kam-al · H1C120131016al · 2013-10-16 09:45:00 — är en annan pulsåder som måste rustas upp så att den kan fungera som omledning vid urspårningar och annat som sker efter järnvägen.Järnvägarna ger dessutom oanade möjligheter när det gäller mer långväga transporter mot och sådana avlägsna ställen.Sedan har vi vägarna. Vi har trafikfarliga vägar i . Men de är också oerhört viktiga tillväxten. Vi behöver vara nämna väg E10 där lastbilar slår ihop backspeglarna när de möts . Då är det inte många centimeter som skiljer från en frontalkrock för de lastbilarna.Vi har också E4:an, väg 97 och E45:an som är viktiga pulsådrar i vårt län som också betyder oerhört mycket för tillväxten.Jag ska avsluta med att tala om bostadsbyggandet. I 13 av 14 kommuner i har vi bostadsbrist . Man behöver bara nämna och , som ska flytta hela samhällen. Då förstår man att det sker någonting i vårt län som är oerhört positivt för framtiden. För att vi ska kunna få denna tillväxt att fortsätta måste vi satsa på infrastrukturen. Eftersom jag blev stående på central i därför att det var lövhalka mellan och hade jag god tid att tänka igenom detta.Jag vill gärna instämma i allt vad i grund och botten säger om de oerhört rika naturtillgångar som vi har i , och det gäller även människorna där uppe.Likväl har jag en fråga till . Det beror på de andra anföranden som har hållits här från Socialdemokraterna. Vi har tidigare under och kväll hört att man ska satsa på Europakorridoren. var det Norrbotniabanan och några andra saker. Vi vet att kommer att komma upp och kräva höghastighetståg.Jag har inte så mycket pengar att detta går ihop i en enda rad. Hur ska ni prioritera? Det är klart att man kan tycka att det är bra med . Men det är ju inte på det sättet, utan någonstans måste man prioritera. Jag tycker att det som säger om att satsa på Norrbotniabanan verkar klokt. När det gäller Norrbotniabanan är det precis som sade tidigare: Vi har satt in pengar och finansierat den första delen av Norrbotniabanan . Vi vet att vi med en gång måste starta upp projektorganisationen kring den och få järnvägsplanerna på plats så att man kan se var järnvägen verkligen ska gå. Det är vi beredda att göra. Norrbotniabanan ska enligt vår mening byggas - alla 27 mil.När det sedan gäller dubbelspåret mellan och tror jag att det är ett spår som måste till av många skäl - framför allt för den svenska exporten och för det svenska folkhushållet. Det är också ett spår som kommer att betala sig . Problemet kan möjligen vara att få med sig den norska regeringen nu när man har bytt regering. Vi vet inte vad de tycker om de norska planer som låg fast tidigare. Låt mig hålla mig till Norrbotniabanan, för vi har tidigare haft diskussioner om Haparandabanan, hamn och Botniabanan.Ni socialdemokrater vill oerhört mycket på området. Men man kan inte bygga Norrbotniabanan genom att anslå pengar till . Det är vad ni har anslagit. Då återstår såvitt jag förstår på banan. Det är ju också en sträcka, och detta måste man fixa till på något sätt innan man kan sätta i gång. Du kan vara fullständigt säker, , på att när vi sätter i gång det bygget har vi också finansierat varenda kilometer. Det går inte att sätta i gång och bygga bara en liten bit. Det är vi fullständigt på det klara med. Det skulle dessutom inte vara försvarbart att bara bygga en liten bit, för Norrbotniabanan är till skillnad från många av projekten söderut samhällsekonomiskt lönsam. Jag håller med dig, . Jag kan bara gratulera till fyndigheterna ni har där uppe och till hur duktiga ni är. Jag har själv jobbat i i med gruvindustri och i , så jag vet hur duktiga ni är på . Det är bara att lyfta på mössan och säga: Ni är bäst, och ni kommer alltid att vara bäst. Men det gäller att satsa ytterligare.Malmbanan kommer säkert att komma. har regeringen gett pengar till jag vet inte hur många sidings - jag tror att det är fyra möten. Det är på gång. Men som sade handlar det om en prioritering.Mellan och är det vägen som förbättras, och det är någon miljard som ska läggas ned där. Den är däremot tveksam, för malmen räcker inte längre än kanske , och man ska bygga en järnväg på den sidan. Hur sker prioriteringen? Man har anslagit pengar för fyra mötesspår. Men två av dessa mötesspår går på den södra delen, mellan och . Det påverkar alltså inte frakten mellan och . Det är på den norska sidan som det finns problem, och där har varit tvunget att bidra till finansieringen. Varför det ska vara på det sättet kan man ju ha sina funderingar på.När det gäller malmen i kan jag säga att alla gruvor har ett perspektiv . Vi driver den här gruvan , säger man, men vi vet att det finns malm inom området att bryta . En järnväg mellan och skulle också bli lönsam. Dessutom kan man tänka sig att förbinda den med . Då får man en helt annan möjlighet att köra ända från . Jag tror att man kan vara ganska lugn när det gäller att kommer att få dubbelspår. Det är bara så, för då ska malmen från gå den vägen också.Vad är järnmalm? Järnmalm definieras som en lönsam produkt. Det beror precis på priserna vad värdet kommer att ligga på. Vi har haft tur gemensamt med ; det är bra priser och de har stor efterfrågan. Man kan bara se optimistiskt på . får satsa pengar på bostäder och sådant, och det gör de också. Man kan inte göra annat än att hålla med.Jag var och lyssnade på ett föredrag där en kille från berättade om de hamnmöjligheter som man har där uppe. Det betyder oerhört mycket också för annat gods än järnmalm att kunna använda sig av denna hamn. Jag tänker ta tillfället i akt och tala om något som ligger mig varmt om hjärtat - utvecklingen i och i . Detta hänger ihop.Vårt land växer så det knakar. beräknas befolkningen i åldern öka med drygt 150 000 personer. Nästan alla av dem söker sig till . Nio av tio kommer att välja Stockholms- och som sin hemadress.Jag är född och uppvuxen här. Jag har stor förståelse för att unga söker sig hit. Här förverkligas drömmar. Här finns liv, lust och mystik på ett sätt som bara en större stad kan erbjuda. Här möts människor av olika nationaliteter och olika kulturell och social bakgrund. Det är det som gör speciellt. Och det är då - i dessa möten - som kreativitet, entreprenörskap och hopp om framtiden föds.Men så är det inte för alla. Många drömmar krossas kanske redan innan man kommer hit eller så fort man kommer hit. Att slå sig in på en arbetsmarknad där man ska konkurrera med 85 000 andra arbetslösa är inte så lätt. Det är 10 000 fler än det var och nästan 25 000 fler än det var i början av 2007.För mig som socialdemokrat kan aldrig hävda sig med låga löner, lägre kompetens och gårdagens teknik. Fokus måste riktas mot hur tillväxtmotorn - hela landets tillväxtmotor - kan ligga i framkant. Politikens viktigaste uppdrag är att se till möjligheterna. Om man som regeringen lutar sig tillbaka och litar på att det ska ordna sig går det åt skogen. Det behövs en aktiv arbetsmarknadspolitik och satsningar på nya jobb.Många är de stockholmare som oroar sig över sin privatekonomi. Var fjärde hushåll skulle inte klara en oväntad utgift på utan att behöva låna pengar eller be om hjälp. Trygga människor vågar. Det är så vi får utvecklingen att gå framåt och vidare.Men i stället oroas stockholmarna över sina bostadslån. Bostadspriserna gör stockholmarna belånade upp över öronen. En ränteuppgång eller att man blir av med jobbet betyder en ekonomisk katastrof för de allra flesta hushållen i den här regionen.Det finns inte tillräckligt med bostäder, och de som finns kan bara en begränsad grupp, bara de med pengar, efterfråga. Marknaden kommer aldrig att kunna lösa bostadsproblemet åt oss.I den här regionen behövs minst 300 000 bostäder . Regeringen skyller på krångliga byggprocesser. Bostadsministern tillsätter utredningar, men några svar på hur vi ska komma till rätta med problem får vi inte.Jag vet att det går att bygga nya bostäder. Jag satt själv i . Där baxade vi igenom 20 000 bostäder. Med ren och skär politisk vilja är det genomförbart, och det är den som saknas. pratas det fortfarande om att det behövs nya bostäder men några bostäder blir det inte, åtminstone inte ens i närheten av det behov som finns. Det är helt uppenbart att det krävs en socialdemokratisk ledning såväl i regeringen som i och , annars kommer man aldrig att klara bostadsproblemet.Det är inte bara bostadsbyggandet som har havererat. Efter de stora satsningarna på infrastruktur i har infrastruktursatsningarna legat efter. De har legat långt under riksgenomsnittet. Det finns, och har funnits, en påtaglig motvilja från regeringar och att satsa på , och det trots att ökat med 600 000 invånare de senaste tre decennierna. Vi snackar om ett helt Oslo.Den senaste stora restidsundersökningen visade att stockholmarna spenderade per dag för att ta sig till jobbet. En lite mindre som TCO har gjort ganska säger att det är . Oavsett vilket är som stockholmaren spenderar på väg till och från jobbet. Tänk vad mycket man skulle kunna göra med all den tiden.Vi är så klart jätteglada att regeringen har tillsatt en förhandlingsman för att få till stånd en utbyggd tunnelbana i . Det är mer än välkommet, men regeringens kompisar på andra sidan vattnet har konsekvent motsatt sig den utbyggnad som är nödvändig för att garantera en kollektivtrafik som fyller behoven i en växande region.Att kan fortsätta att växa är viktigt för hela välstånd. Global konkurrens och specialisering i näringslivet kräver att företag har tillgång till många olika kompetenser i sin närhet. För att klara de framtida utmaningarna behövs ett kreativt med bostäder som folk kan efterfråga, bra infrastruktur och kollektivtrafik som underlättar resandet. Staten har i allra högsta grad ett ansvar att bistå här. I motsats till är jag inte född i den här regionen. Jag är mycket stolt över att bo här, och jag tycker att alla vi svenskar kan vara glada och stolta över att vi har en så vacker huvudstad. Inte minst fick vi ett kvitto på det när president var här och tyckte att det var en fantastisk stad.Stockholm är viktigt för , precis som är viktigt för , för och för Finland.När säger att den här regeringen har lutat sig tillbaka och gjort i stort sett ingenting reser sig raggen på min rygg. Jag håller med om att vi har varit försiktiga med att framför allt bygga ut kollektivtrafiken , men det faller på väldigt många regeringar. Att säga att det är den här regeringens fel stämmer inte med verkligheten. De tidigare två spåren in till kom 1871, och det har varit ett antal regeringar . Det är bra att det nu blir flera spår in till . Det är jätteroligt att du är född utanför den här regionen, . Jag kan berätta för dig att en majoritet av dem som bor i är födda utanför 08-området. De allra flesta har kanske ett annat hemma än just här, men det är här de spenderar sitt dagliga liv. Det är här de reser fram och tillbaka till jobbet, och det är ett resursslöseri.Jag påstod inte heller att det bara var den här regeringen som inte har gjort tillräckligt. Men det är den här regeringens kompisar i som inte har gjort ett skit. Det är kanske det som är problemet. Det saknas en politisk vilja att förändra. Det saknas en politisk vilja att satsa på det som behöver satsas på.I stället avsätter man massor av pengar till en spårväg som tar 6 000 personer . Tunnelbanan tar 1,2 miljoner resande . Det är den typen av satsningar som behövs, inte små fjuttgrejer som kostar hur mycket som helst. Våra statsråd är födda i , , och , och vi hade tidigare ett som jag tror var född i . Det är många som är inflyttade här i och tycker att detta är en fantastisk stad.Alldeles hörde vi argumentera vältaligt för satsningar i . En regering måste se till hela landet. Det tycker jag att man också måste ta med i beräkningen. Jag tycker att den här regeringen gör väldigt mycket för den här regionen så att vi inom de närmaste decennierna ska få en bättre situation och ett större pendlingsområde till denna verkligt viktiga huvudstad för hela . Jag betonar att det ska vara en huvudstad för hela och inte bara för stockholmarna. Jag har aldrig påstått att bara skulle vara för stockholmarna. Jag sade tidigare att en majoritet är inflyttad hit. När nio av tio som kommer ut på arbetsmarknaden flyttar till den här regionen är det klart det ligger i vars och ens intresse i hela . Det är ingen utveckling vi kan styra över. De kommer hit vare sig vi vill eller inte. Vill vi att människor ska ha vettiga bostäder och vill vi att människor ska ha en fungerande arbetsmarknaden måste vi satsa. Stockholmarna kan inte bära den inflyttningen själva, utan vi behöver alla hjälpas åt för att få det att fungera.Därmed inte sagt att vi ska strunta i gruvorna i eller skogen i . Hela måste leva. Jag är helt överens med dig, men vi kan inte bortse från . Det känns nästan hedervärt att i denna sena timme få avsluta denna ganska långa och intensiva debatt som vi har haft här om någonting som kanske är en av de viktigaste frågorna som vi har för att vi ska kunna utveckla vårt land och fortsätta att vara den välfärdsstat de flesta av vill att det här landet ska vara. Tillväxt och arbetsmarknadspolitik är några av de viktigaste delarna för att vi ska kunna bygga upp ett sådant land.Därför är det mycket beklagligt att debatten har handlat om skattesänkningar eller skattehöjningar, vilket man vill, i några få branscher. Den har inte handlat om de väsentliga sakerna.Hur ska basindustrin kunna utvecklas och bidra till att vi får in de exportintäkter som vi så väl behöver? Jag tror inte att basindustrin kommer att ge den stora sysselsättningen, men det är ingen tvekan om att basindustrin även kommer att stå för mycket stora delar av våra exportintäkter.Lika viktigt är det att man tar hänsyn till de nya företagen som ofta startas i de kreativa näringarna. Vi vet ju att de också exporterar mycket. Jag tänker på spelbranschen, modet och designen i vårt land som exporterar mer och mer.Vi socialdemokrater tycker därför att vi inte ska kasta bort debatten om tillväxten och arbetsmarknaden genom att bara låta det handla om skattelättnader i några få branscher. Det är det det handlar om, och det har varit det stora slagordet under dagens debatt. Det beklagar vi socialdemokrater. Vi har till exempel lagt ett exportstödpaket på , inte för att underlätta för dem som redan finns på en exportmarknad utan framför allt för att vi ska öka möjligheten för de företag som inte finns ute på en exportmarknad , de små och medelstora företagen som kanske inte har velat ta steget utanför gränser. Det är de företagen vi tycker ska finnas på en ny marknad, och kanske ska man i första hand vända sig till EU:s inre marknad.Vi vill satsa pengar på att man öppnar nya representationer i , i Kanton, i och i . Det är också viktigt att inte bara kunna exportera och få råd om hur man ska exportera. Det ska också finnas exportkreditgarantier. Vi föreslår därför 70 miljoner i extra anslag till . Vi vill utveckla mer regionala exportcentrum och ge företag inom en viss region som vill gå ut på en exportmarknad möjligheter genom att vi skjuter till en slant så att de kan slå sig samman och bilda en stor verksamhet.Man kan kritisera oss socialdemokrater för både det ena och det andra. När det handlar om tillväxt och företagande vill jag dock påstå att vi har gjort vår hemläxa. Allianspartierna har stannat i sin utveckling och slutade prata om dessa frågor redan när de tillträdde 2006. Sedan har det inte hänt någonting. De har nämligen fortfarande bara ett recept. Vi har utvecklat vår politik och har någonting nytt att erbjuda marknaden. Vi har någonting nytt att erbjuda företagen. Vi har någonting nytt att erbjuda framtidens arbetstagare. Det är skillnaden mellan socialdemokratisk tillväxtpolitik och Alliansens tillväxtpolitik som de ändå inte har kunnat genomföra. Det har visat sig i dagens debatt att det finns alltför många blottor. Det är beklagligt och tråkigt. Alliansen borde gå hem och fundera över att göra sin läxa. Det är dags för det nu.Vi behöver en ny politik för tillväxt, företagande och arbetsmarknad. Jag är helt övertygad om att svenska folket delar min uppfattning i den frågan. , vi har debatterat när jag satt i näringsutskottet. Det jag saknar i debatten är framför allt att ni inte talar om hur bra regeringen har skött innovationer och satsningen på forskning och utveckling. Det har aldrig i svensk historia satsats så mycket på forskning och utveckling som , 9 miljarder i den senaste propositionen. Det är viktigt eftersom mycket av vår export kommer att vara tjänster, inte produkter. Det är tjänster med högkvalitativa krav. Därför är det konstigt att ni bara talar om att tillsätta ett råd där statsministern, som ju inte har kunskap om detta, ska sitta som ordförande. För att utveckla tjänstemarknadssidan skulle ni i stället kunna engagera er med organisationer, med pengar och med folk som kan detta. kommer att diskutera innovationsfrågor betydligt mer än vad jag gör i detta sammanhang. Jag valde att diskutera tillväxten i ett större perspektiv. Men vad är det för skillnad på och det så kallade , där väl överlät ordförandeskapet till ? Det var ändå en politiker, ett statsråd, som ledde trots att det var hemskt att politiker skulle engagera sig i debatten om tillväxten och de framtida frågorna. Det skulle experterna avgöra. Vad är det för skillnad?Kritiken är möjligen att det inte räckte med att skjuta till pengar - om man hade gjort det hade vi kanske berömt det. Man skulle dessutom stöpa om och organisera om alltihop så att det tog lite extra tid innan man kunde få ut pengarna till företagen, människorna och arbetstagarna. Jag förmodar att har läst rapporten från . Det finns mycket bra i den. Regeringen har tagit det till sig i sin politik för att verkligen försöka förstärka konkurrenskraften och svensk industri.En fråga som jag nämnde var energi som är oerhört viktigt för att över huvud taget klara exporten. Det är bra att oppositionen satsar på Business som det heter numera. Ni var emot att det skulle läggas ihop . Det är bra att ni satsar på det. Vi har diskuterat energi tidigare, och jag tänker inte ta upp den debatten. Däremot ska jag kommentera det sista.Det var många saker som hade sett oss göra , och alla myndigheter är inte nedlagda. En del har man gjort om. Vi hade en annan uppfattning när man gjorde om till Business , men vi kan inte backa tillbaka bandet och säga att vi skiljer på verksamheterna igen. Det vore direkt korkat och irrationellt. Det är viktigare att få i gång tillväxten i stället för att stöpa om statens verksamhet. Därför arbetar vi mycket mer för att få fram Business . Vi socialdemokrater har satt kampen mot arbetslösheten högst på vår agenda. Vårt mål är att ha EU:s lägsta arbetslöshet . Det är en tuff utmaning, men vi räds den inte. Då är det viktigt att satsa offensivt på alla politikområden. Vi behöver en bra arbetsmarknadspolitik, en bra skolpolitik, en bra vårdpolitik och en bra näringspolitik. Man kan fortsätta räkna upp område efter område där vi vill satsa offensivt. Det är mycket klokare än att sänka skatten och tro att det är lösningen på problemen. Satsa offensivt, investera offensivt för att få mer jobb är vårt svar.Jag vill koncentrera mig på ett mycket viktigt område i batteriet av åtgärder. Det handlar om vikten av att prioritera forskning, innovation och utbildning ännu mer. Det är angeläget att se den röda tråden mellan utbildning, forskning och innovation. När man ser helheten bygger man ett starkt . Därför behöver vi mer utbildning, mer forskning och mer innovationer. Det är en politik som bygger ett starkt och som gör företagen starka och leder till mer jobb och tillväxt.Jag vill nämna några områden där jag tycker att vi borde ta ut steglängden. För det första måste vi tänka långsiktigt om högre utbildning, forskning och innovation ska kunna fungera som motorer för jobb och tillväxt. Denna långsiktighet saknas tyvärr . Forsknings- och innovationspropositionen kommer . I stället borde vi tänka lite annorlunda, tänka längre, ta ut steglängden, tänka för att bygga starkt. Forskningens aktörer, både akademin och företagsvärlden, vill ha det så. De vill ha spelregler som är långsiktiga och hållbara. Det tycker jag är en viktig fråga för politiken. Jag beklagar att den nuvarande regeringen inte ser det så utan har fortsatt att driva en mer kortsiktig forsknings- och innovationspolitik.För det andra är det synnerligen angeläget att se över hur forsknings- och innovationspolitiken ska organiseras och finansieras. Trots att forskningsanslagen ökat kraftigt har inte förbättrat sin internationella position som forsknings- och innovationsnation. Studerar vi banbrytande forskning ser vi att länder som , och lyckats bättre än vi. Det visar att det inte räcker med enbart högre anslag. Det behövs också strukturreformer för att få ut mer av svensk forskning och innovation. Därför tror vi att det behövs en bred parlamentarisk översyn av den svenska forsknings- och innovationspolitiken.Om vi tittar på hela det svenska högskolelandskapet får vi ett nej av den sittande regeringen även till det. Vi tror att det är nödvändigt att se över vår organisering och finansiering av forskning och innovation, för det bygger starkt. Det stärker svenska företag och deras konkurrensmöjligheter.För det tredje satsar regeringen tyvärr alldeles för lite på att stärka samverkan mellan akademi, näringsliv, offentlig sektor och politik. Representanter för näringslivet, både arbetsgivare och fackliga företrädare, säger samma sak. Det behövs mer av samverkan.Om vi hade regeringsmakten skulle vi satsa betydligt mer på samarbete och gemensamma prioriteringar av forskningsresurser, utbildningsinsatser samt export- och investeringsfrämjande åtgärder. Vi skulle också sjösätta en mycket tydligare och kraftfullare innovationsstrategi som vore nära kopplad till forskningspolitiken. Då skulle vi bygga upp en ny samverkansmodell mellan olika samhällsaktörer, en modell som tog sin utgångspunkt i centrala framtidsutmaningar.Vi har i vårt budgetförslag avsatt 500 miljoner mer än regeringen avsatt i sin forskningsbudget, just för att stärka samverkansmodeller. blir det 2 miljarder. Vi anger speciellt life science och klimatutmaningen som de mest angelägna områdena att satsa på. Då behöver vi ett innovationsråd lett av statsministern. Där samlar man aktörerna och diskuterar, för en dialog, problematiserar och försöker hitta lösningar på de stora utmaningarna. Utöver det centrala innovationsrådet behövs också regionala innovationsråd.Herr talman! Jag vill avslutningsvis säga att det finns saker vi skulle kunna göra på forsknings- och innovationspolitikens område, saker som den sittande regeringen tyvärr inte gör. Vi vill fokusera på det. Det vore mycket bättre att satsa pengar på det än att låna pengar och sänka skatter för 15 miljarder. Det visar på skillnaden i synsättet när det gäller att bygga starkt, skapa starka företag och konkurrenskraft, vilket leder till fler jobb och bättre välfärd. talades det om ytterligare ett område där regeringen är otillräcklig och gör för lite. råkade i en bisats notera att vi hade de högsta ökningarna någonsin av forskningsanslagen, särskilt under förra mandatperioden. Det är en väldig förändring.Jag håller med om att i förlängningen finns alltid risken att man tappar mycket på forskningsområdet om man inte följer med i den utveckling som sker utomlands. Det är utvecklingen utomlands som bestämmer hur mycket vi måste satsa. Jag ska inte säga att det berodde på , men vi hade halkat efter under . sker den verkligt stora tillämpade forskningen vid exempelvis och . Där har vi, åtminstone när det gäller life science-forskningen, hamnat på efterkälken. Utvecklingen har gått mycket fortare i många andra länder. Där har vi mycket att göra . Det är bra med mer pengar till forskning. Det säger vi inget om.