensionerna var låga. Vi har senare haft med den så kallade bromsen. har vi en väldigt god pensionsutveckling på 4,1 procent.Jag vill fråga socialförsäkringsministern hur utsikterna för pensionerna ser ut. Det tror jag att den folkspillra på ungefär två miljoner människor som är pensionärer gärna skulle vilja veta mer om. Just precis, 1913 var det. Det är inte vi firar hundraårsjubileum i centrala välfärdspolitiska frågor i . Jag kom just tillbaka från där den svenska forskarkåren inom dessa frågor samlades på temat: . Vad är utmaningen för de kommande hundra åren?Vi står inför ett antal problem som är rimliga men ändå en utmaning. Vi har en demografisk utveckling som ger oss skäl att fundera på hur stor del av ett allt längre liv man bör arbeta för att ett hållbart pensionssystem också ska leverera tillräckliga pensioner. Det är en fundamental fråga som i hög grad behandlas i . Vi har dessutom ett antal slagigheter i utbetalningar som regleras av bromsen. Där ser vi en del bekymmer. Det som statsrådet kallar slagigheter bekymrar många människor eftersom de inte vet hur inkomstutvecklingen på pensionsområdet ska bli. Efter 65 eller har man få möjligheter att personligen påverka sin egen inkomstutveckling.Jag önskar därför att statsrådet något mer preciserar den utveckling man kan se framför sig och gärna inkludera vad Pensionsgruppen kan tänka sig för reformer för att stadga upp så att det blir mindre slagigheter. Det ena är själva prognosen. Den gör inte vi; den gör . Det kom en ny i går. Den pekar på att vi har den hittills största uppskrivningen någonsin av pensionerna, . Den pekar på en negativ utveckling med minus en dryg procent, men det ändras lite grann efter hand. Därefter har vi en rimlig men inte särskilt dramatisk utveckling.Själva bromskonstruktionen, som är till för att systemet inte ska tömmas på pengar, skapar dock en situation där det blir slagigheter, onödigt stora upp- och nedgångar. Detta tittar Pensionsgruppen på. Finns det något i den tekniska konstruktionen som gör att vi inom ramen för stabilitet och minimerad risk att använda pengar vi ännu inte har slipper dessa ganska stora upp- och nedgångar? Det är den ena frågan.De andra frågorna handlar om mer fundamentala saker som om premiepensionen är rätt utformad, om vi jobbar länge nog och så vidare. Det är alltså stort och smått som ligger på Pensionsgruppens bord. Mina frågor går till utbildningsminister . Behovet av sjuksköterskor, undersköterskor och vårdbiträden är enormt . SKL talar om uppemot hundra tusen personer. är det allt färre som söker till vård- och omsorgsutbildningar på gymnasiet. Hur avser ministern att göra vård- och omsorgsutbildningen på gymnasiet med attraktiv? Skulle ett sätt kunna vara att underlätta för vidare studier? Ska man läsa till sjuksköterska på krävs det matematik B, samhällskunskap A och naturkunskap B. Dessa kunskaper har jag, men jag är trots det inte i närheten av den kompetens som den som läst en vård- och omsorgsutbildning på gymnasiet har.Skulle ministern vara intresserad av att korta sjuksköterskeutbildningen för den som har läst ett omsorgsprogram på gymnasiet? Bilden är rätt. Sjukvården har stora personalförsörjningsbehov, och utbildningsväsendet har, ytterst givetvis på grund av ungdomarnas val, haft svårt att tillgodose detta. Det ser dock olika ut. När det gäller sjuksköterskeutbildningar finns det många behöriga sökande. Där har det varit ont om utbildningsplatser. Det är tre behöriga sökande per plats, så det gäller att bygga ut antalet platser. I den budget som har antagit på regeringens förslag byggs sjuksköterskeutbildningarna ut i en våldsam takt - dock inte snabbare än att man kan bibehålla kvaliteten i utbildningen.När det gäller undersköterskor, det vill säga de som går vård- och omsorgsprogrammet på gymnasiet, är problemet det motsatta. Det är för få ungdomar som vill bli det. Den utvecklingen har vi haft . Det har regeringen uppmärksammat, och en utredning är på väg att tillsättas för att föreslå åtgärder.Jag tror dock inte att ungdomars intresse av att jobba som undersköterska nödvändigtvis avgörs av hur själva utbildningen är konstruerad, utan det handlar nog mer om vårdsektorns attraktionskraft som arbetsgivare över huvud taget.Men i den mån utbildningen kan bidra ser vi över om vi kan reformera den och göra den mer attraktiv. Jag vet att regeringen tittar på examen för undersköterskor. Det finns dock en risk att man cementerar bilden av att vård- och omsorgsutbildning gäller bara arbete inom vården. Jag har rest runt ganska mycket, och i utanför har man en framgångsrik vård- och omsorgsutbildning. Där påpekar man bredden i utbildningen och att det inte behöver vara bara arbete inom vården som avses. Man får en god grund för att studera vidare till polis, brandman, socionom och många andra yrken. Det gör att man kan locka fler elever.En annan positiv aspekt är att det är enkelt att få feriejobb för dem som söker denna utbildning. Det gäller dock bara dem som är . Det enda sättet för dem som är - de kanske har börjat tidigare på gymnasiet eller fyller - att få ett sådant jobb är att ansöka om undantag hos . Tycker ministern att det skulle vara intressant att införa ett permanent undantag från ålderskriterierna för dem som går på en vård- och omsorgsutbildning? Den sista frågan är för ny för mig för att jag ska kunna svara på den. Man får väl sommarjobba om man är ? Det kanske är särskilda regler i vården eller i det här yrket. Jag antar att det beror på vilka uppgifter man utför på arbetsplatsen.Jag bedömer att vård- och omsorgsprogrammet är det program på gymnasieskolan som är i kris när det gäller hur många som söker jämfört med arbetsmarknadens behov. Det finns en generell debatt om yrkesprogrammens problem, men den är alldeles för generell. Om man ska peka ut ett program med problem är det just vård- och omsorgsprogrammet.Undersköterskeexamen är en av de saker man tittar på. Det är ett sätt att ge en yrkesidentitet, en examen och status åt utbildningen. Jag tror att utbildningens innehåll också är något centralt liksom möjligheten att läsa vidare till sjuksköterska utan att man ska behöva göra så många tillval. Ytterst är det vårdens attraktionskraft som arbetsgivare som avgör hur många som söker till vårdprogrammet, inte programmets utformning, tror jag. Vi har fått alarmerande besked från Försvarsmakten om ett stort underskott i investeringsplanen för försvarsmateriel. I värsta fall måste en försvarsgren läggas ned.Vi har även fått den bedömningen av vår militära förmåga från Försvarsmakten att vi kan försvara oss endast vid ett begränsat angrepp på en plats, och detta först år 2019.Den moderata försvarsministern har tydliggjort att denna förmåga är tillräcklig för att försvara hela , sammantaget med dagens hotbild och vår omvärld. Från de försvarspolitiska talesmännen för de andra allianspartierna har det hörts helt andra tongångar. Det har hävdats att det är nödvändigt med en kraftfull upprustning för en normal funktion hos Försvarsmakten samt att måste befästas och förses med luftvärn.Allmänheten måste tycka att det är förvirrande med dessa helt olika budskap från regeringspartierna.Min fråga till minister är: Kommer regeringen att reagera på larmrapporterna från Försvarsmakten eller inte? Ja, självklart. Vi har en parlamentarisk försvarsberedning där alla partier är med; frågeställaren själv kanske sitter med i beredningen. Den ska lägga fram förslag och underlag försvarsbeslut. Det måste naturligtvis göras en ordentlig prövning inför det beslutet av en lång rad faktorer som delvis skiljer sig från beslutet . Av utvecklingen i världen kan man utläsa att de internationella åtagandena kan komma att minska i storlek. måste också ta hänsyn till den ryska upprustningen.Att diskussionen förs offentligt kan någon tycka är förvirrande, men i en demokrati fungerar det ju så att olika åsikter förs fram i den allmänna debatten.Vi måste naturligtvis följa detta. Det är i första hand Försvarsberedningens ansvar att nu bedöma vad som behöver göras. Försvarsmakten har tydligt redogjort för att om ska ha en tillräcklig luftförsvarsförmåga måste minst 60-80 39 i E-version köpas in. De nya Gripenplanen tillsammans med nya sensorer och modern beväpning kan jämföras med planerade ryska stridsflyg. Jag vill ge regeringen beröm för att man går vidare med Gripensystemet. Med detta sagt konstaterar jag att luftförsvarsförmågan inte bara består av jaktflyg utan även av luftvärn. Försvarsmaktens besked till regeringen var tydligt. Om regeringen bara beställer 60 stycken nya kommer det att behövas en rejäl satsning på att förnya luftvärnet. Om regeringen beställer 80 stycken nya behövs det något mindre luftvärn. Vi vet nu att regeringen har valt att beställa 60 flygplan.Jag vill fråga statsrådet följande: Kommer regeringen att redovisa en planering för effektivt och modernt långdistansluftvärn? Luftförsvarsförmågan är central. Om man tittar på de väpnade konflikterna i världen ser man att flygstridskrafter spelar en avgörande roll. De kan snabbt förflyttas över stora avstånd, och de är inte beroende av landtransporter. Även i ett land som är omgärdat av hav, som till stora delar är, kan luftrummet komma att inkräktas på. Luftförsvarsförmågan är central.Detta är den typ av avvägningar som måste göras inom Försvarsberedningen. De nuvarande avvägningarna gjordes inför försvarsbesluten och 2008. Det kanske finns anledning att ändra på det. Jag har i debatten redovisat mitt partis uppfattning att det finns anledning att fundera på detta och höja ambitionsnivån.Alla partier sitter med i Försvarsberedningen. Det är där detta får vägas ihop och landa i ett beslut i denna riksdag. tog massmedierna upp det faktum att poliser i är upprörda över att de måste lägga mycket tid på att jaga herrelösa katter. Det är inte första gången det här problemet tas upp. Jag anser att frågan om herrelösa katter inte borde ligga på polisens bord. Den skulle kunna skötas mycket bättre av djurskyddskontrollanter.Att flytta över ansvaret till från polisen föreslogs i en statlig utredning om en ny djurskyddslag. Den utredningen kom . har regeringen inte gjort någonting.Jag vill därför fråga landsbygdsministern:När ämnar landsbygdsministern och regeringen lägga fram ett förslag om en ny ansvarsfördelning för herrelösa djur? När får vi en ny djurskyddslag från regeringen? För någon vecka, eller möjligen , sedan gick det över en propositionsförteckning till där det anges att vi kommer att presentera en proposition om förändringar i djurskyddslagstiftningarna. Den baseras på den utredning som presenterades för mig efter en lång och gedigen remissomgång. Det kommer vi att göra . Jag tackar landsbygdsministern för svaret. Jag har sett den förteckningen. I förteckningen över kommande propositioner står det, om jag inte missminner mig: ändringar i djurskyddslagen senast den 26 mars.Jag tolkar det svar som jag har fått här som att det är ett förslag till en ny djurskyddslag som landsbygdsministern då kommer att lägga fram. I det förslaget förväntar jag mig att man gör en överflyttning så att det blir länsstyrelsernas professionella djurskyddskontrollanter som får ansvaret för djuren så att polisen kan ägna sig åt andra verksamheter som man är mer lämpad för.Kan ministern bekräfta att så är fallet? Vi har meddelat vilka propositioner som regeringen har för avsikt att presentera för . Vad de propositionerna kommer att innehålla går inte att svara på eftersom de inte finns ännu utan är under beredning. Jag vill ställa en fråga som gäller lantbruket, närmare bestämt mjölkproduktionen.Jag växte upp på en gård i i . Vi hade tio kor. Det kunde en hel familj leva på. är det annorlunda. har antalet lantbrukare som håller på med mjölkproduktion halverats. Jag har träffat mjölkbönder från och från i som har allt från 50 till 700 kor. Det är tyvärr lika negativt för dem som har färre kor som för dem som har många.Frågan är: Kan regeringen och jordbruksministern göra något för att se till att mjölkproduktionen kan behållas i vårt land? Ministern kan inte sätta priset på mjölken, men finns det andra åtgärder som kan vidtas för att rädda mjölkproduktionen? Jag tror att frågeställaren och jag är överens om att bonden är viktig för jobb och utveckling i hela landet. Det är jätteviktigt att vi har en jordbruksproduktion och matproduktion i vårt land för att vi ska ha en förädlingsindustri som ger jobb och så vidare. Min målsättning är inte att bara behålla den produktion vi har utan att öka produktionen. Vi har möjlighet till det.Det bygger självklart på att det finns en marknad för de produkter som produceras. En halv liter buteljerat vatten är oftast dyrare att köpa i en affär än en hel liter högvärdig mat i form av mjölk. Jag tycker att det är slående vilka preferenser människor har. Därtill kan jag och regeringen göra ett antal saker. Några är redan vidtagna. Självklart ska vi försöka hålla nere administration och regelbördor. Vi ska på olika sätt försöka minimera de kostnader som finns för att bedriva denna typ av verksamheter. Något är redan gjort, och något kommer säkert att komma . Vi har även EU-förhandlingar som pågår just nu där jag vill ha lika villkor mellan medlemsstaterna inom Europeiska unionen. Jag tackar för hans engagemang.