kam-al · H1C120131015al2 · 2013-10-15 12:00:00 — De företag som har gått i bräschen säger att det handlar om attityder. Det är inte sådant som vi kan lagstifta om, men vi kan lyfta frågan så ofta som möjligt, som vi gör här . På så vis tror jag att kan vi åstadkomma riktiga förändringar.Regeringens jämställdhetspolitik syftar till att motverka och förändra de system vi har. För att nå ett jämställt samhälle måste det här appliceras på alla områden. All verksamhet ska bedrivas med utgångspunkt från kunskap om kvinnors och mäns lika villkor. Jag är stolt över att tillhöra , men jag har en stor förhoppning om framtiden där vi kommer att ha lika villkor för kvinnor och män på dygnets alla timmar. Jag vill börja med att tacka för ett väl genomfört anförande och mycket kloka ord. Det är inte alltid jag säger det till moderater. Jag måste säga att just frågan om löner är intressant. Det man har gjort i riksdag genom regeringens förslag är att ta bort den årliga lönekartläggningen. Det får effekter.Min fråga till är: Är det någonting som ni är beredda att förändra och återinföra?Min andra fråga gäller ekonomisk jämställdhet livet ut. Vi vet att det är huvudsakligen kvinnor som tar ut vårdnadsbidrag, vilket naturligtvis får effekter på deras ekonomi också som pensionärer. Är ni beredda att göra någonting i den frågan? Jag tänkte på det när jag satt och lyssnade på debatten tidigare. Det här är min första jämställdhetsdebatt i . Jag tror säkert att vi har samma mål, eller hoppas att vi har det, och att vi kan vara överens om att det här är ett arbete som skett . Socialdemokraterna och andra partier har naturligtvis en stor del i det. Det har verkligen bra talat om.Jag ser problemen med löner. Jag blir upprörd när jag ser att det går så långsamt och att det är så stora löneskillnader. Särskilt som mamma till två döttrar blir jag jätteupprörd. Jag kan inte svara på om regeringen kommer att införa lönekartläggning eller inte, tyvärr. Jag har också glömt den andra frågan. Då ska jag ge möjlighet att svara.Den första frågan handlade om lönekartläggning. Jag tycker att det är synd att man har tagit bort ett instrument som gör det möjligt att få svart på vitt och kunna redovisa att så här ser det ut i företaget och det ger effekter, alltså att kvinnor får sämre löneutveckling än män.Den andra frågan handlade om vårdnadsbidrag. Vi vet att huvuddelen av dem som får vårdnadsbidrag är kvinnor, och det får en stor, negativ effekt på deras pension. Min fråga till är: Vill fortsatt ha ett vårdnadsbidrag? Ja, regeringen har infört vårdnadsbidrag, och jag känner inte till att vi ska göra någon ändring i det.Det som regeringen arbetar långsiktigt för är arbete. Som jag sade är det bästa sättet att åstadkomma större jämlikhet i samhället. Jag kan instämma i det som sade och ställer mig också bakom mycket av det tar upp om analysen om ojämställdheten. Vi måste definitivt ta fler steg för jämställdhet.En grupp kvinnor som definitivt inte har fått det bättre är kvinnor som är utsatta för våld. De är i mycket högre grad sjukskrivna och arbetslösa.Redan i regeringsförklaringen sade statsministern att den ekonomiska tryggheten för just den gruppen kvinnor skulle säkras. Det har tyvärr inte skett, och då undrar jag: Hur länge ska de kvinnorna vänta? Som statsrådet just var inne på har det skett stora satsningar på kvinnor som är utsatta för våld, och här finns mycket kvar att göra. Det vet både jag och kan inte svara på när de kommer att få en ekonomisk trygghet. Däremot ska vi gemensamt jobba med de stora samhällsproblem det handlar om när det gäller våldsutsatta kvinnor. Det tror jag att vi kan vara överens om. Det finns en stor majoritet för att vi ska satsa på detta och jobba för att alla ska ges möjlighet till stöd och hjälp. Men en grundförutsättning för jämställdhet är att man ska kunna försörja sig och få en egen bostad. Det är en stor del i gruppen utsatta för våld som inte har den möjligheten eftersom det är de som har fått det sämre med den borgerliga politiken.Om svaret inte finns tycker jag att tar med sig det. Det ska jag naturligtvis ta med mig, men jag delar inte bild av att det har blivit så mycket sämre för människor i . Jag tycker att det har blivit mycket bättre . Vi har fått satsa mer pengar på välfärdens kärna, och fler människor har möjlighet till jobb. Dessutom har vi höjt bidragen, till exempel bostadsbidraget. Jag delar alltså inte uppfattningen eller samhällsbilden på den punkten. Liberal feminism handlar om kvinnors och mäns lika rätt till frihet, ansvar och makt. Det liberala uppdraget går ut på att frigöra individen från de begränsningar som bristande jämställdhet innebär och bekämpa de attityder och föreställningar som ligger bakom.Vi får ofta höra - också här - att är ett av världens mest jämställda länder. På många områden stämmer det. På andra har vi långt kvar. Ett sådant exempel är skolan där var fjärde 15-årig pojke inte klarar av att uppnå basnivån för läsförståelse.Pojkar hamnar efter i alla skolämnen utom idrott. Bland dem som blev underkända i svenska var pojkarna dubbelt så många som flickorna. Den bristande jämställdheten är en fråga för såväl kvinnor som män. Därför måste jämställdhetsarbetet tydligt involvera pojkar och män.Under har flickor haft högre betyg än pojkar. Tittar vi bara har flickor i genomsnitt haft högre meritvärdespoäng än pojkar. Först kunde vi se en ljusning på nationell nivå - pojkarnas meritvärde ökade mer än flickornas. Det är första gången sedan 1998.Många har sökt en förklaring på vad det är som gör att skillnaden består. Det kan bero på orsaker som att flickors hjärnor utvecklas tidigare och att de därmed får ett försprång under de första skolåren.Den antipluggkultur som finns bland många killar kan också vara en av orsakerna. Det anses helt enkelt inte tillräckligt häftigt att plugga. Eller så beror det på att undervisning med betoning på ett grupp- och projektorienterat arbete gynnar flickor. Pojkar presterar bättre när de får lärarledd undervisning och tydligare struktur. Förmodligen ligger förklaringen i en kombination av flera olika faktorer.Vi är alla överens om att skillnaderna i resultat mellan pojkar och flickor är en trend som måste vi bryta.Folkpartiet och Alliansen har sedan koalitionsregeringen kom till makten stått för den största omläggningen av svensk skola . I alla reformer finns en grundläggande övertygelse om att vi måste låta de riktigt duktiga eleverna utvecklas, som de elever som har det svårare med skolan ska få stöd och hjälp . Skolan ska erbjuda både extra utmaningar och extra stöd - resultatet i skolan är inget nollsummespel.För att tidigt upptäcka hur elever presterar har vi introducerat betyg från årskurs sex och tydliga kunskapsmål från årskurs tre. Vi har gjort om betygssystemet så att det utgör ett tydligt underlag när pedagogerna ska bedöma vilken typ av insatser som varje individ behöver för att utvecklas.Samtidigt som vi har ökat fokus på individen i skolan, vilket främjar likvärdiga förutsättningar för både pojkar och flickor, har vi också gjort större satsningar på direkta jämställdhetsinsatser. Ett exempel är de nya examensbeskrivningarna för lärar- och förskollärarutbildningarna där det framgår att studenter ska kunna "visa förmåga att beakta, kommunicera och förankra ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv i den pedagogiska verksamheten".Det är glädjande att statsrådet har som ett av sina prioriterade områden att bryta trenden med pojkars resultat i skolan. Regeringen arbetar med flera olika insatser för att vända den negativa trenden. En är att införa fler och tidigare kunskapskontroller för att fånga upp de individer som hamnar efter. En annan är ökat fokus på jämställdhet i skolan för att arbeta med att bryta de normer som finns kring den antipluggkultur som har vuxit fram bland pojkar.Skolverket har också fått i uppdrag att genomföra en samlad insats för att förbättra arbetet med jämställdhet, språk och kommunikation. Insatsen består i att förskollärare och lärare ska få möjlighet att utveckla sin undervisning tillsammans med förskolechefer, rektorer och fritidspedagoger, för att kunna ge ökad kunskap om den betydelse som kön har.Sverige har inte råd att misslyckas på det här området. Utan läsförståelse och läsning tappar människan sitt språk. Och utan språk och utbildning riskerar pojkar och män att drabbas av ett dubbelt utanförskap där de misslyckas i skolan, har svårt att hitta ett jobb och får svårt att hitta en partner att bilda en familj med. Detta kan naturligtvis också rendera i ytterligare allvarliga och vidare konsekvenser.Barn och ungdomar har rätt till en uppväxt där de fritt kan utveckla sin personlighet utan att begränsas av könsbundna krav och förväntningar på livs-, studie- och yrkesval. Därför ska förskolan och skolan arbeta aktivt med jämställdhets- och genusfrågor såväl i undervisningen som i skolmiljön.Det är inte vårt kön utan våra drömmar, tankar och idéer som definierar de personer vi blir. Men som pojkarna fortsätter att halka efter flickorna i skolan stärks de stereotyper som tvingar in människor i könsroller. Det är en utveckling som vi måste motverka.Herr talman! är det inte bara FN:s internationella dag för landsbygdens kvinnor. Vi har också fått vår första ärkebiskop. kan vi även konstatera att andelen kvinnor som söker sig till Försvarsmakten - ett yrke där majoriteten normalt sett utgörs av män - ökar, och det är mycket glädjande.Men jämställdhet är inget som kommer av sig självt. Jämställdhet kommer för att vi alla drar våra strån till stacken och för att några modiga driver på och går före. Jag är glad att liberalerna tillhör denna modiga skara. Jag är väldigt glad att väljer att lyfta upp skolan, för den är ju jätteviktig. Däremot är jag mindre glad över det som har hänt i skolan, där resultaten bara sjunker, och ni har ändå styrt i sju år.Under er regeringstid har ni tillsatt mycket bra delegationer, till exempel Delegationen för jämställdhet i skolorna, som kom med sitt slutresultat . Det var väldigt många bra rekommendationer i den som skulle kunna leda till en ökning av jämställdheten.Men vad har ni gjort av den delegationen? Har vi sett några förslag över huvud taget från den? Jag delar oro över de sjunkande resultaten brett och i synnerhet, som jag belyste i mitt anförande, pojkars nedåtgående resultat i skolan. Det är mycket allvarligt, och det måste brytas.Gunilla Svantorp får det att låta som om detta är något som har skett efter 2006, men så är inte fallet. Den här trenden har pågått under , och det är ett mycket större och mycket mer omfattande problem än vad vill få det att låta som.Folkpartiet och alliansregeringen har genomfört den största omläggningen , men vi har bara börjat. Vi måste fortsätta reformera skolan med fokus på kunskap och fokus på tidiga och tydliga utvärderingsverktyg, där varje elev får det stöd och den hjälp som den behöver. Det var en utveckling som den socialdemokratiska tidigare regeringen inte mäktade med. Det är spännande att höra Alliansens företrädare, som backar tillbaka i tiden och inte vill ta ansvar för den tid som de själva har styrt. Det är jättemärkligt.Nina var i sitt anförande inne på ökade kunskapskontroller och ökat fokus på jämställdhet. Det är jättebra. Men var är pengarna till det? I er budget lägger ni 20 gånger mindre än oss på skolan. Ni prioriterar andra saker än skolan. Det går bra att stå och prata om det. Men man måste också lägga lite pengar på det man faktiskt tycker är viktigt, och det gör ni inte. Det är anmärkningsvärt vilka siffror som slänger sig med. Det är över 7 miljarder mer till utbildningsväsendet nu än när vi tog över. Det är lätt att stå här i opposition och hävda att man ska satsa på skolan och undra var pengarna finns. Men ska sanningen fram handlar det om att vara bäst när det gäller. Det är det alliansregeringen har visat. Vi kan faktiskt leverera resurserna i regeringsställning. Jag blir lite rädd när säger: Vi har bara börjat. Alla politiker och alla forskare är tämligen överens om att det tar fyra att vända en trend i skolan. har lyckats förvärra en trend i skolan. Hur ska det då gå om bara har börjat?I sitt anförande i början var hon inne på att man i större utsträckning måste fokusera på pojkars resultat och att skolan inte har fokuserat på det. Det är nog helt rätt. Ska vi få en framtida jämställdhet tror jag att vi måste börja där också. Då är det klart att vi också måste se till att få fler män i förskolan.Men hur ska lyckas få fler män i förskolan när färre väljer att söka de utbildningarna? Först och främst handlar det i stor utsträckning om att vi måste uppvärdera läraryrket och höja läraryrkets status. Där har och alliansregeringen gått före genom att på olika sätt försöka driva upp lärarnas löner, exempelvis med förstelärare och de delarna.Skolverket har också fått i uppdrag att ta fram exempel på arbetet med att öka mäns intresse för förskollärarutbildningen och arbetet som förskollärare och för den delen också barnskötare. Dessutom ska verket anordna konferenser för att dra lärdom av de erfarenheter som man har fått genom att öka antalet män som pluggar till förskollärare och arbetar som förskollärare.Det finns många saker som vi kan göra. Jag är fullt förvissad om att detta är ett prioriterat område för statsrådet , så jag är övertygad om att vi kommer att få se mer av denna vara. Medan fortsätter att utreda står vi inför en kommande kompetensbrist. Vi har kompetensbrist inom många områden , inte minst för lärarna. Medan fortsätter att utreda detta blir det inte fler lärare, inte fler förskollärare. Vi måste få fler killar att vara intresserade av att söka till barn- och fritidsprogrammet. Det har vi inte lyckats med. Vi har inte fått fler att söka lärarutbildningen. Det har inte lyckats med heller. Precis som jag sade tidigare handlar det om att vi måste uppvärdera läraryrkets status och se till att lärarlönerna höjs. Det har vi arbetat stenhårt med. Vi driver på i de församlingar där man förhandlar löner. Vi driver på genom att vi tillsätter extra resurser som gör att vi får förstelärare och ökar andelen karriärtjänster, vilket gör att alla strån drar åt det hållet att vi får ökade lärarlöner. Då kommer vi också att se till att fler söker sig till läraryrket.Vid sidan av detta pågår det informationskampanjer, och ska också öka insatserna. En jämställd värld är möjlig. Det känns som om man behöver säga det, efter att ha debatterat . känner man sig tveksam, när man hör ambitionerna från och regeringsföreträdare. Det måste sättas mycket högre ambitioner för att vi ska nå jämställdhet.En grundförutsättning för jämlikhet och frihet är jämställdhet. Det är att kunna försörja sig, att det finns en god och väl utbyggd välfärd, en kombination mellan kollektiv och individ.I budgetpropositionen, som presenterades , analyseras jämställdheten mellan kvinnor och män traditionsenligt i en egen bilaga. Det är bra. Regeringen beskriver i vackra ordalag de politiska målen, där "ekonomisk jämställdhet" och "jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet" är två av fyra delmål.Men resultaten är nedslående läsning. Statistiken visar att ojämställdheten består. Lönegapet mellan kvinnor och män ligger fortsatt på 14 procent.Sveriges Kvinnolobby har drivit en kampanj. Mellan och får kvinnor betalt för en minut mer, men det är fortfarande som är obetalt arbete i jämförelse med mäns löner. Vi har alltså väldigt lång väg kvar.Vi vet också att jobbskatteavdraget gynnar män i högre utsträckning än kvinnor, beroende på att män har högre lön och att kvinnor i högre utsträckning jobbar deltid.Regeringen slår fast att löneskillnaderna mellan kvinnor och män "bidrar till att upprätthålla en arbetsfördelning med traditionella könsmönster". De skriver också att de främsta anledningarna till att kvinnor är frånvarande från arbetsmarknaden är föräldraledighet och ohälsa.Vi har också kunnat läsa i rapporten att ohälsan för kvinnor ökar och att regeringen tänker följa det. Det står inte något om att man tänker göra något åt det, men man tänker följa det. Det som känns så oroande är att det inte finns några konkreta förslag på vad man ska göra åt till exempel ohälsan, som att sätta in någon form av åtgärder - inte bara att man ska följa det, för då ökar ju ojämställdheten, inte jämställdheten.När det handlar om föräldraledighet har jag som S-kvinna drivit en individualiserad föräldraförsäkring, eftersom vi vet att det stärker kvinnors ställning på arbetsmarknaden och mäns ställning hemma.Alliansen är uppenbarligen av samma åsikt, för man kan i bilagan också läsa: "har en rad reformer genomförts för att främja ett mer jämställt uttag av föräldrapenningen mellan män och kvinnor. De reformer som har haft störst effekt på ett jämnare uttag är de reserverade månaderna, de s.k. "I detta sammanhang konstateras också att jämställdhetsbonusen inte har ökat pappors uttag av föräldrapenning. Det är alltså en reform som inte har gett någon effekt på jämställdheten. Med anledning av det har jag tidigare ställt en fråga till jämställdhetsministern. Det var en öppen fråga i medierna, på hemsidor och i sociala medier. Men jag kan ställa denna fråga nu här i kammaren också. Hur tänker jobba vidare när hon har vetskapen om att det är framför allt föräldraförsäkring och ohälsa som påverkar lönerna för kvinnor?Vill man någonting med jämställdhet måste man komma med konkreta förslag och inte säga: Vi följer frågan. Kvinnors pensioner har också diskuterats mycket. När lönegapet är så stort som det är mellan kvinnor och män vet vi att de kvinnor som har de lägre lönerna får mycket låga pensioner. Vi har hört att av kvinnorna har garantipension. Det är inte försvarbart att det ser ut på det sättet. Då har det talats mycket om jobbskatteavdrag. Men det är inkomster efter lön. Det handlar inte om lön. Det har därför inte någon påverkan på pensionen. Det är ett sätt att luras, precis som om det skulle vara bra för kvinnor . Det har ingenting med det att göra. Talar vi om lön ska vi tala om lön och inte om inkomster efter lön om man talar om pensioner. Jag blir lite förundrad när jag läser detta och försöker hitta något positivt. Det står: "Jobbskatteavdragets fokusering på låg- och medelinkomsttagare har inneburit att drivkrafterna till arbete har stärkts mer för kvinnor än för män." På vilket sätt har det gjort det? Är det att kvinnor inte har en drivkraft att arbeta och försörja sig, eller vad menas? Menar man att det finns en större drivkraft att ta de arbeten som har beskrivit och som innebär att man får jobba ? Eller vilka drivkrafter är det som har förstärkts? Man kan inte få ut mycket positivt ur denna jämställdhetsbilaga. Jag tycker att vi har mer att fordra för en jämställdhet, naturligtvis både för män och för kvinnor. Det är det som vi socialdemokrater står bakom, alltså att jämställdhet naturligtvis handlar om jämställdhet både för män och för kvinnor. Nyckeln till jämställdhet är att ha ett arbete och en lön att leva på. Regeringens reformer som RUT-reformen och lagen om valfrihet, LOV, har betytt oerhört mycket för kvinnor och kvinnors företagande. av 120 000 medarbetare inom LOV-företagen är kvinnor. av de 15 000 medarbetarna inom RUT-företag är kvinnor. Ändå är ni socialdemokrater kritiska till reformerna. Låt mig också påminna om att av dessa företagare har färre än 20 anställda. Min fråga till blir då: Vad säger ni till dessa kvinnor som känner stor oro över den politik som ni för och som faktiskt förhindrar deras företagande och deras utveckling? Jag inledde med att tala om både jämlikhet och jämställdhet. Det är mycket viktigt. Många av de arbeten som talade om finns i låglönebranscher. Vi vill satsa mer på utbildning men också på företagande och innovationer och inte låsa fast de mönster som vi redan har på arbetsmarknaden. Men om man har ett jobb är det klart bättre än om man är arbetslös. Vi har talat om lönekartläggningar och så vidare så att man ser dessa skillnader eftersom det ofta finns inlåsningseffekter i detta sammanhang. Vi vet att många arbeten i kommunerna har försvunnit, till exempel inom äldreomsorgen. Där skulle vi vilja ha mer satsningar så att det finns möjlighet att få jobb i den branschen framöver också. Min fråga var vad ni säger till de 150 000 kvinnor som finns i denna bransch. Ett halverat RUT-avdrag och ett avskaffande av LOV kommer att slå direkt mot dessa medarbetare och kvinnliga företagare. Min fråga blir då: Hur förbättrar det jämställdheten? Jag kan inte se att det har blivit någon ökad jämställdhet. Det går inte heller att utläsa av denna rapport. Jag har inte hittat ett enda tecken på att jämställdheten har ökat . Men får gärna orientera mig om detta eftersom jag inte har sett det. Det är mycket viktigt att man satsar både på utbildning och på jobb. Jag möter många kvinnor som jobbar inom äldreomsorgen där det är dålig kvalitet på en del håll. Därför tycker jag att vi ska sätta upp nationella krav för kvalitet. Det är mycket intressant att lyssna på , speciellt när hon talar om hur oerhört viktigt och betydelsefullt det faktiskt är med högre löner, inte bara när man arbetar och får sin lön utan också när man får sin pension. Även när man blir sjuk spelar lönen en oerhört viktig roll. Jag hörde inte att med ett enda ord talade om hur hon tänker medverka till att lönerna blir högre. Jag försökte urskilja det , men jag fick ingen hint om eller något förslag på hur lönerna skulle höjas för de kvinnor som har så låga löner. Min fråga till är: Hur hade ni tänkt er att lönerna till kvinnor ska höjas? Man behöver se hur det ser ut. Därför är det viktigt att ha instrument och redskap för det. Det var någonting som ni i tog bort för företag med mindre än 25 anställda. Det är mycket viktigt att ha en öppen redovisning av hur lönerna ser ut och att ha lönekartläggningar. Många kvinnor jobbar inom offentlig sektor. Men när man satsar på stora skattesänkningar i stället för att satsa på välfärden drabbar det dubbelt. Kvinnor är mycket beroende av att det finns en bra välfärd för att de ska kunna vara ute på arbetsmarknaden. Som jag har sagt har 100 000 kvinnor gått ned i arbetstid på grund av att äldreomsorgen i är för dålig. När man satsar på skattesänkningar i stället för på välfärd är det ett medvetet val att det blir färre anställda, och då mestadels kvinnor eftersom de finns i dessa sektorer, och färre lönekartläggningar. Om jag har förstått det hela rätt ska man alltså satsa mer på den offentliga sektorn och vårdyrkena. Men talade om vad vi har gjort och som inte har varit bra och att det har försvunnit jobb från den offentliga välfärden som har gått över till privata företag. Men det finns ju lika många som jobbar med detta. Men , du har inte med ett enda ord sagt hur du har tänkt dig att lönerna ska höjas. Vill ni lagstifta om högre löner? Jag sade inte att de som har funnits i offentlig sektor har gått över till privat sektor. Arbetslösheten har nämligen ökat i och fram till . Det är alltså fler som är arbetslösa, och det gäller även kvinnor. Vi har fått beskrivet här att en mycket stor andel kvinnor inte har heltid. Det driver inte på lönerna uppåt, utan det driver på lönerna nedåt. De sänkningar som ni har genomfört framför allt inom a-kassan och sjukförsäkringssystemet driver på lönerna nedåt. När det gäller ohälsotalen och den ökade andelen kvinnor bland de ökade sjukskrivningstalen är detta det ena som sticker ut. Det andra är att de psykiska diagnoserna blir allt fler. Socialförsäkringsminister har tillsatt fyra olika sätt att följa frågan. Det är ett uppdrag till att titta på kvinnors sjukskrivning, ett uppdrag till , ett uppdrag till en enskild forskare och ett uppdrag till att titta på de psykiska diagnoserna. Det tycker jag känns väldigt betryggande och bra. Jag undrar vad av detta inte tycker är ett bra sätt att följa frågan. Jag tycker att det är viktigt att vi skaffar oss kunskap på området. När det gäller sysselsättningseffekterna får jag återkomma i min nästa replik.