kam-fs · H0C120130530fs · 2013-05-30 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Landsbygdsminister (C) Utrikesminister (M) Justitieminister (M) Civil- och bostadsminister (KD) Försvarsminister (M) Landsbygdsminister (C) svarar på både allmänpolitiska frågor och frågor inom sitt eget ansvarsområde. Min fråga vänder sig till landsbygdsminister . Vi har en väldigt hög ungdomsarbetslöshet i vårt land. Alldeles för många ungdomar går utan sysselsättning eller är i passivitet. En viktig orsak till detta är att många av dem saknar gymnasieutbildning. De saknar adekvat utbildning och kan därför inte heller ta de jobb som finns. Anledningen till detta är att en fjärdedel av alla elever i gymnasieskolan inte fullföljer utbildningen och tar en gymnasieexamen . Detta är oroväckande, särskilt som vi ser att regeringen gör stora nedskärningar i gymnasieskolan. var det 675 miljoner, och planerar regeringen att skära ned med 1 360 miljoner. Detta leder till att lärare sägs upp och att vi får fortsatt stora utmaningar. Därför vill jag fråga statsrådet : Hur förbättras elevernas lärande av att regeringen skär ned på skolan och att lärarna av den anledningen sägs upp? Jag tackar för frågeställningen. Huvudparten av den utbildning som bedrivs i vårt land fram till och med gymnasienivå är kommunalt finansierad och under tillsyn och kommunalt överinseende, varför jag tycker att frågeställningen på den nivån är lite inadekvat att ställa i den här kammaren. Det som är avgörande för att kommunerna ska kunna tillhandahålla gymnasieutbildning för alla som så önskar är att vi har ett adekvat och bra skatteutjämningssystem. Vi har ett beslut kring hur ett sådant ska utformas så att kommuner i alla delar av vårt land får möjlighet att ge det som vi vill att den unga människan ska ha, nämligen en god utbildning att använda resten av livet. Landsbygdsministern tycks inte vara till fullo medveten om den budget regeringen har lagt fram till . Där står det uttryckligen att man med anledning av den nya gymnasiereformen avser att spara 675 miljoner 2012, vilket redan effektuerats, 1 360 miljoner och 1 930 miljoner 2015. Detta effektueras ute i kommunerna genom att man anpassar kostymen. Man säger upp gymnasielärare, för det är naturligtvis den kostnad man lättast kan åtgärda på kort sikt. Lokaler måste man trots allt ändå ha. Därför återkommer min fråga till landsbygdsministern. Det är trots allt regeringens politik, och min fråga blir: Hur förbättras elevernas lärande, och hur ser vi till att fler fullföljer gymnasieskolan om regeringen har bestämt sig för att skära ned på gymnasieskolan och därmed också försämra kommunernas möjligheter att fullfölja sitt uppdrag? Den stora anledningen till att det sker förändringar i budgetnivå på olika saker är att underlaget förändras. Vi kan nu konstatera att ungdomskullarna inte är av den storlek de var , därav möjligheten att förändra anslagen.Jag vill dock återigen påtala att grunden för undervisningen i vårt land och att den är som den ska vara ligger på den kommunala nivån. I den delen är det som jag ser det avgörande att vi har ett bra skatteutjämningssystem i vårt land. Det är många siffror där ligger i topp just , läser man om; det var bnp-siffror i går och konkurrenskraftssiffror . Jag skulle vilja fråga bostadsministern om en annan siffra.Sverige urbaniseras just nu snabbast i hela EU. Det är en stor utmaning. Det är inte heller bara de stora städerna det gäller, utan det är , , och - var man än tittar flyttar människor till jobb och studier i städerna. har vi en bostadsbrist som är en utmaning, och även om vi nu gör mycket för att förenkla och göra det lättare och snabbare att bygga ser vi att det i tillväxtregionerna skiljer en hel del när det gäller hur mycket man bygger i olika kommuner. Jag noterade att statsrådet skickade en skarp och förstärkt bostadsförsörjningslag till Lagrådet för att kunna komma till rätta lite med att få hela regionen att ta ett större ansvar för bostadsförsörjningen. Min fråga är: Kan det här räcka till för att klara urbaniseringsutmaningen? Vi har ett som växer med 35 000-40 000 personer , och vi har ett som växer med kanske drygt 10 000 personer . Vi har en omfattande tillväxt i våra universitetsorter. Vi har dock också en växande bostadsbrist, delvis förstärkt av att vi just nu har ovanligt stora ungdomskullar. Det är klart att vi måste jobba på många olika områden. Jag vill påstå att vi har en omfattande reformagenda för att försöka lösa bostadsbristen och skapa långsiktigt goda förutsättningar för ett ökat bostadsbyggande. En pusselbit i detta är att vi också måste få varje kommun att ta större hänsyn till det regionala sammanhang den befinner sig i. Därför förstärks bostadsförsörjningslagen i det här förslaget, vilket innebär att man tvingas ta större hänsyn till vad som händer i grannkommuner och i regionen och få in det i bostadsförsörjningsplaneringen på ett bättre sätt . Dessutom lägger vi fram förslag om att förstärka bostadsbyggandet som ett allmänt intresse, vilket också stärker bostadsbyggandet när man väger det mot andra intressen i lagstiftningen. Jag tackar statsrådet för svaret. Det är klart att det är väldigt många olika delar som behöver komma till. Vi såg mycket av förenklingar och att det ska gå snabbare samt den regionala dimensionen, som naturligtvis blir väldigt viktig. Vi såg privatuthyrningslagen och verkar kunna se att det har skett en del förändringar i form av större utbud där. När det gäller möjligheten att få det att gå lite snabbare är det ju en favoritfråga inte minst för statsrådet själv. Jag noterade att det gjordes ett studiebesök i , som brukar lyftas fram som det exempel där det går snabbare att få spaden i backen. Finns det någonting i den tyska planprocessen om att just få det att gå snabbare som vi skulle kunna lära av i , och hur långt har vi kommit där? Det var intressant när vi var och besökte . Vi var nämligen där för att studera just de snabba planprocesserna, och då skrattade de åt oss och sade: Vad då snabba planprocesser, vi håller på i uppemot i ! Var lugna, sade vi - i håller vi på i kanske . Här måste vi ta radikala grepp. Vi kan inte bara slimma processen och öka resurserna för att förkorta handläggningstiden, vilket vi har gjort när det gäller länsstyrelserna, utan vi måste också ta bort tårtbitar i systemet. har vi fått en utredning på bordet från som innebär att vi kan just hoppa över steg i planprocessen för att både förkorta handläggningstider och minska överklagandetider. Utredningen ska remissbehandlas, men jag hoppas att vi har tagit hänsyn till en del goda tankar från det tyska exemplet så att vi kan förkorta planprocesserna radikalt. Det är regeringens bestämda ambition att de ska kortas genom att vi jobbar på alla möjliga delfrågor som finns i fasen från idé till att spaden kommer i backen. Det är en viktig och försummad del i svensk bostadspolitik. Jag vill fråga om agerande i . Det är lite av en favorit i repris när det gäller de diskussioner jag och andra miljöpartister har haft med utrikesministern i olika sammanhang under de nu vi har varit ordförande i . Vi är inte nöjda med hur har agerat. Vi menar att borde ha använt ordförandeskapet till att vara mer drivande i klimatarbetet med fokus på att skydda från utvinning av fossila bränslen. Även utrikesministern vet om att de fossila bränslena bidrar till den globala uppvärmningen oavsett om vi som är här nu inte lever , som ministern uttryckte det vid ett tidigare tillfälle.Vi har också klagat över att inte har varit delaktig i framtagandet av arbetsformer med mera och att vi inte har kunnat påverka ordförandeskapet. fick vi oväntat stöd från , som har granskat regeringens agerande i . Jag skulle vilja veta hur ministern avser att se till att vi lever upp till rekommendationer i det fortsatta arbetet i . handlade inte om detta. Den handlade om hur vi nationellt bedriver aktiv politik, vilket egentligen inte är en utrikespolitisk fråga. Det är en viktig fråga i alla fall, och den hoppas jag att vi ska återkomma till. Vi har inte haft så mycket sådant i , inte på många herrans år, men börjar vi skaffa oss en sådan. Det tycker jag är bra.Klimatarbetet bedriver vi globalt. Klimatförsämringarna orsakas inte av utsläpp i ; de är försumbara i sammanhanget. Vi driver därför detta i den globala processen - för att se till att vi får begränsningar av utsläppen. Det vi kan driva, och som vi driver, i rör det så kallade black carbon, sot. Det påverkar direkt. Där har vi varit drivande och också uppnått betydande resultat. Vi har inte nått ända fram ännu, på grund av ett antal andra stater, men vi har drivit detta med stor kraft. Det framgår av rapporter som jag hoppas att har läst noggrant. Vi har olika uppfattning om vad kan göra för att minska utsläppen som också påverkar . Att sätta stopp för oljeborrning och gasutvinning i känsliga Arktisområden borde vara en prioritering för den . Regeringen har dock inte prioriterat detta, trots att klimat över huvud taget är en prioritering i den nationella Arktisstrategin och trots den svenska prioriteringar när det gäller miljömålsarbete och annat.Vi menar fortfarande att den verkligen borde ha använt tiden i till att driva de frågor som är prioriterade i den svenska och som vi alla tillsammans ställt oss bakom. Vår kritik kvarstår.Det skulle vara intressant att höra hur den stora framgång som den anser sig ha haft - att vi ska veta vem som ska ringa vem om en katastrof inträffar - kan leda till minskad klimatpåverkan. Vi vet att man inte kan sanera oljeutsläpp i känsliga områden som . Det säger är rätt: Ni i är lite tjatiga på den här punkten trots att ni vet hur sakläget är.Mig veterligt bedriver vi ingen olje- eller gasutvinning i de svenska delarna av . Detta är en nationell befogenhet. svarar för , svarar för och svarar för . Sedan försöker vi samarbeta. Jag har fullt förtroende för sätt att hantera mycket känsliga avvägningar, och jag har inte sett det som min uppgift i att lägga mig i den saken. Det tror jag vore felaktigt. Om har några synpunkter på det, och det har hon, hänvisar jag till det norska aktiviteter i norska , som beslutar om dessa saker.I har vi ingen olje- eller gasutvinning, men vi har betydande utvinning av järnmalm och annat som i och för sig orsakar miljöpåverkan och betydande klimatutsläpp. Det ska vi hantera i . Min fråga riktas till justitieminister är inte tillåtet i . har vi minst hundra barn som är födda av surrogatmödrar i ett annat land, och de blir fler och fler. Det har visat sig att den lagstiftning vi har inte är anpassad till den här situationen. Detta uppmärksammades av socialutskottet, och fattade beslut om utredning av värdmorderskap. Man ansåg att detta måste lösas skyndsamt.Samma sak sade i skrivelse till och i sin bok . undrar jag: Hur ligger arbetet till? Detta har inte att göra med om vi säger ja eller nej till surrogatmoderskap i . Tack för frågan, !Riksdagen har gjort ett tillkännagivande när det gäller de här frågorna och sagt att regeringen bör utreda surrogatmoderskap och assisterad befruktning för ensamstående.Precis som frågeställaren påpekar finns det flera etiskt besvärliga frågor man måste ta ställning till. Det finns barn som har tillkommit på andra sätt än vad man hade tänkt i lagstiftningen och som befinner sig i en ganska knepig situation där vi inte alltid har svar på frågorna. Inom pågår ett arbete för att ta fram direktiv till en utredning. De direktiven kommer vi att fatta beslut om . Det handlar om en del besvärliga frågor, men arbetet är prioriterat från min sida, och vi kommer naturligtvis att efterfölja vad har sagt. Anledningen till skrivelse och påminnelse är att vi i rådet anser att den här frågan måste behandlas med förtur. Att utreda huruvida vi i ska säga ja eller nej till surrogatmoderskap är komplicerat och etiskt sett svårt, medan att justera lagstiftningen är en betydligt enklare sak och ska ses skild från den andra mycket stora frågan. Jag återkommer till hur direktiven kommer att se ut när vi presenterar dem, självklart. Det finns alltid i alla utredningar steg där man kan göra vissa saker snabbare medan andra saker tar . Men jag vill inte kommentera direktiven innan vi har lagt fram dem.Vi har fått ett tillkännagivande, och vi har arbetat efter direktiven. Min bedömning är att vi ska kunna fatta beslut . För mig är det här en prioriterad fråga. Även min fråga är riktad till justitieminister , dock om ett annat område.I i norra finns ett tvätteri med ett hundratal anställda som sköter tvätten åt hotell och arbetsplatser med arbetskläder och entrémattor. Det är både små och stora företag. Tvätteriet har som sagt ett hundratal anställda, har gjort stora investeringar och jobbat mycket med att Svanenmärka hela processen. Tillsammans med övriga i branschen är de nu väldigt bekymrade, för det som händer och sker är att även kriminalvårdsanstalter ger sig in på detta och konkurrerar. De har inga bekymmer med konkurrens; den tar de gärna i och med att de har bra processer och bra priser. Det de har uppmärksammat mig på, och jag vet att de uppvaktade tidigare , är att priserna inte är som i övrigt på marknaden. Det gör att det inte blir en konkurrensneutralitet.Jag skulle vilja höra vad justitieministern tänkt i de här frågorna. Är det någonting som justitieministern är beredd att ta med sig och se över? Det är helt riktigt att vi hade en uppvaktning på departementet från , om jag är rätt underrättad. De besökte min statssekreterare för att framföra synpunkter och oro avseende den här verksamheten och det arbete som de bedriver i . Det var med anledning av att Kriminalvården också ägnar sig åt tvätteri. Jag har inte fått någon återrapport från den uppvaktningen - jag ska erkänna det. I det direkta ärendet har naturligtvis departementet inte heller tillträde. Det här aktualiserar dock en fråga som är bekymmersam och besvärlig, och det gäller möjligheten att erbjuda och öppna för meningsfull sysselsättning för dem som är på anstalt. För mig är det oerhört viktigt att bedriva arbetslinjen även på anstalt. Det är alldeles för mycket dötid när man sitter inne. De som sitter inne behöver utbildning och möjligheter att arbeta. Här har vi ett faktiskt problem. Jag instämmer i att arbetslinjen måste gälla även där. På mitt ansvarsområde handlar det om arbete inom och andra typer av insatser för personer som står långt från arbetsmarknaden. En sak som har varit viktig är att försöka hålla en konkurrensneutralitet för att inte slå ut andra företag som är verksamma på samma område. Det som de verksamma inom branschen uttrycker är inte att man inte ska få konkurrera. Det de vill är att det ska finnas en konkurrensneutralitet som gör att man inte slår ut verksamma företag, dessutom i det här fallet ett företag som har jobbat mycket med miljöcertifiering och liknande för att få en bra verksamhet som tidigare kanske inte var så grön som den är . Det finns många regler på detta område. Det är självklart viktigt att offentliga verksamheter inte konkurrerar ut fristående företag. Det tror jag att alla är överens om. Det finns dock en komplikation, och det är att arbetskraften är ganska billig på anstalt. Vi har också ett stort behov av att hitta arbetsuppgifter och annat för kriminalvårdens klienter. Detta arbete bedrivs med viss fart för att man ska hitta meningsfulla arbetsuppgifter, som också ger kunskaper och erfarenheter som man kan ta med sig när man blir frigiven.Givetvis kommer vi att diskutera med kriminalvården hur man ser på detta och hur man följer regler och annat. Det är en viktig sak för mig att de som är intagna på anstalt har en möjlighet att arbetsträna och göra viktiga arbetsuppgifter.Det är också en viktig uppgift för mig som statsråd att säkerställa att vi har jobb i det privata näringslivet, inte minst i glesbygd. Min fråga går till landsbygdsministern. Det svenska jordbruket krymper i omfattning. Antalet svenska mjölk- och köttbönder minskar. Antalet svenska odlare minskar. Landsbygden tappar arbetstillfällen i snart sagt alla driftsgrenar inom jordbruket.Längst ut på landsbygden finner vi också mångfalden av svenska särarter och den äkta lokala produktionen: skärgårdsjordbruket, det svenska småbruket, fäbodbruket, fjälljordbruket och det samiska gårdsbruket. Även dessa verksamheter lider, på delvis olika sätt, av en bristfällig politisk ledning. Jag menar att inte är vad det skulle kunna vara.Vad avser ministern att göra för att förbättra situationen för det svenska jordbruket? Vad avser ministern att göra för att säkra en hållbar framtid även för skärgårdsbönderna, småjordbrukarna, fäbodbrukarna, fjällbönderna och det samiska gårdsbruket? Jag står för att vi måste och ska öka produktionen av mat i . Vi har många möjligheter och stora förutsättningar att göra så. Det är ett av skälen till att regeringen för tillsatte den utredning som jag, kanske lite vårdslöst, har kallat för bondeutredning. Den har till uppgift att ta reda på vilka möjligheter vi har att producera mat i vårt land och vilka hindren är för att så ska ske.Till detta kommer att vi är inne i slutomgången av förhandlingarna om den gemensamma jordbrukspolitiken i den gemenskap vi är medlemmar i, nämligen EU.Min utgångspunkt är att vi ska ha goda förutsättningar för produktion av mat också i vårt land. Det inkluderar de områden som har kanske lite ogynnsamma förutsättningar beroende på klimat, småflikiga åkrar, långa avstånd och så vidare. Vad bönder behöver är inte utredningar. Varför lär vi inte av som har 9 000 fäbodbrukare? Där står barnen i kö för att ta över.Antalet mjölkbönder har halverats . Siffrorna talar sitt tydliga språk. ökade importen av syrade produkter, yoghurt och fil, . Importen av smör ökade med 1 , och importen av mjölk och grädde ökade med 2 . Bara har 50 mjölkbönder lagt ned.Varför ställer ni inte samma krav på importerade jordbruksprodukter som ni ställer på inhemska? Skyll gärna på EU, men det innebär att är liveget i EU-sammanhang. Allt företagande, inkluderat bondeföretagande, bygger på att man har en lönsamhet i sin verksamhet. Mina och andras ansträngningar går ut på att öka lönsamheten i företagandet inom matproduktionen. En annan förutsättning är att man har en konkurrenskraft gentemot omvärlden, gentemot de kolleger och företagare som finns i andra delar av och världen. Det jobbar vi också med, framför allt inom Europeiska unionen.En tredje sak ser jag också som fundamental i sammanhanget, nämligen att vi fortsätter att regelförenkla. De företag vi talar om är ofta små företag med få anställda, kanske till och med bara en deltidsverksam. Då måste vi minimera de regelbördor och administrativa kostnader som finns för företagandet - detta för att dessa människor vill driva en riktig och adekvat verksamhet och inte syssla med blanketter och byråkrati. Jag vill återknyta till diskussionen om , ordförandeskap där och rapporten som kom från med svidande kritik mot det svenska ordförandeskapet. Miljö och klimat skulle vara prioriterade frågor i det svenska ordförandeskapet. påpekar att inte tar upp de ökade utsläppen av koldioxid utan ensidigt tittar på och verkar för minskning av så kallade kortlivade klimatgaser såsom sot.Carl Bildt! Detta är en missad chans för för att verka för minskade utsläpp. är det främsta politiska sammanhang vi har för att verka för en lösning av svåra frågor inom det arktiska området.Varför missar ni chansen att verka för minskade utsläpp inom ? Det skulle i allt väsentligt vara verkningslöst. Jag utgår från att vet var klimatutsläppen kommer från och var problemen ligger. Det är de två k:na - och kol. De arktiska länderna är inte huvudproblemet. Vi ser effekten i , men det kommer i allt väsentligt från andra ställen.Kina och tar i drift tre fyra nya kolkraftverk . Där ligger det stora problemet, och det kan vi bara angripa globalt.I har vi tagit upp det som släpps ut i och som påverkar. Det är de så kallade kortlivade klimatgaserna, däribland sot.Det ska vara rätt sak på rätt plats. Det går inte att klara klimatföroreningarna genom eller . Det kan bara globalt, och här tillhör och Europeiska unionen de ledande. Tänk om hela världen skulle tänka precis som du, , i klimatfrågor och peka finger åt andra. Tänk om man i , och skulle säga: Våra utsläpp är försumbara, så vi behöver inte ta ansvar. Någon annan får ta ansvaret.Anledningen till att det är så viktigt att lyfta fram koldioxidutsläpp inom ramen för det arktiska samarbetet är för att vi måste använda alla tänkbara plattformar för att minska utsläppen.Nyligen nåddes vi av nyheter att koncentrationen av koldioxid har passerat 400 miljondelar i atmosfären.Det stora problemet med , , är att avsmältningen öppnar för storskalig utvinning av nya fossila energikällor såsom olja och gas. Därför hade det varit bra om verkat för ett moratorium för ny utvinning av olja och gas. Jag vet att det hade varit svårt att få igenom det, men någon måste lyfta upp frågan. Det hade kunnat vara du, , men det gjorde du inte. Om alla hade tänkt och agerat som jag i dessa frågor hade det varit bättre för världen. Då hade vi fått globala klimatöverenskommelser på det sätt som Europeiska unionen har föreslagit. Men vi har stupat, och vi vet alla var motståndet låg i och i andra sammanhang. och Europeiska unionen fortsätter dock att vara drivande för klimatöverenskommelser.Vi har mycket annat att göra i . Soten, samarbetet, livsmiljöförekomsterna och miljöskyddet i övrigt har varit prioriterade frågor. Internationellt anser man att det svenska ordförandeskapet har varit en stor framgång, så och är här i minoritet. Min fråga går till bostadsminister är sommaren här med förhoppningsvis bad, sol, välbehövlig avkoppling och semester. Men sedan är det för terminsstart på landets högskolor och universitet.Många ungdomar söker sig till högre utbildning. Dessutom har vi särskilt stora ungdomskullar just . Studentbostadsbristen är därför akut på många universitets- och högskoleorter.Min fråga till bostadsministern blir följaktligen: Vad gör regeringen för att öka byggandet av studentbostäder? Självklart försvåras möjligheterna för studenter att få bostad av den allmänna bostadsbristen och de stora ungdomskullarna, som tar upp.Vi har gjort en del för att förenkla regelverken. Det har gett universiteten större möjligheter att själva vara med och förhyra eller garantera studentbostäder. Det ser vi börjar användas på fler ställen.Vi har också i gång ett omfattande arbete för att förenkla regelverk för att bygga ungdoms- och studentbostäder. har ett uppdrag att ifrågasätta i stort sett alla regler och komma med ett förslag här . Det ska bli mycket intressant att se hur vi kan gå vidare och också vad det politiska systemet vågar gå vidare med för att förenkla.Vi måste få ned kostnaden. Problemet är inte att bygga studentbostäder. Problemet är att bygga studentbostäder som studenterna har råd med. Vi vet att regelverken fördyrar och driver upp storlekar på lägenheter och också kostnaderna.Vi har också underlättat uthyrning av bostäder. Det kan exempelvis vara villaägare som kan hyra ut en del av sin privatbostad till studenter. Det skattefria avdraget har stigit till . Det ser vi redan nu börjar ge effekt i att fler vill hyra ut en del av sin bostad, allt för att hjälpa till att underlätta det hela. införde regeringen en möjlighet för kommunerna att söka pengar från för att inventera lämplig mark för byggandet av studentbostäder. Jag undrar hur det har gått. Hur många av våra 290 kommuner har sökt av medlen? Det har funnits ett problem: Var finns det mark att bygga studentbostäder? Var finns det mark att sätta upp mer tillfälliga studentbostäder av typen modulbostäder? Det har funnits ett problem att hitta den marken.Vi har inrättat ett stöd från och med årsskiftet. Det intressanta är att fram till har bara två studentorter sökt stödet trots riktade informationsinsatser från sida.