kam-fs · H0C120130314fs · 2013-03-14 14:50:00 — Därför är Socialdemokraterna svaret skyldiga när det gäller på vilket sätt man ville minska budgeten och hur det skulle påverka Försvarsmaktens personalförsörjning, för att ta ett exempel.Det som har skett alldeles - nyheten i går gällde omställning från yrkesofficerare till reservofficerare - handlar inte om att göra en besparing på Försvarsmakten i stort, utan om att ställa om försvaret. Det ska bli mer omställbart och passande för dagens system. Jag tackar för svaret, som närmast var en passning tillbaka. Jag kan bara konstatera att Socialdemokraterna har lika mycket pengar som regeringen i det nu gällande förslaget till budget.Frågan om regeringens styrning av Försvarsmakten blir inte mindre intressant mot bakgrund av den kraftiga kritik som riktar mot den så kallade Genomförandegruppens arbete med detaljstyrning av Försvarsmakten.Dagens beslut går dessutom stick i stäv med det underlag som Försvarsmakten lämnade in . I försvarsministerns debattartikel i , som märkligt nog publicerade innan Försvarsmakten officiellt hade lämnat in sitt underlag skriver ministern bland annat: "Jag ser dock redan nu framför mig att det kommer att behövas förbättrad styrning av Försvarsmakten. "Två frågor infinner sig. Har regeringens tidigare styrning av Försvarsmakten varit undermålig? Saknas det de facto en samsyn mellan regeringen och dess egen myndighet? Utifrån min horisont som näringsminister följer jag detta på ett övergripande plan. Men hela regeringen har ett ansvar för ett långsiktigt hållbart försvarssystem.Jag vet att försvarsministern har en mycket tät och god kontakt med sina myndigheter och att hon arbetar fortlöpande med detta. Utöver det har vi en försvarsberedning, där även Socialdemokraterna sitter med, för att genomlysa både de yttre hot som eventuellt kommer mot och den förmåga som vi vill att Försvarsmakten ska ha i framtiden.Jag tycker att försvarsfrågor har den digniteten att det är läge att lägga ned sandlådan och i stället växla upp för att ha seriösa samtal om hur vi ska stärka och få ett långsiktigt hållbart försvarssystem i . Jag hoppas att även Socialdemokraterna är med på den båten. Min fråga går till miljöminister 2012 utfärdades lavinprognoser i de svenska fjällen för samtliga 21 fjälldistrikt. Enligt den utvärdering som har gjorts anses prognoserna vara både kostnadseffektiva och bra.Jag läser innantill i . De säger att två slutsatser har dragits. Det är högst relevant och samhällsekonomiskt försvarbart med lavinprognoser som varnar och utbildar allmänheten i lavinsäkerhet. För vintern 2012-2013 kommer inga lavinprognoser eftersom utvecklingsprojektet har avslutats.Min fråga är: Kommer miljöministern att agera så att går vidare och fortsätter att genomföra denna typ av prognoser? Det pilotprojekt som tillsammans med på eget initiativ har drivit har varit bra. Det tror jag utan att ha fått någon information från , men jag kan sluta mig till det av den allmänna diskussionen. Det har gett goda resultat.Projektets slutrapport publicerades av . Jag väntar på material från verket om detta tvåårsprojekt. Det har varit fyra tragiska dödsfall med svenskar inblandade . Om nu dessa lavinprognoser kan medverka till ett utökat fjällsäkerhetsarbete och bidra till att man färdas säkrare i en terräng som är svår att förutsäga, vilket utvärderingen också verkar stödja, bör det väl vara självklart att snabbt komma fram till hur man fortsätter med prognoserna. är det enda land bland bergsländer som inte kan erbjuda denna typ av nationella lavinprognoser i dag.Jag skickar frågan till regeringen: Vad tänker man göra fortsatt? Det är helt riktigt att det har inträffat några tragiska lavinolyckor också i under denna säsong. Det beror på att vi har haft sådana väderförhållanden att det har varit många laviner i fjällvärlden.På finns ett fjällsäkerhetsråd. Det är där man har drivit projektet för att se vilken nytta man har av det. Jag kommer att titta på det material som jag hoppas kommer från och både med tanke på de tragiska olyckor som har hänt och på hur mycket fjällturismen betyder för arbete i de här bygderna och för att hela ska kunna leva.Jag kan då bedöma hur mycket som ska ligga på de myndigheter vi har och som har sina delansvar och hur mycket ansvar som ska ligga på näringen, som i det här fallet har ansvar också för utmärkning och lavinvarningar på de enskilda orterna. Jag har en fråga till näringsminister på mineraler ökar som en följd av att många av världens länder får det allt bättre. Detta är jättepositivt för , som är en stor gruvnation.Jag ser dock att vi har några utmaningar. I har vi två gruvprojekt som är på gång - Laver mellan och och Kallak i . Det är två stora gruvsatsningar där det kryllar av riksintresseanspråk och riksintressen.Min fråga är: Hur ser näringsministern på att man ska kunna hantera de motstridiga intressen som ibland finns mellan rennäring, besöksnäring och till exempel vindkraft? För sedan presenterade jag regeringens mineralstrategi. Syftet med mineralstrategin är att skapa långsiktigt hållbara gruvsamhällen, att stärka de lokala samhällena och att få en gruvnäring som är i samklang både med miljön och med omkringliggande näringar.Det var 20 åtgärdsområden som jag då presenterade. Där ska vi nu ge i uppdrag till olika myndigheter att förstärka lokala gruvsamhällen. En del är de riksintressen som tar upp och som framför allt har många olika delar av. i får bland annat i uppdrag att ta fram en samrådsplan eller en dialogplan för samerna där man ska hitta ett dialogforum mellan samerna och gruvnäringen för att hitta en väg framåt. Jag tror att det är viktigt att få just en sådan fastare samtalsform på plats. Jag får tacka näringsministern för svaret. Jag tror att det är oerhört viktigt att näringarna utvecklas tillsammans i symbios.Man måste också förbättra dialogen. Malmfältsgruppen har varit ett sätt att göra detta tidigare. Jag förutsätter att den blir kvar trots att det nu blir ett nytt mineralforum som sådana här frågor ska hanteras i. I den mineralstrategi som jag presenterade ligger detta att förstärka kommunerna, det vill säga att myndigheten nu ska ta fram en hjälpa kommuner vid större etableringar, exempelvis gruvetableringar, med bostäder och service till exempel. Där ingår också ett uppdrag till att se hur vi kan minska hinder för bostadsbyggande.Utöver detta kommer regeringen att inrätta ett mineralforum som vid sidan om Malmfältsgruppen ska jobba med att implementera mineralstrategin. De har även möjlighet att komma med nya förslag.Vi har lagt 50 miljoner i att implementera mineralstrategin. Där finns också möjligheter för de aktörer som är med i forumet - både gruvnäringen och andra intresseorganisationer som miljörörelsen, LRF och samerna - att ha en tät dialog. Det är jag som näringsminister som är ordförande i detta mineralforum. Min fråga går till statsrådet stor fråga inom Alliansens äldrepolitik har varit införandet om lagen om valfrihet där de äldre har fått välja vilket hemtjänstbolag de vill ha hjälp av. har det visat sig att ett stort antal kommuner inte är intresserade av att införa lagen. och samtliga allianspartier vill lagstifta om detta, alltså lämna valfriheten och låta lagen bli tvingande för kommunerna.I förrförra veckan, tror jag att det var, framkom att ledande politiker inom har ändrat sig och vill släppa tvångslagstiftningen för kommunerna. Min fråga till är: Vad är det egentligen som gäller? Ska lagen bli tvingande, eller kommer den att fortsätta vara frivillig för kommunerna? Lagen om valfrihet finns i 177 kommuner. Det vi kan se är att i dessa kommuner är de äldre mer nöjda med sin hemtjänst. Det talar för att det är viktigt för de äldre att ha möjligheten att bestämma själva. När vi frågade i en enkätundersökning vad de äldre själva anser var det som sade att de vill ha möjligheten att välja. Sedan gör inte alla ett aktivt val, men det vi ser är att allt fler gör det.Därför har vi i full enighet tillsatt en utredning som ska titta på om detta ska vara ett obligatorium och utreda konsekvenserna av det för kommunernas del och för de äldres del.Den utredningen är tillsatt, men den har inte avlämnat något yttrande. Den utredningen ska vara klar under nästkommande år. Därför har vi ännu inte något svar på detta.Min utgångspunkt är att det är viktigare att de äldre får bestämma än att politikerna får bestämma. Att släppa på kravet att lagstifta om den obligatoriska LOV framförs, precis som ministern har sagt, av det största allianspartiet och gruppledare i , , och statsrådet . De påpekar också tydligt att en förbättrad välfärd är viktigare än hur och av vem vården utförs. Det är någonting som vi socialdemokrater helhjärtat ställer oss bakom.Maria säger att de äldre vill välja, och det är alldeles självklart. Men vad jag har förstått vill de äldre välja på innehållet i , det vill säga vad man ska få hjälp med, och inte vilket bolag som utför den.Man kan också notera att kostnaderna för har ökat i de kommuner som har infört den här lagen, och det är inte kostnaden för hjälpen hos den gamla hemma som har ökat utan de administrativa kostnaderna.Min fråga kvarstår: Vad finns det för funderingar kring detta? Är det så att alla kommuner kommer att tvingas till detta, det vill säga kommer man att släppa valfriheten och göra en tvingande lag av detta? får jag nog rätta frågeställaren lite. Det står i lagtext att äldre ska ha möjlighet att påverka innehållet i och när den ska utföras så långt det bara är möjligt. Det har vi redan lagstadgat. Jag vet att Socialdemokraterna brukar säga att det är viktigast. Ja, men det har vi redan skrivit in i lagen. Det kan inte vara något alternativ. Det ska ske så långt det bara är möjligt.Det är inte heller så att det är dyrare för kommuner att tillhandahålla LOV eftersom alla utförare ska ha lika mycket i ersättning som kommunens egen verksamhet kostar. Det är grejen med LOV. Den jämför kvaliteten, inte kostnaden. Den driver kvalitetsutveckling, och det kan vi se eftersom de äldre är mer nöjda i kommuner där man har haft LOV.Min utgångspunkt är naturligtvis att vi låter den här utredningen arbeta färdigt. Den kommer med sina förslag. De ska remissbehandlas i sedvanlig ordning. Jag tycker att det är viktigare att äldre får bestämma än att politiker ska hålla kvar beslutsmakten. Jag förstår att vi är oense därvidlag. Min fråga går till näringsministern. Flygtrafikledartornet på F 17 i skulle ha varit ersatt med ett nytt torn enligt plan 2009. Regeringsbeslut att bygga tornet har ännu inte fattats trots att investeringen är budgeterad. Det saknas endast ett formellt beslut om byggstart från regeringen.Befintligt torn innehållande teleteknisk utrustning, flygledarutrustning, radar med mera har ett bästföredatum. Efter det får tornet och ingen utrustning användas.Konsekvensen blir att all flygtrafik, militär och civil, till och från flygplatsen stoppas helt med allt vad det innebär. Vi kommer att ha flygplats och en militär flygbas utan någon som helst trafik. Ingen får landa eller starta där om det inte kommer något beslut från regeringen.Min fråga till ministern är: Vad behöver utredas ytterligare som inte redan har utretts ? Jag tackar för den mycket intressanta frågan. Jag får också erkänna att även om jag är ansvarig för allmänna frågor kan jag inte dessa detaljfrågor. Jag vet inte heller i vilken process de ligger i Försvarsdepartementet.Jag råder att ställa en skriftlig fråga till ansvarig minister för att få svar på de frågor som han har. Jag tackar ministern för svaret. Svaret upprör mig ganska mycket. Det är ett tecken på att detta inte har diskuterats i regeringen. Det är ett akut läge. Den här frågan har lyfts vid fyra fem olika tillfällen i skriftliga frågor med mera. Den har bollats vidare mellan olika departement. Jag förutsätter att den finns någonstans i Statsrådsberedningen.Det tar mellan två och att bygga detta. Det är ett akut läge. Det finns pengar avsatta. Försvarsmakten säger att de måste ha en byggnation klar, annars kommer det inte att lyfta eller landa ett enda plan i oavsett om det är civilt eller militärt. F 17 är en av de två skarpa flygflottiljer som vi har i Sverige.Därtill kommer den civila delen med allt vad det innebär för näringslivet, som jag tror ligger ministern varmt om hjärtat. Det kommer också att upphöra.Min fråga är: Vad behöver utredas ytterligare? Frågan är sönderutredd . Jag förstår den oro som frågeställaren känner, men mitt svar kvarstår. Det finns tyvärr inte några detaljer som jag känner till eller kan delge under frågestund i dag.Den har alldeles säkert diskuterats och beretts inom olika departement. Det är så vi brukar hantera frågor. fattar regeringen många beslut, och jag hoppas att också den här frågan kommer upp på bordet när den är färdigberedd och när regeringen som helhet har landat. Jag vill rikta en fråga till socialförsäkringsminister rörande pensionsåldern. Frågor om pensionsåldern rör ofta upp stora känslor. I många länder med en mer utsatt ekonomisk situation än leder förslag om att ändra pensionsåldern till omfattande demonstrationer och ibland upplopp.Jag menar att perspektivet, både i och utomlands, alltför ofta är alltför negativt. Det heter att vi är tvingade att höja pensionsåldern för att klara såväl finansiering av framtidens välfärd som utförande av framtidens välfärdstjänster. Det låter som om ett arbete alltid skulle innebära ett ovälkommet tvång.Herr talman! Jag vill fråga socialförsäkringsministern hur mer positiva aspekter av arbetet tas till vara i pågående utredningar om pensionsåldern. Vi vet att både fysisk och mental aktivitet är nyckeln till en frisk ålderdom. Hur belyses i utredningarna arbetet som ett sätt att hålla i gång både hjärna och kropp i när demenssjukdomar blir allt vanligare? I grund och botten kan man bara bekräfta problemställningen. Om man ska säga två saker om pensionsfrågor i allmänhet tycker jag att man ska börja ungefär där frågeställaren startade. I många länder skapar detta närmast tumultartade situationer. Jag tycker att vi, utan att drabbas av övermod, ska säga att vi har en rationell och rimligt fungerande beslutsprocess i där vi i ordnade former kan hantera ganska svåra problem, normalt sett utan både generalstrejk och upplopp utanför parlamentet. Det tror jag är bra. Det gäller även pensionsfrågor.Det mer handfasta svaret är att hela idén bakom är att belysa hur ett längre arbetsliv ska kunna nås och vilka hinder som står i vägen. Den utredningen kommer att presenteras . Den kommer att ge oss ett stort antal svar som visserligen formellt sett är utredningens men som uttryckligen är beställda av regeringen och den parlamentariska pensionsgruppen.I delbetänkandet gick de i detalj igenom vilka hinder vi kan se , alltifrån fysiska, verkliga, observerbara hinder till sådana hinder som mer handlar om föreställningar och attityder. Tack för svaret! Jag tycker att det är bra att det här är på gång, men jag vill ändå höra lite om hur regeringen ser på de ytterligare aspekter som finns när det gäller pensionsåldern. Det är bra att man ser över det.Alliansregeringen har varit föredömlig med att belysa och betona vikten av ett arbete för att minska utanförskapet. Detta starka samband finns självfallet även för våra äldre. Det är naturligtvis glädjande att det finns grupper som ser fram emot pensionsdagen som den dag då den stora friheten inleds med tid för utlandsresor, fritidsintressen och barnbarn. Men den bilden stämmer långtifrån för alla. Det finns många som går från arbetsgemenskap till ett åldrande i ensamhet. Därför vill jag fråga hur den pågående utredningen belyser arbetets förmåga att skapa samhörighet och sociala relationer. Hur ser regeringen på risken att hamna i ett socialt utanförskap för den som lämnar arbetslivet av ålderskäl? Det är bra poänger. Det är precis den sortens saker som belyses där. Jag tänker inte föregripa själva utredningen, men hela utredningens anda går ut på att öka möjligheterna att vara kvar i arbetslivet upp i åldrarna. Man ska titta på vilka konsekvenser det får och vilka förutsättningar det kräver. Det handlar om allt från omställbarhet till arbetsmarknadens funktionssätt. Det handlar också om vilka problem, alltifrån fysiska till mer fördomsrelaterade, vi kan uppleva i olika åldrar.Allt detta finns med där, men jag tänker inte föregripa själva utredningen. Den finns i ett sammanhang. Man brukar ibland skoja och säga att utredningar är antingen till för att begrava problem eller för att verkligen förbereda lösningar på problem. I det här fallet är det min mycket bestämda uppfattning att hela den parlamentariska pensionsgruppen ser det som en förberedelse till en lösning på ett problem.Sedan ska man vara noga med att säga att över lag kan fler jobba högre upp i åldrarna, men det finns också en stor individuell variation här. Det finns många arbetsmiljömässiga och andra problem som måste lösas i ett sammanhang. kommer vi att rösta igenom ett förslag som innebär att regeringen tvingas återkomma till för att säkerställa att de som är sjuka ska kunna få rehabilitering. Det är bra.Det jag är tveksam till är om regeringen kommer att återkomma, för den här har också gett regeringen till känna att man ska återkomma när det gäller havandeskapspenning eller graviditetspenning, som det nu heter.Vi vet att kvinnor nekas rätt till graviditetspenning och att det inte uppfattas som rättssäkert, utan det är väldigt olika bedömningar trots att de har likartade yrken. Därför gav vi detta till känna från sida.Jag har tidigare ställt en fråga här i kammaren om när regeringen tänker lämna en proposition i frågan. Då var statsrådet inte här, utan det var ett annat statsråd som fick svara. Hon fick erkänna att hon inte kunde svara på frågan. Därför ställer jag frågan till statsrådet : När kommer det en proposition om graviditetspenning? Då pratar jag inte om egenföretagare utan om kvinnor över lag. Mitt enkla och korta svar är att jag inte för dagen kan ge besked om exakt när den proposition som vi har aviserat tidigare kommer att komma till . Men det pågår alldeles säkert ett arbete i . Om det hade varit en relativt ny fråga hade jag förstått statsrådets svar, men är det här någonting som ett gemensamt och enigt socialförsäkringsutskott hanterade redan hösten 2010.Man kan tycka att det har dragits i långbänk, och det oroar mig om inte regeringen kan återkomma i en fråga som är viktig för väldigt många kvinnor på dagens arbetsmarknad.Vad är det som har gjort att den här frågan har dragits i långbänk, och vad är det som gör att ni måste utreda den ytterligare?Jag kan hänvisa till att det när det gäller graviditetspenning finns en utredning från . Då kanske statsrådet kan sätta sig ned och läsa den. Jag ska naturligtvis återkomma med svar på den frågan. Jag kan dock inte ge det här och i . Nästan kan vi ta del av berättelser där vi får höra om barn som kommer i kläm på ett eller annat sätt, direkt eller indirekt. Det kan exempelvis vara när en förälder som uppbär sjukersättning får sina utbetalningar stoppade på grund av en anonym anmälan eller när ett återkrav landar i brevlådan innan överklagandetiden gått ut. Då drabbas inte bara den vuxne utan också barnen. De drabbas ekonomiskt, men det handlar också om allt vad det innebär av oro.Det är nu ratificerade . debatterade vi här i kammaren. Det handlade om att borde göras till svensk lag.Den hittillsvarande metoden har på många sätt varit väldigt bra, men vi socialdemokrater anser att det är dags för nästa steg. Regeringspartierna visade att de inte var beredda till detta. Jag undrar då: Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta för att barnperspektivet ändå ska föras fram? Min fråga gäller såklart . beskriver ett antal situationer som berör vuxna men som också indirekt berör barnen. Jag tror att vi behöver ett mycket tydligare barnperspektiv i vårt land.Vi har gjort en kartläggning där vi har stämt av svensk lagstiftning kontra och sett att svensk lagstiftning är i paritet med . Däremot vet vi inte riktigt hur det ser ut i praktiken, för det är inte alltid som lagparagraferna överensstämmer med praxis. Därför är det viktigt för oss att framöver göra en sådan avstämning av hur det i praktiken fungerar för barnen.Vi är också noga med att titta på vad har sagt och kritiserat för. De kritiserar alla länder, och det tycker jag är bra. Det är som en bilbesiktning. Vi får hjälp att förbättra vår lagstiftning utifrån ett barnperspektiv.Jag kan glädja med att vi i alliansregeringen faktiskt är överens om att titta på möjligheten att inkorporera . Vi håller på att skriva direktiv till en sådan utredning. Vi socialdemokrater är som sagt av den uppfattningen att det, om gjordes till svensk lag, skulle vara ett tydligt signalsystem om just vikten av de här frågorna.Det är glädjande att regeringen verkar ha förändrat sin position . Man kan fundera på vad som har bidragit till detta. Vi har som sagt positiva erfarenheter från . Det är möjligtvis det som har inspirerat.Jag måste ändå säga att jag beklagar att regeringen har varit så splittrad i den här frågan. Jag ser med stor tillförsikt och med stort nöje fram emot att få ta del av utredningsdirektivet. eller senare kanske det kommer, förmodligen senare än förr, i vart fall om vi jämför med en del andra frågor som ligger på regeringens bord.I avvaktan på detta borde det vara en angelägenhet för hela regeringen. Det handlar inte minst om hur saker och ting faller ut i den praktiska utövningen. Det är intressant att höra att har bråttom. Vi ratificerade som sagt , och under många av de åren har det suttit en socialdemokratisk regering som aldrig tillsatte någon utredning för att titta över inkorporering.Jag skulle nog vilja säga att det är ett steg framåt att vi nu håller på att skriva direktiv, vilket vi alla kan glädjas över. Det handlar naturligtvis om att konsekvensanalysera. Blir det en starkare ställning? Det finns jurister som hävdar det. Det finns också jurister som hävdar motsatsen. Det är alltså viktigt att göra konsekvensanalyser.Vi har tittat på exempel. Jag hade en hearing där jag bjöd in alla nordiska grannländer för att de skulle berätta om sina vägval och sina erfarenheter.I pekade man just på att man tyckte att barns ställning i rättsprocessen hade stärkts i samband med inkorporeringen. Det tycker jag är en väldigt intressant aspekt att gräva vidare i.Vi ska be att få återkomma när direktiven är klara. Jag hoppas att det ska vara till glädje för oss alla. Min fråga går till miljöminister och handlar om användningen av biodrivmedel i framtiden.Efter vad som kommit ut från förs det nu diskussioner om att man vill begränsa användningen av biodrivmedel och sänka EU:s tidigare mål för biodrivmedel i . Omställningen till en mer miljövänlig transportsektor skulle därmed fördröjas.I finns det många bussföretag och åkerier som ställer om. Man satsar på biodiesel. Det finns inom svenskt jord- och skogsbruk stora möjligheter att producera råvaror till biodrivmedel. Biodrivmedelsbranschen känner osäkerhet om vad som ska hända i då det behöver tillföras kapital för investeringar.Min fråga är: På vilket sätt kommer miljöministern att agera och visa att har fortsatt höga ambitioner att ställa om transportsektorn och stegvis fasa ut en del av de fossila bränslena, så att vi får en mer miljövänlig transportsektor ? Tack för den här viktiga frågan! Vi har tre otroligt tuffa klimatmål i . Vi ska minska till 2020. Vi ska ha en fossiloberoende fordonsflotta 2030, och vi ska vara klimatneutrala 2050.För att klara just målet om en fossiloberoende fordonsflotta - det är egentligen svaret på frågeställarens fråga - tillsattes en utredning som ska vara klar för att titta på vilka verktyg vi behöver.Då gäller det att hitta teknikoberoende strukturer eller åtgärder som gör att vi lyfter fram de här frågorna.Under tiden tittar vi på hur vi kan hitta nya metoder för till exempel metangasreducering och biogasproduktion. Det finns ett stort anslag till för att man ska jobba med detta.