kam-sf · H1C120131212sf · 2013-12-12 14:00:00 — Den frågan har jag fått förut. Jag har väl sagt bland annat det som sade, att det är okej om man vill ha avslutning i en kyrka och att det är okej att sjunga psalmer. Det är också okej att avstå. Man får alltså göra ett eget val. Det är så vi menar att lagstiftning och föreskrifter ska uttolkas. Jag tror att det är viktigt att man känner att man också har ett lokalt inflytande och att man är överens om på vilket sätt man gör detta. Givet den balansen kan det vara på sin plats att än en gång påpeka detta. En väsentlig del av regeringens ekonomiska politik var att låna 3 miljarder till en extra skattesänkning för dem som tjänar . I går beslutade att inte godkänna denna del av skattesänkningarna. Därför blir min fråga till statsministern: regeringen beslutet så som det är taget i ? finns det naturligtvis inget annat. Men tänker regeringen lägga fram motsvarande förslag när det gäller budgeten , om ni får chansen att lägga fram ytterligare en budget?Jag tycker att det är rimligt att vi får besked i skattefrågan från regeringen. Jag är mycket glad över att har antagit större delen av den budget vi har lagt på bord. Det innebär väsentliga förbättringar för låg- och normalinkomsttagare. Det har varit den viktigaste drivkraften för denna regering att se till att breda löntagargrupper med små ekonomiska marginaler får förbättringar. Det kommer de att på ett betydande och väsentligt sätt få vid årsskiftet.Vilka bedömningar vi gör in mot 2015 är för tidigt att säga. Vi förutser mycket små ekonomiska marginaler. Vi har ett som är starkare än vår omvärld. Men det faktum att det råder en svag efterfrågan i vår omvärld är för ett exportberoende land dåliga nyheter. Det kan möjligen balanseras, vilket kommissionen och andra internationella bedömare påpekar, av den kloka politik vi har fört för att stärka den inhemska konsumtionen och inhemska drivkrafter. Men det är för tidigt att säga vilken balans det egentligen slutgiltigt ger. Vi tänker inte göra någonting som äventyrar offentliga finanser. Vi ser betydande behov av att också göra ytterligare investeringar för att barn ska lära sig mer i den svenska skolan. I i östra pågår just nu en lång hearing. Den handlar om planer och ansökan till tyska domstolar om att starta fem nya öppna brunkolsbrott. Planerna kommer att leda till förstörda landskap, förorenade vattendrag och att tusentals tyska familjer riskerar att vräkas från sina hem.Samtidigt kommer den brunkol som ska brytas att leda till att utsläppen av koldioxid ökar med . Det är vad släpper ut under 20 års tid.Anser statsministern att detta är i enlighet med de direktiv som regeringen har gett till , som säger att ska vara ett av de bolag som leder omställningen till en miljömässigt hållbar energiproduktion? Jag är inte chef för . Det är som har att svara på vilka avvägningar man har gjort framför allt när det gäller kolkraft som köptes in under den tidigare regeringen än den jag leder.Jag har noterat att självt har påpekat att företaget kan tänka sig en delning av verksamheten i en mer inhemsk del och en i övrigt europeisk del där mycket av denna kolbaserade energiproduktion läggs. Sedan får partier förhålla sig till hur en eventuell sådan delning ska bedömas och vilken del man tycker är viktig att hålla kvar eller vidareutveckla. presenterades färska siffror från Arbetsförmedlingen. Det är en omfattande prognos baserad på en studie av samtliga kommuner, landsting och 11 000 privata företagare. Arbetsförmedlingen bedömer i en prognos en ökad sysselsättning de kommande två åren med ungefär 116 000 personer som man prognostiserar för en sänkning av arbetslösheten med 0,7 procent.I oktober i år presenterades siffror som visade att 90 000 personer fler än vid samma mätpunkt var i sysselsättning. Vi ser att det finns en positiv trend i utvecklingen av sysselsättningssiffrorna. Det är naturligtvis glädjande, men det är inte någonting som kommer av sig självt. Vi vet att oron kvarstår i omvärlden och att det finns en oro för jobben i Sverige.Vad tror statsministern är de viktigaste faktorerna för att den positiva sysselsättningsökningen ska fortsätta? Det hårt krisdrabbade med en på femte till sjätte året utdragen lågkonjunktur har sett olika utvecklingslinjer när det gäller sysselsättningen och arbetslösheten. Det är inte alls någon automatik i att länder med växande befolkning ser en växande sysselsättning, utan det beror helt på vilken politik som förs.Det finns nu en ökad sysselsättning som motsvarar minst 200 000 sedan vi tillträdde 2006. Ökningen sker huvudsakligen i privat sektor, även om vi jämfört med har en ökning av de skattefinansierade välfärdsjobben. Men det är viktigt att notera att ökningen sker framför allt i gruppen kvinnor och att det sker en ökning av sysselsättningen bland utrikes födda. Det är mycket välkommet. Detta sker dessutom i ett läge där redan ligger mycket högt när det gäller sysselsättningsgrad för kvinnor och även högre upp i åldrarna.Drivkrafterna för jobb är avgörande. Konkurrenskraftig ekonomi och ordning i offentliga finanser är grunden för att denna utveckling ska fortsätta. Vi som sitter här i åker hem till våra kommuner och ser där hur allt fler människor söker försörjningsstöd för familjens uppehälle. Vi kan notera att det rör sig om ungefär 10 miljarder i ökade kostnader för kommunerna, bland annat beroende på att olika ersättningssystem inte fungerar för människor.Läget är bekymmersamt. Det innebär ökade kostnader för kommunerna. Människor och barnfamiljer utsätts för hårda prövningar i dagens . Det som förvånar mig något är att statsministern inte ser frågorna och framför allt inte vidtar några åtgärder. Utdragen lågkonjunktur brukar innebära att andelen som söker försörjningsstöd växer. Det var ännu tydligare krisår än . Det är viktigt att påpeka att om man fördelningsmässigt ska nå fram till dessa grupper finns visst åtgärder som man bör vidta och som regeringen också löpande vidtar. Vi har tittat på barndelen i bostadsbidraget, som vi tycker är ett pricksäkert sätt att nå fram till grupper som annars kan bli beroende av försörjningsstöd. Det gäller också flerbarnstillägg. Vidare gäller det situationen för garantipensionärer och deras möjligheter att täcka sina boendekostnader. I alla dessa delar har regeringen löpande gjort förbättringar, och vi är beredda att titta på dem igen.Det är svårt att motverka problemen med mindre än att sysselsättningen växer ännu mer än den gör så att vi på det sättet kan motverka en utbredd och långvarig lågkonjunkturs negativa verkningar. Min fråga handlar om urbaniseringen i samhället. har blivit ett alltmer urbaniserat land. Här följer den globala utvecklingen. Vi känner igen detta från många andra länder.I vårt land minskade befolkningen i glesbygden som mest , men även fortsätter urbaniseringen. Storstäderna, förortskommunerna och de större städerna växer medan framför allt glesbygdskommunerna och en del mindre kommuner tappar befolkning. Skillnaden mellan stad och land blir större inte bara när det gäller befolkningsstorleken utan också när det gäller tillväxt och skattekraft.Regeringens satsningar på infrastruktur, skattesänkningar och ett kommunalt utjämningssystem är viktiga åtgärder i sammanhanget. Att öka tillväxtkraften i hela landet är en viktig framtidsutmaning. Hur ser statsministern på denna utmaning? Detta är en process som finns över hela den utvecklade världen, och den har pågått i svensk historia , över generationer. Det är en blandning av förändringar i ekonomiska förhållanden, och det är en blandning av många människors vilja att röra på sig, att testa ett annat liv. Mycket av detta är det svårt att ha så många åsikter om. En del lämnar landsbygden för att bege sig mot storstaden men återvänder ibland . Många har hjärtat i hembygden där de vuxit upp.Det är viktigt som påpekas att processen motverkas i de delar det är ofrivilligt och oönskat. Det ska upplevas som möjligt att flytta från storstad - som det finns exempel på att människor gör. Det kräver den typ av investeringar som frågeställaren tog upp i infrastruktur, bredband, skola och sjukvård med hög kvalitet över hela landet - för att nämna några av de insatser vi fokuserar på. Ett stort problem är stressen i arbetslivet. Vi kan se att stressjukdomarna ökar. Det är utbrändhet, ångest, depression med mera. har regeringen gjort en kraftig nedskärning på företagshälsovården, som handlar om att förebygga ohälsa i arbetslivet.Det är ett fåtal arbetsmiljöinspektörer som ska ha ansvar för allt fler arbetsplatser och inspektera arbetsmiljön. Det här sammantaget gör att det blir allt svårare att upprätthålla en god arbetsmiljö. Ny forskning visar att reglerna när det gäller stress i arbetslivet är otydliga och svåra att tillämpa. Min fråga är: Vad tänker regeringen göra för att vända den här utvecklingen, bekämpa stressen i arbetslivet och sjukdomarna i dess spår? Jag har hört ansvariga statsråd svara på den här typen av frågor som inte riktigt instämmer i beskrivningen och som framför allt är försiktiga med en del av de slutsatser som synes dra. Jag tycker att vi ska ta på fullt allvar att vi nu ser en tendens till ökade sjukskrivningar som mer grundar sig på psykiska bedömningar , som har varit fallet, på somatiska åkommor.När det börjar handla om psykiska åkommor ska man vara försiktig med att hävda att man vet exakt vad det beror på. Det finns säkert många förklaringar. En kan vara ett högt uppdrivet allmänt samhällstempo och oförmågan att både klara det arbetslivet kräver, där trösklarna tenderar att höjas vad gäller vad som krävs av anställda i form av hur mycket kraft de måste lägga ned, och i övrigt hänga med i ett stressigt liv och ta ansvar för hem och barn i då män och kvinnor försöker dela på ansvaret men, som vi alla vet, inte alltid är så framgångsrika i att göra det.Vi har därför bett att få fördjupade analyser av vad detta kan bero på. Men vi har som idé att försöka först veta exakt vad som sker för att ha som grund för bedömningen innan vi föreslår förändringar. Motorn i den moderatledda regeringens politik har varit skattesänkningar, som motiveras med att de skulle skapa nya jobb. Vi ser resultatet. Vi har en massarbetslöshet som biter sig fast; framför allt ökar långtidsarbetslösheten. I regeringens finansplan angavs den skattesänkning som har diskuterats , beslutats och avvisats av om ytterligare 3 miljarder till höginkomsttagare. Jobbeffekt noll, och jag upprepar: jobbeffekt noll.Varför valde statsministern och regeringen att ändå lägga fram ett förslag om en skattesänkning som inte har någon jobbeffekt som vi har stora brister i välfärden? Motorn i Alliansens politik är ordning och reda i offentliga finanser. Det lägger grunden för bra investeringsklimat. Det lägger grunden för låga räntor och skapar allmän grund för framtidstro. I vårt land finns den stabilitet som stora delar av övriga saknar. Det är det som möjliggör att sysselsättningen ökar. Det är det som gör att arbetsutbudet ökar. Många av våra reformer har hjälpt till att möjliggöra det. Det är många fler som ser möjligheten att komma in på arbetsmarknaden till följd av våra reformer än vad som tidigare bedömts.Vi har stängt ned det tidigare socialdemokratiska alternativet att förtidspensionera och föra bort stora delar av arbetskraften ut ur arbetslivet och i stället satsat på att försöka få dem in i arbete. Väldigt många av utmaningarna är nu större, för vi möter ett arbetsliv med höga trösklar.Vi försöker förena det som skapar jobb med det som ökar produktivitet och tillväxt i den svenska ekonomin. Vi har lagt fram våra förslag i . har fällt sin dom. Som jag tidigare svarat kommer vi att återkomma med vilket utrymme som finns och vilka avvägningar vi då gör. Jag är mor till tre döttrar, och det är å deras vägnar och å alla andra flickors vägnar som jag vill ställa en fråga till statsministern.Sexualiseringen av det offentliga rummet hårdnar. Jag ser det som ett folkhälsoproblem. Kvinnolobby gjorde en undersökning bland kvinnor mellan . Nio av tio säger sig ha velat ändra något på sin kropp efter att ha sett sexualiserad och kvinnoförnedrande reklam, schabloniserande reklam.Vi har tidigare i sett, och gör det fortfarande, självsaneringen som en viktig del av branschen. Vi anser det viktigt att branschen själv sanerar sig från sexualiserad och kvinnoförnedrande reklam. Jag tycker att det är uppenbart att det inte räcker.Min fråga till statsministern är: Ser statsministern problemet med det sexualiserade offentliga rummet? Avser statsministern att göra något för att komma till rätta med detta folkhälsoproblem? Det är väl en blandning av sexualisering som det finns regler gentemot och en stark konsumentkraft att reagera mot. Det fortsätter ändå. Det handlar över huvud taget om många unga kvinnors självbild, som inte alltid bara är sexuellt relaterad. Det är en oförmåga att se hur man ser ut när man tittar på sig själv i spegeln, en förvridning av vad som är rätt och vad som är fel, en påverkan utifrån vad man ska inte äta och inte äta och ibland ett grupptryck flickor emellan som inte ens involverar pojkar. Där har vi en samhällstrend som vi alla har möjlighet att påverka, föräldrar såväl som anhöriga och samhällsdebattörer, såsom vi som diskuterar frågan. Jag är absolut beredd att göra mer om jag tror att det gör någon skillnad. Men jag tror inte att det finns några billiga poäng här att hämta och säga att det är att bara dra ett streck över och förbjuda fyra följande annonser, och så är problemet borta. Det är mer komplicerat än så.Det handlar om att fortsätta debatten, som dessutom drivs öppet och är frekvent förekommande, för att tydliggöra för unga tjejer att de duger som de är och att de inte behöver förändra sig för att bli något annat.