kam-fs · H0C120130214fs · 2013-02-14 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Näringsminister (C) Statsrådet (M) Statsrådet (FP) Statsrådet (M) Statsrådet (FP) Näringsminister (C) besvarar både allmänpolitiska frågor och frågor inom sitt eget ansvarsområde. Min fråga går till att ha följt Svenska Dagbladets rapportering av turerna kring Nuonaffären blir man bekymrad. Det väcker ett flertal allvarliga frågor om hur regeringen styr våra statligt ägda företag.I medier har vi kunnat ta del av hur hanterade frågan när köpte det holländska företaget för . En affär av det här slaget är med alla mått mätt en viktig fråga, inte bara för bolagsstyrelsen utan också för ägaren, det vill säga staten. motsvarar nästan 250 000 årslöner för till exempel en sjuksköterska eller grundskollärare. Mot bakgrund av detta vill jag fråga : Har statsministern haft kännedom och godkänt affären, eller har statsministern inte haft kännedom om affären? Som frågeställaren vet var jag inte statsråd i den regering som handhade Nuonaffären. När styrelsen för skulle analysera och därefter genomföra förvärvet informerade man självklart dåvarande näringsminister och och därmed hela regeringen.Konstitutionsutskottet, som jag då var ledamot i, granskade detta förlopp under förra mandatperioden och kom fram till att det regelverk som fanns följdes. Om statsministern har varit informerad kan han nog själv bäst svara på. Jag utgår från att det är en regering som uttalar sig i olika frågor. Oavsett om man var statsråd vid det aktuella tillfället eller inte är det väl det som regeringen gör som gäller. Jag kan tolka svaret som att statsministern alltså var informerad när gjorde den här affären, som är bland de allra största i vårt land. Vi kan konstatera att det handlar om att svenska skattebetalare, som ministern vid olika tillfällen vill värna och säger att vi ska vara rädda om skattebetalarnas pengar, har förlorat 15 miljarder. Det är ganska mycket pengar som vi i skulle ha kunnat använda pengarna till någonting annat, exempelvis löner för lärare i skolan och vårdpersonal på våra sjukhus. Låt mig konstatera att företagsvärderingar är oerhört komplicerade, och det kan ske både omvärdering och nedvärdering av förvärv . De investeringar som gjordes under Socialdemokraternas tid är ungefär i samma storleksklass. När det gäller investeringar i nät och kärnkraft i har nedskärningar skett med motsvarande samma summa som i Nuonaffären. Detta visar att det är komplicerade beräkningar.Den andra delen som är viktig är att regeringen alltid är fullt informerad, även om det enbart är ett statsråd som tar emot informationen, och att det är styrelsen, i det här fallet för , som bär ansvaret, har gjort analysen och genomfört förvärvet. Vi har som alliansregering styrt upp både processen och regelverket för de statligt ägda bolagen. Det började dåvarande näringsministern med, och som ansvarig minister för det nu har fortsatt det arbetet. Jag vill ställa en fråga till infrastrukturminister . Alliansregeringen har som bekant beslutat göra en kraftfull satsning på utbyggnaden av infrastrukturen i vårt land. Anslaget för underhåll av järnvägsnätet har nästan fördubblats.I dag är det , så jag tänkte passa på att beröra det område där jag speciellt har mitt hjärta, nämligen Skåne.Skåne, som ingår i , är ett område med nästan fyra miljoner invånare. Det är en tillväxtregion. är en viktig transitregion för hela och är, kan man säga, port mot kontinenten. Som gränsregion hanterar en stor del av våra företags transporter till våra viktigaste exportmarknader. Transittrafiken är betydande, och rullar drygt en miljon lastbilar genom . Detta väntas öka rejält när Fehmarn Bält-förbindelsen öppnar. Hälften av allt gods som importerar värdemässigt går genom . I finns två av de fem svenska hamnar som ingår i EU:s prioriterade nät.Min fråga till ministern är: På vilket sätt kommer regeringen att ta hänsyn till viktiga roll som transitregion då infrastrukturmedel ska fördelas? Om vi skulle ta på fullt allvar skulle vi nog avslöja allting , men det kommer jag tyvärr inte att göra. I den infrastrukturproposition som lades fram och som kammaren fattade beslut om är det väldigt tydligt uttalat att det finns några fokus vi måste bära med oss. Det gäller det gränslösa tänkandet: infrastruktur över kommungräns, länsgräns och landsgräns. Vi behöver använda alla trafikslagen.När det gäller , som tar upp, är det särskilt utpekat i direktiven - i synnerhet kopplat till transporter men också det ökade behovet av arbetspendling - att i åtgärdsplaneringen se roll och betydelse, inte bara för regionen utan för landet i sin helhet och för . Jag vill tacka för svaret.Öresundsbron har betytt mycket för och för hela . Resandet på bron sedan starten ökat kraftigt, och görs 90 000 resor på bron . Inom en inte alltför avlägsen framtid kommer kapaciteten på vara fullt utnyttjad. Det kommer att kräva en satsning på en ytterligare Öresundsförbindelse. Det som diskuteras är en förbindelse mellan och . I dessa diskussioner måste involveras även representanter för den danska sidan. Min fråga är: På vilket sätt diskuteras en ny Öresundsförbindelse? Det är viktigt att ta med sig perspektivet av flera skäl. Det var en ganska svår händelse på den danska järnvägen med ett stort rälsbrott. Det var inte ett problem i första hand för ; det var ett stort problem för hela godstransporten för svensk industri. Vi ser hur viktiga förbindelserna är för människor som ska ta sig över sundet till sitt dagliga jobb. Detta innebär att vi har upprättat kontakt med . Vi hade det när vi tittade på förutsättningarna för och behovet av en ny förbindelse, HH-förbindelsen, i den tjänstemannagrupp som har arbetat med frågan.Vi arbetar fortfarande gemensamt för att se vad varje medlemsland för sin del behöver göra i sitt eget område i form av anslutningar och kringarbeten så att stråket fungerar och att det blir så effektivt som möjligt. Vi måste göra det tillsammans. Min fråga är till veckan presenterade , , sin utvärdering av svensk energipolitik. Beskedet var tydligt; saknar en plan för att ersätta kärnkraften. IEA fastslår att den första svenska reaktorn av åldersskäl behöver tas ur drift 2022 och den sista 2030. På frågan om förnybar energi svarade IEA:s chef: not? - Varför inte?Sverige står inför ett vägval att bygga ny kärnkraft eller ställa om mot förnybar energi med sol, vind och bioenergi. Min fråga till är: Avser regeringen att låta utreda ett helt förnybart energisystem? Tack för frågan. Just nu slår den förnybara energin rekord. presenterade den officiella statistiken över 2012. Man kan konstatera att vindkraften når upp till rekordnivåer på . Den el som vindkraften producerar motsvarar den årliga elförbrukningen i tio kommuner av Växjös storlek. producerades , och är det 7. Det har varit en ofantlig ökning av den förnybara energin.Det är en symbolhandling som nu efterfrågar. Vi går alltmer mot ett förnybart energisystem. gör redan i praktiken det som efterfrågar. Man har i det underlag som skickades in från presenterat olika modellräkningar för hur vi ska kunna gå till ett klimatsmart samhälle utan utsläpp. Jag skulle inte säga att det handlar om en symbolhandling utan om att ge energibranschen de tydliga besked som den efterfrågar.Annie hänvisar här till den bilaga som följde Färdplan 2050 där har gjort en datakörning som består av ett A4-ark. Det kallar inte jag en seriös utredning om hur kan nå ett helt förnybart energisystem.Det finns ett flertal oberoende studier som visar hur kan nå förnybar energi. I är det en majoritet av ledamöterna som står bakom ett mål om förnybar energi.Före jul krävde Socialdemokraterna, och att får i uppdrag att ta fram en strategi för förnybart. Även har uttryckt att hennes mål som centerledare är ett helt förnybart energisystem.Är det inte rimligt att regeringen låter titta på det mål om förnybar energi som en majoritet av ledamöterna i riksdag står bakom? är det inte symbolpolitik som vi ägnar oss åt utan reella resultat i vardagen. Vi kan konstatera att de insatser som regeringen har gjort de facto har gett resultat och att den förnybara energin har ökat markant.Jag tog tidigare upp vindkraften. En annan del är att av elproduktion är förnybar. Det är en hög siffra. Vi har minskade utsläpp av koldioxid, och vi vill fortsätta på den banan. Därför har vi ett antal myndigheter - och är två av dem - som arbetar intensivt och effektivt med frågan.När IEA presenterade sina resultat tillsammans med energiministern och de gemensamt beskrev den väg som regeringen framgångsrikt har slagit in på var det ett uttryck för att också vilja mer på det förnybara området. Min fråga går till statsrådet dag tar det för nyanlända att komma i gång och få ett arbete. Jag undrar om diskriminering kan vara en förklaring till att det tar så lång tid.Hur ser ministern på det? Jag vill tacka frågeställaren. Diskriminering är en delförklaring till utanförskapet. Är det hela förklaringen? Nej.Vi har framför allt identifierat att vi har en integrationspolitik som har präglats för mycket av omhändertagande och för lite av jobbfokus. Men vi behöver också se en verklighet där den som har ett muslimskt klingande namn, har romsk bakgrund eller på annat sätt inte är i majoritetsnormen drabbas.Människor kan drabbas i krogkön. Vi har forskning som visar att du kallas i lägre grad till anställningsintervjuerna ifall du har ett muslimskt klingande namn. Det är också bakgrunden till att vi har skärpt diskrimineringslagen och fört samman de olika myndigheterna i kampen mot diskriminering till Diskrimineringsombudsmannen.Det handlar också om ett långsiktigt arbete att förändra attityder. Det är först när arbetsgivare ser till kompetens och inte ursprung och etnicitet som vi på allvar lyckas. Tack för svaret, ministern. har världens bäst utbildade lokalvårdare och busschaufförer. Utbildning ska löna sig även om man råkar vara född i ett annat land.Vad avser ministern att göra för att bekämpa diskriminering i allmänhet och i synnerhet diskriminering av utrikes födda akademiker? Den ena delen handlar om att bli bättre på det som kallas validering, det vill säga: Hur ser vi till att översätta en utbildning från ett annat land till svenska förhållanden? samlar vi den kompetensen och kunskapen hos en myndighet och ser vad som fungerar.Man ska vara tydlig med att säga att det nog inte räcker med att bara få ett papper på vad en utländsk utbildning är värd. Vi ser på de satsningar vi har gjort från regeringens sida att när människor kan få praktik eller yrkessvenska och få in en fot på arbetsmarknaden är det ett sätt för sjuksköterskor, tandläkare och läkare som har haft med sig den utbildningen att på allvar komma in i samhället.Jag har själv haft samtal med rätt stora delar av svenskt näringsliv och speciellt ledningarna för de större företagen. Vi behöver också ha arbetsgivare som tar mångfaldsarbetet på allvar. Där finns ett antal som gör betydligt mer än vad man gjorde förr.Politiken har sitt ansvar med praktikplatser, skarp lagstiftning mot diskriminering, validering och mottagande. Men vi har också ett ansvar i hela samhället att se mångfalden och dra nytta av den. Min fråga går till statsrådet . Det handlar om färjetrafiken till och från Gotland.För alla som bor och verkar på ön och också för oss fastlänningar är färjetrafiken till och från ön väldigt viktig. Det handlar om en trafik som ska vara prisvärd, tät, tillgänglig och tillförlitlig för både person- och godstransporter.Persontrafiken och godsflödet till och från ön är helt avgörande för framtidstron och för investeringar så att man kan ha ett arbete och bo och verka på ön.Vad är det som händer inom Gotlandstrafiken? Tack så mycket för frågan. Den är väldigt aktuellt på många olika sätt.I dag har vi ett avtal som från början skulle löpa ut . För att kunna klara av att gå igenom förutsättningarna för vad som behöver finnas med i en kommande upphandling och ge tid och förutsättningar för dem som vill och skulle kunna lämna ett anbud förlängdes avtalet fram till 2017.Nu är vi mitt uppe i en situation där vi är i dialog med regionen. Uppdrag har givits till att upphandla en trafik. Förutsättningarna har varit att man ska kunna hitta en möjlighet att få konkurrens. Det handlar också om att ta till vara det som det har kommit önskemål om. Det gäller tillgängligheten och turtätheten. Prisfrågan är också en väsentlig faktor, åtminstone när man talar med turistnäringen.Arbetet är precis i gång för att hitta de rätta förutsättningarna så att en upphandling skulle kunna gå i gång i vår. Om jag förstår statsrådet rätt menar statsrådet att man ska lyssna väldigt mycket på gotlänningarna och de önskemål som kommer från ön. Har jag uppfattat statsrådet rätt att man är villig att jämföra med de infrastrukturpengar som vi satsar på järnväg och tåg så att pengar också ska tillfalla färjetrafiken på samma sätt? De är också med och betalar skattepengar till sin väg. Deras väg är färjan. Det finns ett mått som kammaren har varit med och beslutat om som handlar om: När ska staten gå in och teckna trafikavtal utifrån tillgänglighetsperspektivet? Där klarar sig väl enligt de principerna.Ändå har staten valt att gå in med för att teckna möjlighet till färjetrafiken. Det kan jämföras med som i sin länsplan och nationella plan har ungefär 350 miljoner . Det blir lite svårt att jämföra på det sättet som i detta läge gör.Staten har sagt att vi även fortsättningsvis ska vara med och ta det ansvar som krävs och behövs för att vi ska kunna ha en fungerande färjetrafik till och från ön. Självklart har vi lyssnat, för arbetet har skett tillsammans med . pågår det sista för att se hur och på vilket sätt vi ska möjliggöra att få in så många anbud som möjligt. Får vi inte det har vi sagt att vi får fundera på om vi i stället ska ha statligt ägda fartyg som någon annan kan driva för att klara det som behövs. I har jag med EU-ministern diskuterat den kommande EU-budgeten och avgiften för medlemskap i unionen. EU-ministern har då hävdat att jag ska hålla mig lugn, avvakta och se och uppfatta regeringens förhandlingar som goda och framgångsrika.Nu ser vi resultatet av dessa förhandlingar. Det har blivit en budget som är eurocentrisk och där vår rabatt har skurits ned, och regeringen känner inte ens till vilket återflöde vi får till Sverige.Jag tog upp detta med statsministern under återrapporteringen . Han menade att det är ett gott resultat och att det är bra att är en stor nettobidragsgivare, kanske den största nettobidragsgivaren per capita i . Han motiverade det med att genom att ge mycket pengar till främjar vi tillväxten.Hur ser på den slutsatsen? Den budget som förhandlades fram är den första i EU:s historia där man har skurit ned. Det är en mindre och mer modern budget. Kategorin där forskning ingår har ökat , och jordbruksstödet har minskat med 10 procent.Naturligtvis hade vi kunnat gå ännu längre, men vi lever i en politisk verklighet där majoriteten av Europaparlamentarikerna och majoriteten av EU:s regeringar ville behålla status quo. Utifrån de förutsättningarna är det en överraskande bra budget. Det är viktigt att lyfta fram.Vi som har varit med på denna förhandlingsresa under minns att det bitvis såg mörkt ut för den svenska positionen. föreslog att vi skulle få en årsavgift på . Den lyckades vi förhandla ned till . Vi har också fått ökade stöd på en hel del fronter vad gäller den svenska kontexten. Den politiska verkligheten är att har vetorätt i dessa frågor. Vi har rätt att avgöra om vi vill gå med på beslutet att behålla den svenska nettobidragskostnaden för EU-medlemskapet på en väldigt hög nivå.Jag fick inget svar på min fråga om tycker att det är bra eller inte för att kvarstå som den kanske största nettobidragsgivaren i . Statsminister tyckte så. Vad tycker EU-ministern apropå de diskussioner jag har haft med EU-ministern i ?Vad tycker EU-ministern om att vi finansierar andra stater? Det är ju det som det handlar om, att finansierar de fattiga staterna i . Vi finansierar länderna i östliga partnerskapet, till exempel med en bnp på en sjättedel av den svenska och en befolkning på nästan 45 miljoner.Hur ser regeringen på den kommande utvidgningen i förhållande till den svenska nettobidragskostnaden till EU? Till skillnad från tror alliansregeringen på solidaritet och europeiskt samarbete. har vi varit tydliga med att är en av nettobetalarna, att vi betalar mycket och att vi var beredda att fortsätta betala mycket. Vi var dock inte beredda att betala orimligt mycket, så vi pressade tillbaka vår avgift och kämpade hårt, med starkt stöd från denna kammare, för mer modernisering. Därför fick vi segrar mer i stöd till kategorin för forskning med mera, och vi lyckades också pressa ned jordbruksstödet.Vi har givetvis också strävat och kämpat för att vi ska få ett starkt återflöde till det som är viktigt. Vi har slagits för gleshetskriteriet i budgeten, som hjälper visa delar av vårt land. Vi har också slagits för landsbygdsutvecklingen och sådant som vi vet ger ett mervärde för Sverige.Det är dock viktigt att betona solidaritet. Det är därför vi är del av det europeiska samarbetet, och det är därför vi ska utveckla det ännu mer. Min fråga går till näringsminister och gäller uranbrytning.Vi blev påminda om de stora miljöriskerna med uranbrytning vid en gruvolycka i Talvivaara i . Det var ett stort läckage i en nickelgruva med uranhaltig malm.I prospekteras det som bekant flitigt för att eventuellt kunna utvinna uran framöver, bland annat i den vackra Oviksbygden i . Inom en ganska kort framtid kommer man troligen att skicka in en ansökan för att bryta malm, och då är det skarpt läge.Till min glädje läste jag att partiledaren skrev i att hon vill förbjuda uranbrytning i . Innebär det att näringsministern håller med partiledaren och kommer att säga nej till uranbrytning om den frågan hamnar på regeringens bord, vilket den gör om inte det kommunala vetot används? Låt mig först och främst understryka att det inte har inkommit någon ansökan om att bryta uran. Det är också viktigt att komma ihåg att den berörda kommunens fullmäktige har vetorätt innan frågan ens kan komma på regeringens bord och prövas enligt miljöbalken.Regeringen kommer alltså inte att kunna ge tillstånd till utanbrytning om inte berörda kommuner, i detta fall i , säger ja. När ansökan sedan kommer till regeringen kommer den att prövas.Som centerpartist har jag varit tydlig med att säga att jag inte tycker att vi ska ha uranbrytning i . Partiledaren var mycket tydligare än näringsministern . När du skrev i var det ingen tvekan: Kommer denna fråga vill ni ha ett förbud.Min fråga förutsätter att kommunen inte lägger in sitt veto utan säger ja. Lovar du då, , att ni säger nej om det blir en ansökan och den hamnar på regeringens bord? Då är det ni som äger frågan. Kan du som näringsminister säga att det inte blir någon uranbrytning i , att det kan man glömma? har inte testat på att vara både partiledare och minister. Förhoppningsvis gör han aldrig det, men om han gör det kommer han att inse att man är samma person oavsett titel.För att en uranbrytningsansökan ska behandlas av regeringen krävs det att de kommuner som berörs tycker att det är okej. Använder lokala politiker sitt veto stoppas möjligheten att bryta uran. Jag förutsätter att man gör så på de orter som berörs, men kommer det på regeringens bord har jag varit tydlig med hur jag kommer att agera. Jag vill ställa min fråga till biståndsminister och rikta blicken mot en orolig del av världen som inte får så mycket uppmärksamhet, nämligen Kongo.Vi var fyra riksdagsledamöter som för mindre än åkte dit. Det var skakande att se en misär där lever på och där våldtäkt än används som en del av krigsföringen. Vi besökte också Panzisjukhuset i östra som byggts upp med hjälp av svenska biståndsmedel.Det är en pågående konflikt. Under har miljontals människor mist livet.Vad kan genom FN och EU göra för att påverka utvecklingen i positiv riktning så att det kan bli fred och slut på kriget? Regeringen har ett starkt engagemang i detta område som vi kallar Storasjöregionen. har diplomatisk närvaro i , och Rwanda.Varför nämner jag detta? Jo, jag tror att vi förutom att ha ett starkt svenskt engagemang, inte minst genom det europeiska samarbetet, behöver titta på hur länderna regionalt försöker hantera det som är grundorsakerna till den förfärliga humanitära situationen och att människor ännu inte har kommit ur kriget.Det handlar om att vi måste få en långsiktig lösning genom att de samarbetar för att skapa fred och komma undan den förstörelse som sker.Vi har stoppat biståndet till eftersom vi i en FN-undersökning har sett att har begått övergrepp. Vi har sett till att föra samman parterna för fredssamtal i . Jag var i regionen för att politiskt trycka på i denna del. hanteras det inom ramen för Afrikanska unionen och FN för att man ska komma till rätta med grundorsakerna till den fruktansvärda situation som inte minst kvinnor befinner sig i. Jag tackar biståndsministern för svaret och engagemanget och för det som har gjorts. I nästa omgång kanske du kan berätta mer konkret vad som står på agendan. Jag tror att vi alla, både här och i omvärlden, är överens om att det är en hemsk konflikt, men frågan är hur vi kan komma framåt och vad vi konkret kan göra i fråga om påtryckningar på regimen för att förmå den att komma med en långsiktig lösning.Detta är på ett sätt en del av den rikaste delen av världen. Det finns mycket naturtillgångar och en otrolig rikedom i marken, men ingenting fungerar. Frågan är vad mer konkret kan göra genom kontakter bilateralt och genom FN och EU för att stoppa detta. I mitt första svar valde jag att inrikta mig på och att vi måste titta på grundorsakerna till att det ser ut som det gör.När det gäller måste vi naturligtvis ställa ökade krav på det politiska ledarskapet för att komma till rätta med laglösheten och bristen på rättsliga institutioner och statsinstitutioner i östra delen av . De har också ett ansvar för territoriell integritet och för att sköta sin del av relationer och närvaro för att kunna vara bra partner i en regional insats för fred och säkerhet. Man måste angripa diskrimineringen av minoriteter och att man inte har samarbetat. Vi måste sedan se till att fortsätta med vårt humanitära stöd och hjälpa till för dagen för att lindra nöden och döden. Vi måste också se till att vi långsiktigt ställer resurser och kompetens till förfogande för att bygga rättsstatskapacitet och stärka civilsamhället och se till att det blir ansvarsfulla investeringar, företagande och nya jobb i den här rika delen av världen som just nu inte har sin fulla potential, vilket framför allt drabbar kvinnor och barn. Min fråga går till integrationsminister är det etableringsreformen infördes här i landet. Ett av skälen till etableringsreformen var att fler nyanlända skulle komma ut på arbetsmarknaden.Den senaste statistiken från Arbetsförmedlingen visar att det är drygt 155 000 utrikesfödda som är arbetslösa eller i program. Det är en ökning med 15 000 sedan föregående år. Vi vet att de utrikesfödda har en särskilt bekymmersam situation på arbetsmarknaden. Man kan dess värre också se att de åtgärder som regeringen har föreslagit för att få ut fler i reguljära arbeten inte räcker till.Är regeringen beredd att föreslå ytterligare åtgärder framöver för att stimulera så att fler kommer ut på arbetsmarknaden? Jag tackar för frågan. Är vi beredda att vidta fler åtgärder? Ja, det är vi. Detta är ett område som vi reformerar eftersom det är en av våra viktigaste samhällsutmaningar. Hur ser vi till att ta till vara den kraft som finns i människor som har flytt eller invandrat till vårt land?I dag är situationen på arbetsmarknaden sådan att var sjätte person som gick till jobbet är född i ett annat land - var fjärde tandläkare, var tredje läkare. Det har aldrig någonsin varit så många födda i andra länder som går till jobbet.