kam-sf · H0C120130523sf · 2013-05-23 14:00:00 — Dokumentet finns inte. There is no row at position 0. Statsministern har i medierna hävdat att Husbyborna själva borde visa att de inte accepterar upploppen som har pågått . Föräldrar och företagare är två grupper han alldeles särskilt har pekat ut med ett stort ansvar.Visst kan man hålla med statsministern om att man som förälder har ett ansvar för vad ens ungdomar gör, att de inte är ute på stan, stökar till och begår brott. Men mest intressant är vad statsministern själv har för ansvar som regeringschef för ett samhälle där arbetslösheten är högst i , där arbetslösheten är högre än i alla jämförbara länder i EU och där Arbetsförmedlingen rapporterar att de ungdomar som varken arbetat eller studerat uppgår till 77 000 personer.Den politik statsministern har bedrivit har misslyckats. Ändå planerar regeringen för mer av precis samma sak. Varför framhärda med en politik som alldeles uppenbart inte fungerar? Det brinner i förorterna, och här försöker Socialdemokraterna ta billiga poäng. Föräldrar, vuxna och ett helt samhälle engagerar sig för att minska våldet och ersätta det med lugn. Jag vill bara uttrycka att de har vårt stöd. De är våra hjältar. Fortsätt på det sätt som ni har inlett med, och sedan tar vi partikäbblet en annan gång.Jag är nöjd med att har konstaterat att sänkta inkomstskatter ger betydande sysselsättningseffekter. Jag är övertygad om att det är en bättre metod för att få fram jobb än den som ni förespråkar med en kraftigt ökad beskattning för att anställa unga som ska finansiera en kraftig bidragsutbyggnad. Det är uppenbart att regeringens idé om att ökade klyftor ska leda fram till fler jobb varken skapar jobb eller trygghet i vårt land. De senaste händelserna bidrar naturligtvis till den bilden. Men det gör även de andra siffrorna jag nämnde, att arbetslösheten är högst i och växer mer än i andra europeiska länder, att 77 000 unga människor varken studerat eller arbetat . Det är inte ett uttryck för en politik som fungerar utan precis tvärtom.Sverige behöver en satsning på yrkesintroduktion för unga, en obligatorisk gymnasieutbildning för dem som inte har gymnasieexamen och saknar arbete, mindre klasser i skolan, en jobbgaranti så att ungdomar inte lämnas i långvarig passivitet. Det är verkningsfull politik som kan ge framtidstro.Statsministern kör på på den inslagna linjen. Det är uppenbarligen så att mer av ojämlikhet ska fixa jobben på mandatperioden när det inte har lyckats . Man kan undra vad som ska hända för att det ska bli fallet. Det är viktigt att Arbetsförmedlingen kan ge stöd till unga som är arbetslösa från dag ett. Det kan de . De har omfattande resurser för att göra så.Det är viktigt att lägga om gymnasieutbildningar och andra utbildningar i så att fler når godkänt. Vi rättar till problemen med . Kunskaper sätts i centrum. Sysselsättningen växer i , och utanförskapet minskar. Vi påverkar den. Jo, sysselsättningen växer i , och utanförskapet minskar.Om man ska ge sig in i sifferleken ska man läsa alla siffror, , och lära sig hur det ser ut. Jag kan berätta att det naturligtvis finns mycket kvar att göra. är en liten öppen ekonomi påverkad av sin omvärld. Men vi har resurser som andra saknar, och vi ska definitivt satsa på att bland annat unga ska få jobb, till exempel med yrkesintroduktionsavtal. Jag tror att de är bra, och staten bör vara med och stödja. Det är en svart vecka i förorter. Det är hemskt att se hur de som bor i och på andra ställen måste uppleva detta på sina gator.Oroligheterna visar att är ett delat land. Bakom detta finns också ett politiskt ansvar som har brustit. I politisk handling vänder vi alldeles för ofta förorterna ryggen. Det är upprustning som inte blir av, centrum som stängs och närservice som flyttar. kommer jobben till städernas centrum, men inte till förorterna. Segregationen ökar, och det är det som gör mig bekymrad som denna.Jag vill veta vad statsminister gör för att rusta miljonprogrammen runt om i förorter och vad han gör för att minska segregationen. Det är farligt att skapa en bild av ett delat med centralorter skilda från sina förorter. Jag tror inte att det stämmer. Jag tror att skiljelinjen går rakt igenom , mellan den majoritetsbefolkning som vill ha lugn och ro, som vill få stopp på våldsverkarna, som vill ha respekt för egendom och att kunna röra sig fritt i sitt närsamhälle, och det lilla fåtal våldsanvändare som tror på våldet som arbetsmetod.Det är intressant att notera att i växer sysselsättningen. Det har skett betydande och stora insatser i regi eftersom mycket är fråga om kommunala verksamheter. Det råder högre lärartäthet och det finns större resurser i skolan. Jag var själv med och följde detta i Husbygårdsskolan långt före de händelser som har brutit ut. Det är vårt sätt att ta ett samlat ansvar och att inse att här finns en social tyngd.Dela inte in genom att dra linjer där stora delar av befolkningen hamnar på en annan sida än där de vill vara. De vill vara med oss, vi som tror på ett öppet, fredligt och demokratiskt samhälle där vi inte ger vika för våldet. var det inte den linjen jag drog. Den linje jag drog är ungefär den tunnelbanelinje som först kommer till och därefter kommer till . Det finns en uppenbar segregation mellan förorterna och möjligheterna att integrera jobb, företag och utveckling för den unge.Det finns många områden där man klarar av att rusta miljonprogrammen. Vi vet mycket väl att förorter runt om i inte klarar att rusta, och vi hör ingenting från regeringen om hur man ska få bukt med denna upprustning av miljonprogrammen. Den är ett sätt att visa för de unga som bor där att de är ställen värda att utveckla, att få en positiv spiral, att fritis inte avvecklas utan utvecklas, att fler jobb skapas och att fler företagare kan få tillgång till små lokaler att bedriva sina verksamheter i stället för att stänga igen och flytta bort. Det har varit den moderata ledningens politik. Vi politiker ska vara försiktiga med att dra streck ovanför huvudet på folk. Det var tydligen inte mellan city och förorterna som strecket gick utan mellan olika förorter. Jag tror inte att människor vill höra att de är på ena sidan av en linje som har dragit. Jag tror att stora delar av Husbybefolkningen inte känner igen sig i beskrivningen.Sysselsättningen växer i . Där finns absolut sociala utmaningar, och de förstärks just . Här som överallt annars i är de boende i förorterna trötta på fenomenet att någon dyker upp och sätter rubriker över en förort som fungerar alldeles utmärkt och där människor kämpar på precis samma sätt för att det ska finnas jobb och bra förutsättningar. Och så dyker någon upp och börjar dra streck i tillvaron och talar om att de är på fel sida och att det är särskilt synd om dem. Jag tror inte på det.Jag kan visa att stora resurser har satts in, och det bör vi fortsätta med. Det är klart att vi ska rikta utbildningsinsatser till människor som har mer kvar att göra för att nå fullständiga betyg. Vi har gjort det, och vi ska göra det igen. Det är ett sätt att visa att resurser visst finns och används på rätt sätt. Det är mycket prat om här, men det gäller inte bara . Det gäller Brandbergen, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och . Det gäller i , delar av centrala , Skäggetorp i och Stenhagen i Uppsala.Bilar och containrar brinner. Polisstationer och tågstationer brinner. Kulturarv och skolor brinner. Stenar och brandbomber kastas och rutor krossas. Poliser och brandmän misshandlas. Vanliga, hederliga medborgare misshandlas.Hur långt, , ska det behöva gå innan ni inser att er ansvarslösa, mångkulturalistiska splittringspolitik får den här sortens konsekvenser? Då var det dags för , och då var det alltså invandrarnas fel. Det var ju oväntat.Har noterat att det är andra utrikes födda och med utrikesbakgrund som står sida vid sida med våldsverkarna och försöker få lugn och ro? De går ut och försöker ta ansvar i det nära lokalsamhället.Låt inte våldsverkare styra vår verklighetsbild. Det finns en kärna av unga arga män här, som vi har sett på många andra håll. Och ja, det sprider sig. Det sprider sig när våldsverkare beter sig illa.Vi ska ha ett rättssystem som visar att vi skiljer rätt från fel och att lagen gäller lika för alla över hela . Men hjältarna, , är de du försöker profitera på. Det är människorna som bor i dessa områden, och som är de största brottsoffren, som är den bäst verkande medicinen för att skapa lugn. Mina hjältar är de du vill göra till fiender. Där går skiljelinjen i svensk politik. Jag skyller egentligen inte på någon annan än och hans kolleger i regeringen.Det är svårt när man lyssnar på i den här diskussionen att inte dra parallellen till den stora branden i för 2 och myten om den fiolspelande . Det finns mycket att säga om den myten, inte minst att fiolen inte uppfanns förrän många århundraden . Han kan alltså omöjligt ha spelat fiol, men fiolspelandet är bara en metafor för ineffektivitet, passivitet och usel politik.Det här duger inte, ! Det duger inte att stå och spela We shall overcome på fiol när huvudstaden i vårt rike står i brand. När kommer erkännandet, ? När tänker ni erkänna att det är er ansvarslösa splittringspolitik som ligger till grund för det kaos som vi just nu bevittnar här i och andra delar av landet? Jag hoppas att ni inser att den långa uppräkning av förorter som gjorde inte gjordes av kärlek till dessa förorter, med någon egentlig önskan att det ska gå bra där eller för att visa förståelse och närhet till människor som bor där. Det är så här det låter när man försöker ta billiga partipolitiska poäng och kommer tillbaka till den tes som vaknar med , äter till lunch och går och lägger sig med : Svaret på alla frågor, varhelst de kommer ifrån, är att det är invandrarnas fel.Har man alltid svaret blir frågan och resonemanget rätt ointressanta. Vi vet var du kommer att landa, . Vi har hört detta om och om igen. Men du ser inte hur samhället ser ut. Sida vid sida med de unga våldsverkarna står de som har precis samma bakgrund som dessa våldsverkare och som, precis som du och jag, hoppas att vi ska få stopp på detta och vill att vi ska ta gemensamt ansvar.Det är det som måste ske i det nära. Sedan ska vi föra diskussioner, här och i andra sammanhang, om hur vi använder resurser för att få bra utbildning och väl fungerande integration in i det svenska samhället - in i det svenska samhället, , inte ut ur . Där har vi förmodligen lite olika uppfattningar. Det är väldigt sorgligt att se det som händer i och andra delar av dessa nätter och kvällar. Framför allt är det sorgligt för de människor som bor där, som drabbas av skadegörelse och våld och känner otrygghet.Några saker är det lätt att vara överens om: Våld är fel. Skadegörelse är oförsvarligt. Det är alltid fel att kasta sten och angripa räddningstjänsten.Men sedan kommer några svårare frågor som måste besvaras. Vad gör vi nu? Finns det ett samband mellan ungdomsarbetslöshet, fattigdom, bristande framtidsutsikter, avveckling av fritidsgårdar och ett samhälle som blir alltmer uppdelat? kom med en rapport som visar att klassklyftorna i ökar mest i västvärlden. Ingenstans är ökningen av klasskillnaderna så dramatisk som här.Kan statsministern se något samband mellan ökande klassklyftor och det som tyvärr sker i delar av ? Analysen visar att under 1990-talskrisen fick ökande inkomstskillnader. Det återspeglas i de mått som vi använder för att titta på detta. Man konstaterar att det gäller i högre grad 90-talet och mindre efter 2006. Jag tycker att det är viktigt att hålla ihop det svenska samhället och ge hopp för alla. Det gör man allra bäst genom en skola med kvalitet, genom att se till att alla skolor är bra där alla får möjlighet växa av egen kraft. Där ska resurserna sättas in. Jag har på plats i Husbygårdsskolan och andra skolor sett att detta görs i . Det görs över vårt land. Extra resurser går till skolor med ökad social tyngd. Jag tror att vi måste göra mer av detta, och det kommer vi att återkomma till . Det som statsministern säger är alldeles korrekt. Det har funnits perioder i svensk historia då klasskillnaderna har ökat och perioder då de har minskat. Men pratar vi om din period, , då du haft ansvaret och då en OECD-mätning visar en dramatisk ökning av klasskillnaderna i . Det beror till exempel på att sjuka och arbetslösa fått det sämre och att vi har väldigt hög arbetslöshet, inte minst för ungdomar.En sorts nyckelfråga som du elegant undvek att svara på är: Finns det ett samband? Finns det ett samband mellan din klasspolitik och det som sker? Om du tror att det finns ett samband och om jag tror att det finns ett samband är det en uppmaning att bedriva en annan politik än vad du bedriver. Min fråga återstår: Finns det ett samband mellan ökande klasskillnader och det som sker? Problemet är att baserar en analys på en tes som han inte lett i bevis. visade till exempel att när man räknar in tillgång till skattefinansierade välfärdstjänster har och de minsta skillnaderna i hela den utvecklade världen.Jag ska läsa ur Finanspolitiska rådets slutsats just för att visa att jag pratar om "min tid" och att det är en annan som har utvärderat: "Tillgänglig statisk från SCB visar att spridningen i disponibla inkomster ökat sedan 1990-talskrisen men att detta huvudsakligen ägde rum . Spridningen i disponibla inkomster mätt med Gini-koefficienten" - det är det mått vi använder - "har i stort sett varit . "Man måste bevisa sin tes innan man drar alla sina favoritargument. Den internationella konjunkturen är som vi alla vet mycket svag, och det finns stora orosmoln och fortsatt osäkerhet om den ekonomiska utvecklingen framöver. Detta är någonting som slår och riskerar att fortsätta slå mot jobben i en liten öppen ekonomi som . som är bland de länder som har lägst långtidsarbetslöshet vet vi att i tider av ekonomisk oro är det tufft särskilt för vissa grupper att ta sig in på arbetsmarknaden. Detta gäller många av länder.Jag vill därför fråga statsministern hur detta påverkar arbetet inför höstens budgetproposition. Vilka behov ser statsministern av att vidta ytterligare åtgärder för att i ännu högre grad nå dem som står allra längst från arbetsmarknaden och behöver stöd och hjälp allra mest? Jämfört med övriga europeiska länder avviker genom att vi har fler äldre som arbetar och fler kvinnor som arbetar än i de allra flesta länder, även om det finns andra nordiska länder i nivå med oss. Vi har unga som är arbetslösa, men avviker genom att vi har färre långtidsarbetslösa, fler som har kortvarig arbetslöshet. Där har vi utmaningar. Det finns grupper som står långt från arbetsmarknaden, mycket därför att vi har uppmuntrat dem att söka sig till arbetsmarknaden, satt stopp för omfattande förtidspensionering och minskat långvariga sjukskrivningar för allt fler. Det är det utanförskap som minskar och gör att man kommer närmare arbetsmarknaden. Då måste vi ha en fungerande arbetsförmedling, då måste vi ha riktade insatser och då måste vi ha bättre utbildningsinsatser med bättre resultat därför att det är höga trösklar för att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Det är det vår arbetslinje handlar om. Det är det vi ska använda vår starka ekonomi och våra starka offentliga finanser till varje gång vi får tillfälle, också när vi kommer till detta . Det är tydligt att jobben är helt avgörande för vår framtida gemensamma välfärd. Jobben är avgörande för att minska utanförskapet. Oavsett om vi talar om eller hänger detta väldigt tydligt ihop. Men det är också viktigt att vi har ett fungerande skattesystem. Jag som varm Europavän, och som tror att samarbete i form av EU kan göra oss starkare och inte svagare, är intresserad av att höra vad statsministern har att säga om den diskussion om illojal skattekonkurrens som förekommer globalt och där EU ska vara en stark spelare. Statsministern har ju varit på där frågan har diskuterats. För är det centralt att EU ska användas för att just driva ut illojal skattekonkurrens. Rätt skatt ska vara rätt skatt. Den behöver inte nödvändigtvis vara högst, men den ska vara rätt. Utgångspunkten är att på sina håll i får man betala höga skattesatser medan det på andra håll har funnits skatteparadis och öar dit man kan attraheras med nollbeskattning. går vi mot ett system där vi försöker luckra upp detta, där vi förhindrar skatteflykt och utbyter automatiskt information om olika former av kapitalflöden. Det måste vi göra eftersom många av företagen är gränsöverskridande och finns i flera länder . Vi välkomnar detta och är drivande i den utvecklingen.Jag delar uppfattningen att skattesatsen gärna får vara lite lägre. Men den ska rättvist betalas av alla, annars får vi stora skiljaktigheter.Sedan finns det också en diskussion om hur vi ska se på det faktum att vi har väldigt olika beskattning, och den tycker jag att vi ska dynamiskt ta till oss och diskutera. Regeringen valde att sänka bolagsskatten och fick stöd för det här i . Men vi bör notera att många andra länder nu följer efter. Det beror naturligtvis på att det är ett sätt att konkurrera om ett attraktivt och väldigt rörligt kapital.Vi vill alltså minska möjligheterna till skatteflykt men vara attraktiva för investeringsvilligt och bra kapital som leder till jobb i . Oppositionen är alltid oroad över det som händer i och förorter. Jag är oroad över en annan utveckling som vi ser ske i det tysta, nämligen avfolkningen av stora delar av där skolor stängs, busslinjer dras in, ambulanser plockas bort.Jag vet att alliansregeringen har vidtagit en lång rad åtgärder som har varit positiva, som Inlandsinnovation, satsning på infrastruktur, utbyggnad av bredband och satsningar på enskilda vägar. Jag konstaterar att de få förslag som oppositionen kommer med, till exempel kilometerskatt, skulle förvärra utvecklingen ytterligare.Trots allt det som händer fortsätter den här utvecklingen.Min fråga till statsministern är: Vilka ytterligare åtgärder kan man tänka sig för att vända denna mycket negativa utveckling, framför allt i inland? Detta är en diskussion som finns i stora delar av den utvecklade världen. Vi har en kraftig urbanisering och diskussioner om överlevnadsmöjligheter i delar som är mer glest befolkade. Det gäller framför allt medelstora tätorter, för landsbygden kan ibland överleva, även om också den ibland naturligtvis måste få bättre villkor. Men det finns absolut fog för oro.Som säger har regeringen återkommande just skapat förutsättningar för jobb, för företagande, för tillväxt och för möjligheten att välja skola och säkerställa att det finns basservice som överlever.Det som är på väg är stora infrastrukturinvesteringar som vi naturligtvis löpande ser över. Vi har ett riskkapitalavdrag på väg fram. Det är viktigt att påpeka att den särskilda innovationsfond i inland som vi gick till val på och som är på plats aktivt används.Det finns anledning att återkomma till detta. Och vi har särskilda landsbygdsprogram där vi försöker att möta en hel del av de här utmaningarna.Det går att göra skillnad, och regeringen har visat det . Det är många som har frågor om det som rör sig i förorter. Orsakerna till ungdomarnas agerande kan vara många och skiftande.Ett samhälle som ska fungera kräver trygga vuxna och starka familjer men också att alla barn och ungdomar får chans att klara skolan. Skolan kan inte kompensera för alla brister, men vi kan se till att alla får en framtid genom att se till att de klarar sin skolgång. Och skollagen är tydlig med att alla elever ska få stöd och stimulans att utvecklas så långt som möjligt. För att nå det här målet krävs att de elever som har de allra största behoven får hjälp och stöd av de lärare som har rätt kompetens. Så är det inte alltid . Bristen på speciallärare och specialpedagoger är stor, och den förväntas öka.Är det också statsministerns mening att barnen med de största behoven ska kunna ställa krav på att det finns tillräckligt med specialkompetens på våra skolor, och hur ska vi i så fall se till att tillgången ökar? Det som jag menar står i absoluta centrum för att lyckas bättre i skolan är tidigt och relevant inlärningsstöd. Det visar bland annat det finska exemplet, det vill säga att man redan tidigt i skolstarten får relevant inlärningsstöd om man annars riskerar att halka efter.Vi lever i konsekvenser av både de beslut som vi själva fattar och de som har beslutats långt innan vi kom till makten. I det fallet lever i konsekvenserna av att speciallärarutbildningar lades ned och att det är en yrkeskategori som är i minskande. Men detta reassurerar vi , för vi inser att det behövs relevant speciallärarstöd, specialpedagoger med särskild inriktning att vara inlärningsstöd framför allt till unga.Jag har rest runt i och träffat flera av dem som fortfarande finns kvar och arbetar på det här sättet. Det tror jag är mycket verksamt, och vi har bidragit till att möjliggöra detta. Det tar, som allt när det gäller skolan, väldigt innan reformer kommer på plats. Men vi har tagit steg i den riktningen, och vi bejakar därmed att synen på kunskap är att den måste vara individuellt baserad och ge relevant stöd, framför allt till elever som har inlärningsproblem. Framtidstro, vi behöver framtidstro! och EU behöver klara av att kombinera en bra ekonomi, att rädda klimatet och att skapa nya jobb. Vi kan ju inte först ta ekonomin, därefter kanske jobben och sedan någon solig dag klimatet. Vi har varken tid eller råd med det.Internationella regelverk om utsläppsminskningar skulle inte bara rädda vår existens på vår planet, utan det skulle också kunna vara den jobbinjektion som vi så väl behöver. Men, tyvärr, på grund av motstånd har den inte agerat inom EU för en framsynt klimatomställning. Ett sådant exempel är ovilja, och därmed också regeringens ovilja, att driva på för att EU ska ta ansvaret att ta på sig utsläppsminskningar om till 2020, oavsett vad andra länder gör.Är statsministern beredd att förändra den passiva positionen som den har haft ? Eller tänker du skicka din miljöminister bakbunden en gång till? Jag noterar bara att detta är en djupt felaktig beskrivning.Vi kan mycket väl tänka oss att diskutera att gå . Men då vill jag fråga: På vilken grund ska detta göras? Ska de sedan fördelas på alla EU:s 28 kommande medlemsländer? Det är nämligen gemensamt vi fördelar det.Jag var med den natten då vi satte målet . Det innebär inte att alla länder får målet . Alla får varsin siffra som man ska nå. Vi frågade: Ska vi inte höja målet till ? Och kan jag berätta för att ungefär tio länder sade: Då är inte vi med. Det ska vara valfritt. Då får ni andra som vill göra detta ta över också de reduktioner som vi ska göra. Sedan var det några länder som sade: Ja, vi kan tänka oss att gå , men vi har redan med ett nationellt mål - har till exempel som nationellt reduktionsmål - täckt de konsekvenser som det skulle kunna komma att bli för oss. Vi vill inte ta på oss mer.Då frågar jag : Är det detta som du menar att Socialdemokraterna vill se, alltså en överenskommelse som inte innehåller alla 28 länder och där de som redan har tagit nationella mål friskrivs från att göra ytterligare ansträngningar? Är det så vi löser klimatproblemet? Jag kan berätta att det är så man går bort sig i internationella förhandlingar.Jag är beredd att göra mer, men det ska lösa klimatproblemet. Vi ska inte ta billiga poäng här och sedan inte förstå vad det får för konsekvenser. är det så att det är statsministern som ansvarar för regeringens förhandlingar inom EU och de internationella förhandlingarna.Statsministern svarade inte på min fråga: Är statsministern beredd att ändra sin position, den position som bakbinder regeringen med, och låta den svenska miljöministern driva att EU ska ta på sig utsläppsminskningar om till 2020, oavsett vad andra länder gör? Eller tänker du fortsätta med samma misslyckade politik som ni har drivit ? Vi skriver 2013 . Man har ännu inte lyckats i de internationella förhandlingarna att nå någon som helst framgång.