kam-sf · H1C120131107sf · 2013-11-07 14:04:00 — Det gör att vi måste räkna in allt längre livslängder för att kunna balansera pensionsutbetalningarna. Då bör rimligen diskussionen gälla hur vi ska uppmuntra dem som vill, önskar och har förmåga att jobba lite längre.Jag tror - och det har vi analyserat fördelningspolitiskt - att det är viktigt att stötta de grupper i pensionärskollektivet som lever med de minsta ekonomiska marginalerna. Därför har regeringen höjt det särskilda bostadstillägg som finns för de pensionärer som lever med de minsta ekonomiska marginalerna. Det är ett mycket verkningsfullt sätt att balansera effekten av detta till de 16 miljarder vi vid fem tillfällen har sänkt skatterna för pensionärer. Det är något som vi naturligtvis också kommer att titta på framöver. kom antagningsstatistiken till landets högskolor. När det gäller vårantagningen är det rekord . Det var en ökning av antalet sökande med 5 procentenheter.Samtidigt ser vi att regeringen drar ned på antalet högskoleplatser i vårt land. Anledningen till det är enkel. Den finns att läsa i regeringens budgetproposition. Det reformutrymme som finns investeras i framför allt skattesänkningar.Vad har ni för grund för politiken, statsministern, som går ut på att när antalet ungdomar som söker till högskolan ökar drar ni ned på antalet högskoleplatser? Vad är logiken och strategin bakom en sådan utveckling för landet ? Detta är helt enkelt inte en korrekt beskrivning. Det är fler som är högskolestuderande nu än 2006, och det är fler som och kommande år - som andel av varje årskull - kommer att ha access till högre utbildning.Sedan ska man lära sig en sak om , och det är att det ibland beskrivs som att det förds 100 000 barn i , men det stämmer inte. Det finns år då det föds färre än 90 000 barn, och det finns andra år då det föds uppemot 120 000 barn. Det påverkar ocksåsiffrorna för hur många det är som är i ålder för förskola, grundskola, gymnasieskola och för högre utbildning. Just nu har vi en utveckling där detta kommer att påverka hur många högskoleplatser som behövs, eftersom det föddes ganska få barn i . Det följdes av en större ökning av barnafödandet som vi ser effekten av just nu i svensk förskola. Det är viktigt att ta med även sådant. har frågan varit upp angående om svenska folket kommer att kunna följa de kommande OS-sändningarna i tv. beslutade att regeringen skulle inrätta en så kallad evenemangslista. Alliansens partier röstade emot detta. En evenemangslista innebär att man på nationell nivå beslutar att vissa stora idrottsevenemang ska sändas i så kallade fria kanaler.Dessutom finns det EU-direktiv om att EU:s länder ska införa en evenemangslista. Trots beslut har frågan ännu inte fått någon lösning. Evenemangslista finns i många andra europeiska länder, bland annat i , , med flera. Vi socialdemokrater menar att en sådan lista bör införas också i för att större evenemang som ska kunna ses i fria tv-kanaler.Som det ser ut just nu kommer inte hela det svenska folket att kunna se de kommande OS-sändningarna. Hur tänker statsministern säkerställa att stora idrottsevenemang kommer att kunna följas av hela svenska folket? Och när kommer det att presenteras en evenemangslista? Vi håller på att se över hur en evenemangslista kan utformas. Men jag vill bara påpeka att inte vare sig det som vi tittar på eller det som Socialdemokraterna säger på något sätt garanterar att det skulle innebära att får visa . Det beror på att det är som äger rättigheterna, och man är fri att sälja dessa rättigheter till vem som man så önskar.Huruvida man skulle kunna lösa detta med den här typen av åtgärder tror jag inte har någon utsikt. Det beror också på en annan sak. I sättet att finansiera moderna ingår att man räknar med att den typen av rättigheter säljs till högstbjudande. Det tror jag inte att något politiskt parti i har möjlighet att påverka även om det är populärt att uttrycka det som att man skulle kunna göra det. Min frågeställning liknar den som tidigare lyfte fram här.Debatten handlar om ett som dras itu. Det pågår en utveckling där orter förlorar både människor och service. Det gäller postutdelning, polisnärvaro, biblioteksfilialer, utbildningsmöjligheter och bredbandsuppkopplingar.Senast har det rapporterats om att många landsbygdsbutiker har lagt ned sin verksamhet. Små butiker och lanthandlare säljer snart sin sista mjölk, kanske man kan säga. Människor måste då ta bilen och åka längre sträckor för att nå den servicen.Alla vill inte flytta till , hör man ibland från människor. Men den här utvecklingen pågår väldigt starkt i just nu.Jag vill fråga vilka ambitioner som statsministern har för att förändra eller påverka den här utvecklingen, att människor på många platser inte längre har tillgång till en grundläggande service i form av till exempel en lokal dagligvarubutik. Som jag nämnde tidigare finns det vissa stöd som vi arbetar med för att motverka delar av denna utveckling. Jag vill dock påpeka att det inte alls är så att hela strömmen nu är att alla flyttar till Stockholm.Det är inte heller så att den förändring som sker, att mindre butiker försvinner, innebär att det bara finns butiker kvar i . Ofta förskjuts det mot andra typer av butiker också i mer glest befolkade delar av . Det finns alltså en marknadsdriven utveckling som är en följd av hur människor väljer att konsumera.Jag har redovisat de stöd som finns. Men jag kan påpeka för vad jag inte tycker att vi ska göra. Jag tycker inte att vi ska införa kilometerskatt eller höja bensinskatten. Jag tycker inte att vi ska påföra stora kostnader på landsbygdens transporter. Det kommer nog inte att gå i rätt riktning när det gäller de avsikter som säger sig stå bakom, snarare tvärtom. Det finns också risker med att tro att man lägga stora kostnader på transporter i glesbygd. Det kommer snarare att skynda på en oönskad utveckling. Jag vill följa upp den fråga som ställde om högskoleplatser.Vi vet att utbildning är ett av de främsta redskapen för att bekämpa arbetslösheten. Arbetslösheten är hög , högre än när statsministern kom till makten.I det läget väljer regeringen att minska antalet högskoleplatser. Mäter man per tusen ungdomar var det fler högskoleplatser än vad det är . Platserna har minskat från drygt 430 platser till 377 platser per 1 000 ungdomar.Det betyder att lärosäten får avvisa ungdomar som vill utbilda sig till sådana kvalificerade yrken som civilingenjörer, jurister och psykologer.Det är för mig en obegriplig politik att ni stänger dörrar för ungdomar som vill studera. Därför kvarstår frågan: Vad är motivet för att dra ned på utbildningsplatser i högskolan när arbetslösheten bland ungdomar nu är så hög? Det är viktigt att det finns många högskoleplatser, och de är nu fler än vad som var fallet 2006. Dessutom har vi tillskjutit kvalitetsresurser så att också utbildningarnas innehåll blir bättre. Vi har också gjort särskilt riktade satsningar på grupper som är väldigt efterfrågade. Det gäller utbildningsplatser för läkare, sjuksköterskor och ingenjörer. Det antalet växer nu mycket kraftigt, det har vi öppnat för. Så jag instämmer helt enkelt inte i beskrivning.En förändring som finns med i sammanhanget är ju att vi har infört avgifter för utländska studenter som vill studera i , någonting som jag tycker är försvarligt. Jag tycker inte att attraktiviteten för svensk högskoleutbildning ska vara att den är gratis, utan attraktiviteten ska vara att den håller hög kvalitet. Det gör att söktrycket från dem som inte bor inom Europeiska unionen har minskat något. Det är ett faktum som bör vägas in. Sedan spelar det - som sagt - också en roll hur stora årskullarna är. Men vi befinner oss nu i en situation där det är en mycket stor och växande andel av befolkningen som har access till högskoleplatser, vilket är viktigt för att möta hur svensk arbetsmarknad utvecklas. premiärminister är här på besök. Han har träffat er och ska också träffa andra.Det har presenterats ett demokratipaket i där innehållet är mycket tomt. Många minoritetsgrupper är missnöjda. Det finns bara privata kurser i minoritetsspråken, det finns ingen sådan modersmålsundervisning i skolorna.Många minoriteter, aleviter, assyrier/syrianer och kurder, har inte fått något erkännande som minoritetsgrupper, och därför har de inte fått de rättigheterna.När det gäller det Mor kloster har det utlovats att de gamla ägarna ska få tillbaka det. Men det är som lämnas tillbaka, inte hela marken.Det finns fortfarande brister i yttrandefrihet, demokrati och rättigheter för minoriteterna.Har statsministern påpekat dessa brister för premiärminister ? Och hur tänker ni följa upp att åtgärdar dessa brister så att blir en demokrati och därmed också blir medlem i EU? Jag har träffat premiärminister . En mer rättvis beskrivning är att det trots allt har genomförts en lång rad reformer.Första gången jag träffade premiärminister fanns det stort ifrågasättande om man skulle diskutera kurders möjligheter att använda sitt eget språk, möjligheter som premiärminister därefter har förbättrat.Det demokratiska paket som han har presenterat har välkomnats av omvärlden. Det är inte i alla delar perfekt. Man skulle kunna gå längre, men det är en process - och det ska man vara klar över - som har mött stark kritik av ultranationalister i som protesterar mot det som premiärminister genomför.Det är bättre att den turkiske premiärministern själv får svara på frågorna, men dessa diskussioner togs upp. Vi välkomnar de steg som har tagits, men vi pekade också på behovet av fortsatta reformer när det gäller minoritetsgrupper, vilket är ett begrepp som inte innebär detsamma i som när vi talar om nationella minoriteter i Sverige.Jag ser oss som goda vänner till också när det gäller ansträngningarna för att reformprocessen ska fortsätta. sade statsministern här i kammaren att hans ambition är att vi före valet ska ha på plats en lagstiftning som reglerar all finansiering av partier och kandidater. För någon vecka sedan kunde vi i tv-programmet höra att till och med motarbetar i FN en reglering av tobaksbolagens bidrag till kandidater och partier. Jag vill påpeka, fru talman, att trots den ambition som statsministern hade har vi fortfarande inte fått till någon proposition om att reglera den lagstiftning som gäller all finansiering, inklusive anonyma bidrag till Europavalet, som ju är . Frågan kvarstår: Kommer vi att få en lagstiftning så att väljare vet vem som står bakom finansieringen av partierna? Det finns ett lagstiftningsarbete som är i gång och ett remissutfall som delvis var kritiskt. Det ställdes frågor som leder in i diskussionen om hur vi ska se på vår grundlag. Jag antar att även Socialdemokraterna anser att det är viktigt att det vi gör är grundlagsenligt. Vår ambition kvarstår, men det måste vara ett riktigt och bra lagstiftningsarbete. Under den här processen har bland annat mitt parti ändrat tillämpningen av hur vi i partiet tar emot gåvor från enskilda personer. Vi offentliggör alla som skänker över 20 000 och tar inte emot bidrag från företag.Den stora fråga som kommer att kvarstå - och det är därför märkligt när det är en socialdemokrat som ställer frågan - är att det enda verkliga beroende som finns finansieringsmässigt, och som det finns anledning att diskutera, är socialdemokratins beroende av lotterier och av fackliga medlemmars betalning, även från dem som röstar på andra partier än Socialdemokraterna. Under den här hösten har många människor i vårt land upprörts över hur friskolor och privatskolor sorterar elever och säger: Ni är inte välkomna. Det är stora vinstuttag i verksamheter och försäljningar. Vinstmaximering har tydligt gått före undervisning.Kring detta hade jag en debatt med finansministern . Han uttryckte sig närmast raljant och uttalade: Vad ser Socialdemokraterna för problem med att tjäna pengar i fristående skolor? Det skiljer väl inte från byggnation, produktion av tegel, cement eller stålvaror?Delar statsministern denna mycket bekymmersfria syn på vinstuttag och kortsiktighet i privatskolor i vårt land? Alla barn ska ha rätt att välja skola, och ingen skola har rätt att säga nej till något barn. Det finns lagstöd för detta, och Skolinspektionen ska se till att det efterlevs. Vi har sett till att förstärka möjligheterna för Skolinspektionen att agera mot skolor som inte följer detta. Just denna valfrihet är mycket viktig.Jag är mycket glad över att sex partier står bakom betänkande, inklusive Socialdemokraterna, som säger att det är värdefullt med valfrihet och att det ska finnas möjlighet att bedriva dessa i form där man kan gå med vinst. Det är viktigt att det görs på ett sätt som gör att man respekterar att det handlar om skattepengar. Därför ställer vi i kommittéslutsatserna ökande krav, som vi kommer att föra till lagstiftning, på långsiktigt ägaransvar.Det finns för övrigt därtill en annan utredning som tittar på andra delar av skattefinansierad välfärd. På det sättet uppnår vi den bästa balansen: stöd för att det ska finnas valfrihet, att man ska vara aktsam om skattebetalarnas pengar och att det ska finnas möjlighet till sanktioner gentemot dem som inte följer reglerna. Att det byggs för lite hyresrätter är inte någon nyhet. I tabloider i Stockholmspressen har vi kunnat läsa att fastighetsskatten för hyresfastigheter är på väg att tas bort, och det är bra. Hyresrätten är skattemässigt missgynnad. Men att ta bort fastighetsskatten på hyresfastigheter påverkar inte nyproduktionen särskilt mycket. är man befriad från denna skatt . En nybyggd hyreslägenhet blir ca dyrare att bo i än en ägd bostad. Min fråga till statsministern är: Anser statsministern att hyresrätten är skattemässigt missgynnad, och kommer det något förslag om att ge hyresrätten mer likvärdiga villkor gentemot ägd bostad? Det som återges i medier är en intervju av en utredare. Det är inte ett färdigt utredningsuppdrag, och det är inte heller någonting som är politiskt färdigt avvägt.Låt mig säga för den som önskar se fler bostäder byggda att det inte bara finns en spak att dra i. Det är en omfattande regelmassa som är en blandning av påverkan från statliga såväl som kommunala makthavare men också från privata intressenter. Det finns en lång rad aspekter på detta, varav vi nära nog utreder alla, och vi vrider på alla möjligheter för att underlätta och förbättra nyproduktionen. Från att ha haft låga tal får vi nu signaler om att nyproduktionen ökar.Jag tror att en bärande del av detta har varit det avtal om en presumtionshyra upp till som parterna på hyresmarknaden kunde ingå och som jag tror öppnar för att det kommer att bli intressantare att bygga hyresrätter. Det är som sagt inte bara en fråga om skatter och inte bara en fråga om det avtalet. Det är mycket annat som måste till för att vi ska få större bostadsproduktion.