kam-fs · H0C120130307fs · 2013-03-07 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Landsbygdsminister (C) Statsrådet (KD) Statsrådet (M) Finansminister (M) Försvarsminister (M) Landsbygdsminister (C) besvarar både allmänpolitiska frågor och frågor inom sitt eget ansvarsområde. Min fråga går till finansminister är hög i . Det är ingen nyhet. Det påverkar naturligtvis landets ekonomi, och det påverkar hundratusentals människor som är arbetslösa. Men det påverkar mer än så. Det påverkar familjeförhållanden. Det påverkar hela vårt samhälle. har vi en vuxengeneration som inte tror att deras barn får det bättre än vad de själva har haft det.Kommer det att finnas pensionspengar till mig när jag blir gammal? Har jag råd att skaffa barn? Har jag råd att skaffa bostad? Det är vardagstankar hos unga vuxna i dag.Nu visar nya siffror att ligger väldigt dåligt till. Det finns en rad länder som har lägre arbetslöshet än vad har. Det är , , , , med flera. Då måste jag fråga finansministern: Hur kan det komma sig att inte klarar av det som många andra regeringar i jämförbara länder har klarat av, nämligen att dämpa arbetslösheten? Låt oss konstatera att svensk arbetsmarknad har stått sig väl under krisen. Vi ska inte ge intrycket av att den svenska modellen har fungerat sämre än andra.Sedan var det så att vi när krisen började låg sämre till än vad många andra länder gjorde. Vi hade haft en arbetslöshet som steg medan den minskade i många andra länder.Under den här perioden, när vi har gått igenom den värsta krisen sedan depressionen, har alltså varit ett av de länder där arbetslösheten har ökat minst. Och vi har faktiskt haft bland den största uppgången i privat sysselsättning efter krisen.Men det betyder inte att vi inte behöver göra mer. Vi måste föra en politik som ger energi åt ekonomin genom att tillföra efterfrågan. Vi måste föra en aktiv arbetsmarknadspolitik som gör att de som är i arbetslöshet får aktiva åtgärder. Vi måste förstärka arbetslinjen, så att vi fortsätter att bygga breda vägar tillbaka till arbetsmarknaden. Det är många länder som vi kan jämföra oss med som har lyckats bättre, som har lägre arbetslöshet än vad har nu.Runt om i landet sitter kommunalråd, landstingsråd och regionråd och vrider sig i funderingar. De undrar hur de ska klara inkomster och utgifter och framåt. De undrar hur de ska kunna skapa en trygghet hos medborgarna så att de kan säga: Jodå, ambulansen kommer när det behövs. Jodå, det finns vårdplatser så att det räcker. Det är ingen som ska bli kvarglömd på toaletten.Bekymren kan inte överlåtas till kommunalråd och landstingsråd eller till de arbetslösa. Regeringen har ett ansvar för detta, och jag förväntar mig att finansministern och regeringen lär av de andra regeringarna, inte minst i våra nordiska länder. Hur bekämpas arbetslösheten? Är finansministern beredd att ta den kursen hos kollegerna runt om i ? har alltså klarat krisen bättre även på arbetsmarknaden än de flesta andra länder. Vi har bland de lägsta långtidsarbetslöshetssiffrorna. Vi har ett arbetskraftsdeltagande för både män och kvinnor som är bland de högsta. Vi har ett deltagande i arbetslivet som är bland de längsta. Vi har haft en sammanhållning på arbetsmarknaden som är bland de bästa. Vi har haft en av de starkaste återhämtningarna i privat sysselsättning bland alla industriländerna.Sedan nämner ett antal länder som alla har egenheten att de hade lägre arbetslöshet redan när den här regeringen tillträdde och som därtill har egenheten att de i allt väsentligt styrs av regeringar som har samma partifärg som den här regeringen har.Det faktum att gör ett bra jobb i kan knappast vara ett argument för något annat än att man ska ge den här regeringen i fortsatt förtroende för samma politik.Sverige har haft en av de minsta uppgångarna i arbetslöshet, en av de bästa sysselsättningsutvecklingarna och en av de starkaste bnp-tillväxterna. Men vi är inte nöjda med det. När andra nu får strama åt, skära ned i välfärd och höja skatter har vi en möjlighet att blicka framåt och stimulera arbetsutbud och förbättra välfärden. Det börjar nu bli som landsbygdsministern har sagt nej till alla förslag om att förbättra djurens välfärd. Först var det med hänvisning till att djurskyddslagen skulle utredas. Och när den var utredd var det med hänvisning till att den skulle beredas.Vi är många som hoppas på lite verkstad. Vi såg med spänning fram emot att det skulle komma en proposition . Sedan fick vi läsa i tidningen att det bara skulle vara några mindre ändringar. Det handlar till exempel om det förbud mot djursex som landsbygdsministern tidigare, till slut, lovat. Alla de andra konkreta förslagen för att förbättra för djuren skjuts på framtiden.Jag kan känna en stor oro för den stora strukturförändring som föreslås när det gäller djurskyddslagstiftningen. Man kan gärna lämna den biten åt sidan. Men däremot förstår jag inte varför vi ska behöva vänta så länge på alla de andra förslagen. Utredaren har gått igenom område efter område där djur far illa och lagt fram konkreta förslag på förbättringar. När kommer de? Den utredning som överlämnades till regeringen omspann drygt 1 000 sidor med rejält många förslag till förändringar och förbättringar av de lagstiftningar som styr djur och djurs välfärd.Detta mycket omfattande material har varit ute på en ganska lång remiss, som i sin tur har resulterat i en stor mängd yttranden.Delar av detta kommer regeringen att lägga fram en proposition om . Vilka delar det kommer att omfatta är ännu ej klart beroende på att propositionen bereds i . Den beredningsprocessen är inte avslutad. Jag har stor förståelse för att den övergripande strukturförändringen behöver beredas. Här handlar det om att man i så fall skulle flytta mycket makt från politiker ned till myndigheter. Det är någonting som man behöver tänka noga på innan man gör det - och helst kanske man inte ska göra det alls.Men det fanns också lite enklare förslag som man inom ramen för den djurskyddslagstiftning vi har skulle kunna genomföra. Med hyfsat enkla medel skulle man kunna förbättra för hemlösa katter, minska missförhållanden inom travsporten och komma till rätta med sönderavlade djur. Det var en rad olika områden som utredaren tog upp där man på punkt efter punkt skulle kunna förbättra för djuren.Jag ser ingen anledning till att de här förslagen ska behöva vänta bara för att man tittar vidare på den större strukturförändringen.Det är säkert mycket att göra på ett landsbygdsdepartement. Men det har trots allt gått ganska långsamt. Och jag tror att det är många som tycker att det börjar bli dags att göra någonting , med tanke på att det tog så innan vi över huvud taget kom fram till det här - och ingenting hände när det gällde djuren. Jag tycker att på ett bra sätt exemplifierar en del av alla de förslag som fanns i det här utredningspaketet. Alla de förslagen måste beredas på det sätt som våra riksdagsordningar och regeringsföreskrifter föreskriver. De måste alltså beredas på ett korrekt sätt som bland annat innefattar att vi måste ta in remissvar som bland annat organisationer har att inge. Och de vill ofta ha på sig. Därefter ska saker och ting beredas i , så att vi kan ta ställning till vilka förslag vi ska lägga fram för riksdagen.Med detta är det inte sagt att det inte händer någonting på djurskyddsområdet. Det ändras ganska ofta föreskrifter på det här området utan att är inblandad. Bland annat gör enligt min uppfattning - den är personlig - ett mycket gott arbete på det här området. Det innefattar ständiga förändringar och förbättringar när det gäller djur och djurs välbefinnande, och det är jag tacksam över. Min fråga går till finansminister har framfört att han tänker verka för att ska minska sitt bistånd till olika FN-organ för att finansiera ökade flyktingkostnader i Sverige.Regeringen lägger redan runt 4,4 miljarder av biståndskassan på flyktingkostnader i , och ska den siffran tydligen öka.Samtidigt erhåller flyktingorganet som ansvarar för över 43 miljoner flyktingar världen över endast runt i budgetstöd från regeringen . Avses den nu föreslagna minskningen till FN-organ även gälla UNHCR som står inför akuta behov av resurser? Nästan en miljon människor från har tvingats lämna sina hem för att söka skydd i grannländerna. deklarerade att det största hotet mot de syriska flyktingarna är brist på ekonomiska resurser, förutom direkta krigshandlingar mot hjälpen.Hur kan då motivera att ta ytterligare pengar från FN-organ till flyktingkostnader och asylmottagning i när vi i stället kraftigt borde öka bidragen till UNHCR? är kanske det mest solidariska landet av alla vad gäller bidrag till internationell solidaritet. Vi är det enda landet som ger så mycket som av bnp, möjligtvis i konkurrens med våra grannar i och . Det är jag stolt över. Jag tycker att det är väldigt bra. har en moralisk skyldighet att hjälpa människor i länder som har haft en sämre utveckling, och det ligger i vårt intresse långsiktigt att få en bättre ekonomisk utveckling globalt.Biståndet har ökat mycket kraftigt jag har varit finansminister. Jag tror att det rör sig om strax , detta som praktiskt taget alla andra länder skär ned på biståndet. Det gäller även gamla traditionella biståndsländer som Holland.När det gäller är det naturligtvis så att är en av de stora bidragsgivarna med extra resurser till just , därför att vi ska hjälpa människor på plats i . Det är naturligtvis inget skäl för att stänga gränserna för de flyktingar som behöver komma hit, men det är självklart att ska ställa upp brett och hjälpa till i . Tack för svaret, ! Jag måste säga att jag är lite trött på att höra skryt om att är en av de största givarna till UNHCR och när bidragen till UNHCR är en spottstyver i jämförelse med de över 4 miljarder som regeringen lägger från biståndskassan till flyktingkostnader i Sverige.Hur välvillig flyktingpolitik än är eller försöker vara är det ett ofrånkomligt faktum att huvuddelen av världens flyktingar inte har möjlighet att förflytta sig över halva jordklotet för att kunna nå en i . De allra flesta flyr till ett närliggande område, och dessutom är omkostnaden för flyktingmottagning per person i ca , medan kostnaden för att hjälpa en flykting på plats i närområdet - där det också kan handla om att rädda liv i en akut situation - är ca enligt UNHCR.Anser finansminister det verkligen vara en human flyktingpolitik att lägga så stora pengar på att hjälpa några få i stället för att försöka rädda så många liv som möjligt och hjälpa så många som möjligt på plats? Jag vill tacka för hennes andra inlägg, för där fick vi en större tydlighet i vad det handlar om.Sverigedemokraternas bekymmer är att det kommer väldigt många syrier. Jag tycker att det är en skyldighet för att ha öppna gränser när ett land befinner sig i en så pass besvärlig väpnad konflikt som vi har i , där man alltså skjuter med tunga vapen på civilbefolkning. Då tycker jag att det är en självklarhet att vi ska ställa upp. Sedan har vi naturligtvis alla möjliga skäl att förstärka och förbättra vår integration så att människor kommer in på svensk arbetsmarknad bättre och att våra kommuner klarar uppgiften bättre.Låt mig dock på nytt understryka: Det är möjligt att vi har olika perspektiv. Jag sitter med på Världsbanksmöten och andra internationella möten där man ständigt får höra hur andra länder backar från sina åtaganden. är - om vi pratar om , och - en av de största bidragsgivarna för att hjälpa människor på plats. Det finns inte någon sådan konflikt.Julia Kronlid och jag har olika uppfattningar när det gäller biståndspolitik. Jag tror på solidaritet och öppna gränser, och där har vi skiljelinjen mellan oss. Jag har en fråga till landsbygdsminister om landsbygden, där man kan prata om avveckling i stället för utveckling.Den statliga servicen har försämrats drastiskt under den här regeringsperioden. Det senaste vi har sett i min hemkommun , där även verkade, är att man har lagt ned . Två stora utredningar har gjorts, som höll på i 2 ½ år och så utredningen som regeringen själv tillsatte som kom med rapporten medborgarna och som föreslår att man ska bilda servicekontor för att upprätthålla servicen.Jag har inte sett någonting konkret av vare sig den ena eller den andra utredningen. undrar nog många med mig: När kommer det några konkreta förslag? Tack för frågeställningen! Den intresserar mig i allra högsta grad. Det är viktigt med några saker för att vi ska få utveckling i hela landet, enligt min uppfattning. Grunden i utveckling ligger i att det finns jobb för människor. Av det skälet gör regeringen stora insatser för att få fram jobb i verksamma och växande företag, större och mindre, i alla delar av landet. På mitt område vill jag särskilt peka på Matlandet och Skogsriket som i många delar av landet kan erbjuda många jobb.Därtill har regeringen till exempel lagt fram ett förslag som har godkänt om att vi ger servicebidrag till den kommersiella servicen. Om inte minnet sviker mig är det under den här mandatperioden som läggs på att få en ökad kommersiell service i alla delar av landet. Tack för svaret, om det nu var ett svar. Jag efterlyste konkreta åtgärder efter de här två utredningarna. Det blir väl inte fler jobb av att staten drar undan sin service i landsbygdskommunerna. Det tror jag leder i precis motsatt riktning. Det blir också svårt att driva företag. Man säger att företagen är viktiga för jobben, men om inte ens företagare känner att staten ställer upp med en rimlig service, vem ska då tro på landsbygden om staten inte gör det själv utan drar sig undan?Vi från har lagt extra pengar för att starta upp sådana här servicekontor. Jag skulle gärna vilja veta om det är någonting som ministern kommer att stödja. Finns det några flera konkreta, nya förslag? Utöver det jag sade tidigare är det att konstatera att för att service ska finnas, såväl offentlig som privat, måste det finnas jobb för människor som ska tillhandahållas den service som privata kommersiella företag ska ge oss likaväl som den offentliga servicen. Det är alltså grunden.Svaret jag gav är att vi redan har sagt i en proposition till att vi stöder den kommersiella servicen extra med under den här mandatperioden. Det är ett exempel.Det andra exemplet jag vill ge som är i pipeline är att vi går in i en ny period där vi ska ha ett landsbygdsprogram som ska generera utveckling i alla delar av landet. Det förslag som finns inkluderar både offentlig service och kommersiell service förutom de areella näringarnas verksamheter som är grunden i väldigt stora och många delar av vårt land. Min fråga riktar sig till försvarsminister och handlar om Försvarsmaktens personalförsörjning.I förra veckan lämnade Försvarsmakten in sitt budgetunderlag till regeringen. I budgetunderlaget framgår att Försvarsmakten planerar för att andelen tjänstgörande personal ska minska.I regeringens proposition Ett användbart försvar poängterade regeringen att för att möjliggöra en tillräcklig förbandsvolym och handlingsfrihet måste det finnas förband som till största delen bemannas med tjänstgörande soldater. Dessa soldater ska ha sin huvudsakliga sysselsättning i det civila men komma in och tjänstgöra under övningar, större beredskap och genomföra insatser. Formen påminner om reservofficerssystemet som har tjänat och Försvarsmakten väl.På senare tid har vi i kunnat följa hur Försvarsmakten gradvis har ökat målet för andelen heltidsanställda och minskat andelen anställd personal. I budgetunderlaget kan vi se hur Försvarsmakten bland annat har sänkt målet för antalet reservofficerare . Detta är en trend som oroar, och givet syftet med de här förbanden som ska bemannas med tjänstgörande personal kan jag tänka mig att det här måste kosta en del pengar.Min fråga är hur försvarsministern ser på denna utveckling. Tack för frågan!Försvarsmakten bygger nu upp en insatsorganisation som syftar till att ha tillgängliga förband med hög beredskap. Huvuddelen av gruppbefälen, soldaterna och sjömännen i de här förbanden ska vara tjänstgörande. Till det kommer reservofficerarna som också är tjänstgörande. Huvuddelen av insatsorganisationen blir därmed tjänstgörande.Det vi kan konstatera i de underlag som kommer från Försvarsmakten är att man själv har förändrat bedömningen av personalbehoven sedan de tidigare underlag som hela den försvarspolitiska inriktningspropositionen bygger på. Särskilt kan nämnas, precis som frågeställaren gör, att Försvarsmakten bedömer att behovet av yrkesofficerare och civila ökar. Det är också de som kostar mer pengar. Det här är självklart kostnadsdrivande. Därför är det så viktigt att analysera hur det kan komma sig att man glider ifrån den inriktning som har beslutat och mot en högre andel heltidsanställda. Tack för svaret! Jag är själv reservofficer så det kan kanske uppfattas som att jag pratar lite i egen sak, men faktum är att regeringen själv skrev i den här propositionen att reservofficerssystemet är en betydelsefull del i den nya personalförsörjningen.Det finns mycket positivt med att ha reservare. Vi kostar bara när vi används vid övningar och insatser. Annars har vi civila jobb. Naturligtvis är vi också en del av den folkliga förankring som vi så väl behöver eftersom den reform vi genomför inte bara är en försvarsreform utan en samhällsreform.Av den anledningen blir jag lite bekymrad när jag läser att Försvarsmakten vill minska antalet reservare från 2 450 till 2 000 - det är en minskning - särskilt som man ökar antalet heltidsanställda officerare med 700 jämfört med det planerade behovet när beslutade om det nya försvaret.Jag skulle gärna vilja höra försvarsministerns åsikter om att just antalet reservofficerare minskar. Grunden för den här reformen, och det är också den grund som lades här i med stort stöd, var att skapa en insatsorganisation som är effektiv, som är tillgänglig och som har en hög beredskap. Men den ska också vara kostnadseffektiv och ha en förankring i hela samhället. Därför är den här reformen också en samhällsreform. Det är inte bara en angelägenhet för Försvarsmakten.Här gäller det att ha den bästa balansen mellan officerare, civila, heltidsanställda eller kontinuerligt tjänstgörande soldater, tjänstgörande soldater och tjänstgörande reservofficerare, inte minst för att kunna korsbefrukta, nämligen att ta erfarenheter från det civila in till den militära organisationen och tvärtom.Det är också en kostnadsfråga. Precis som frågeställaren säger blir det väldigt dyrt att ha en för stor andel heltidsanställda. Det här kommer vi att få återkomma till för att hitta den rätta balansen. Jag har en fråga till landsbygdsminister . Den handlar om EU:s gemensamma fiskeripolitik och dess reformering, som man lugnt kan säga har kommit in i ett väldigt skarpt läge.Tyvärr räcker det inte att kommissionen, och är överens. Det krävs att en hel del andra länder också är överens för att det ska gå att få en långtgående reformering. Vid jordbruks- och fiskerådet röstade nej till den överenskommelse man kom fram till. Orsaken var vad jag förstår att man inte gick tillräckligt långt när det gäller utkastfrågan.Om man ändå blickar framåt: Hur ser ministern på möjligheterna för att agera och påverka det fortsatta förhandlingsarbetet när nu rådet och ska förhandla i frågan, både när det gäller att komma ytterligare fram i frågan om utkast och även att bevaka andra frågor så att vi inte får några försämringar i och med reformeringen. Tack för en angelägen frågeställning!Vi i , där tror jag att vi i är helt överens, är angelägna om att vi når målet att vi ska ha så mycket fisk som det bara går i våra hav. På fackspråk kallas det för att vi ska uppnå MSY, maximal sustainable yield, i våra vatten. Vi vill nå detta så fort som möjligt.Resultatet av förhandlingarna i för någon knapp vecka sedan var att man skjuter de åtgärder som skulle ge mycket fisk i våra hav framåt i tiden och därtill ger en massa undantag för länder och vad gäller fiskarter och annat som gör att jag inte såg det som möjligt att stödja det förslag som låg på bordet.Nu gäller det för oss alla, tycker jag, att se till att påverka de förhandlingar som äger rum mellan parlamentet och rådet i fortsättningen. Där måste vi hjälpas åt. Precis som ministern påpekar har det kanske varit största styrka genom hela den här processen att vi i grunden är eniga i riksdag i den här frågan. Även våra EU-parlamentariker har ju visat att de är på exakt samma linje. Frågan är hur man kan utnyttja den enigheten för att kunna gå vidare. Det kanske ministern kan ha någon idé om.För övrigt kan jag egentligen bara önska ministern lycka till, för jag tror att detta kan bli ganska problematiskt. Jag tycker att vi ska hjälpas åt att ge våra parlamentariker från skilda partier, verksamma i skilda partigrupper i argument för att de ska hålla sig starka i de förhandlingar som pågår mellan rådet och parlamentet. Parlamentets ställningstagande så här långt ligger mycket nära det ställningstagande vi har gjort i riksdag genom dess EU-nämnd.Nu måste vi hjälpas åt att stärka våra parlamentariker så att de i sin tur kan stärka sina kamrater i de partigrupper som de verkar för i . Jag har en fråga till finansminister har skickat ut brev till en halv miljon småföretagare om att de ska göra sin årliga momsredovisning för . Det är en fråga som vi har behandlat i skatteutskottet i samband med den nya skatteförfarandelagen . Då fick vi ett löfte om att skulle verka för en dispens från detta krav i EU:s momsdirektiv.Jag har följt frågan vid olika frågestunder och annat . Då fanns det gott om tid. när det har kommit ut och börjat oroa folk känns det mer bråttom. Jag undrar därför hur det har gått med det här löftet. Det är ju en ny lagstiftning som ska komma på plats där vi på det sätt som är brukligt måste leva upp till de EU-direktiv vi har, i det här fallet ett momsdirektiv. har vi en lång tradition av att våra myndigheter är självstyrande utifrån lagar och förordningar, så det är naturligtvis ytterst som har ansvaret för hur man tillämpar lagstiftningen.Jag kan naturligtvis hysa stor förståelse för att man måste försöka hitta ett bra sätt att införa en ny lagstiftning och ska gärna återkomma till i den här frågan. En halv miljon småföretagare berörs och en mängd revisorer berörs också av det här, och det har som sagt oroat dem ordentligt efter besked.Revisorerna har ju kunnat jobba med de här frågorna och företagen från fram . Att få minskad betyder kaos för deras verksamhet. Det blir många gissningar och stora mängder rättelser för både företagen och revisorerna och mycket för att hantera.Jag hoppas verkligen att finansministern kommer att ha framgång gentemot och snart också kan lämna ett slutligt positivt besked i den här frågan. Vi ska återkomma i den här frågan och se var man kan landa detta. Det är naturligtvis så att vi generellt sett har ett skattesystem med mycket låg nivå av krångel. Vi har ett av de effektivaste skattesystemen, och är en av de myndigheter som har bäst rykte och förtroende hos allmänheten. Det ska man naturligtvis vårda även framåt. Vi får återkomma i den frågan. Min fråga går till bostadsminister . Jag har en fråga angående bullernivåer.I liksom på andra ställen i landet har byggplaner gått i stå eftersom och inte kan komma överens om vilka bullernivåer som ska tillåtas. har enligt min bedömning och enligt det man kan se internationellt bra villkor utifrån hälsoaspekter och andra samhällsintressen. I vilket fall får den här speciella situationen följder för samhället, för kommunen och för näringsverksamhet.Nu har en utredning tillsatts, och man hoppas att frågan ska handhas av utredningen. Ändå är oron stor. Vad händer i det fall utredaren inte heller kan lägga fram något förslag på hur man kan samordna nivåerna? Det är helt korrekt att vi har en ordning i där har fattat ett beslut om riktvärden för buller. Sedan har med sedvanlig praxis myndigheterna fått tolka besluten.