kam-al · H1C120131016al · 2013-10-16 09:45:00 — Vi kan till exempel lokalt hemma i se vikten av att komma i gång med fortsatt muddring för att kunna ta emot större fartyg . Det är naturligt att i det fallet Europeiska unionen tillsammans med hamnen och staten kan vara med och investera. Med rimliga och tydliga kriterier är det befogat att kommunen ska kunna vara med och bidra till sådant. Jag har svårt att se problemet. Hamnbolaget i hamn har oerhört framgångsrikt investerat miljarder i kajanläggningar och hamnbassäng samt i terminaler och liknande för att få över mer och mer av godset på järnväg. Staten ska nu stå för en liten del av infrastrukturen. Det är för mig oerhört förvånande att staten inte kan ta sin del av ansvaret utan vältrar över det på kommunerna. En hel del av den budget som ligger för infrastrukturen i är pengar som man räknar med att kommunerna ska stå för. Vi har allmänpolitisk debatt, och jag tänker tala kring landsbygden och landsbygdspolitik, som ligger mig varmt om hjärtat. Jag är själv född på den österlenska landsbygden och har bott där i hela mitt liv.Vi har en situation i landet där ett antal kommuner växer och får fler invånare, och många av dessa har dessutom en kraftig tillväxt. Sedan har vi ett antal kommuner som tappar befolkning. Det är i runda tal lika många kommuner av vartdera slaget. Fortsätter denna utveckling kommer ett antal kommuner att inom en icke avlägsen framtid ha svårt att klara att ge sina kvarvarande invånare den service de är berättigade till. Det är företrädesvis landsbygdskommuner som tappar i befolkningsunderlag. Detta är en utveckling som måste få sin diskussion. Det är ingen lätt fråga, och det är inte lätt att förändra.Det är en internationell trend att industrier och företag slås samman och centraliseras till större enheter, detta för att kunna vara mer lönsamma. Det krävs mer avancerad teknik som kräver högre kompetens och större investeringar, vilket gör att framför allt produktionsindustrin måste koncentrera sin verksamhet. Det är svårt ur resurssynpunkt att driva detta småskaligt och ha verksamheterna spridda på flera platser. Vidare har de verksamheter som traditionellt varit stora på landsbygden, som jord- och skogsbruk, genomgått en omfattande mekanisering som drastiskt minskat behovet av arbetskraft.Herr talman! Det finns dock en hel del saker som går att göra för att uppmuntra och stimulera företagande på landsbygden. Vi måste ge ökade förutsättningar för att kunna bo, leva och verka på landsbygden. Det gäller att göra det enkelt och lönsamt att satsa på landsbygden.Boende bör kunna gå att göra mycket billigare på landsbygden, då rimligen tillgången till mark är större och därmed tomtpriserna lägre. Vidare bör det utifrån konkurrenssynpunkt gå att göra själva byggnationen till ett lägre pris. Det är också angeläget att regelverken anpassas mer utifrån förutsättningarna. måste kunna ge större möjligheter att friare bygga på landsbygden jämfört med i tätort. På landsbygden är det oftast längre mellan fastigheterna, och det uppstår inte alls samma störning mot grannar som i en tätort där fastigheterna ligger tätt.Strandskyddsreglerna är en annan lagstiftning som måste ses över. Dessa upplevs hindra utbyggnad och tillväxt på landsbygden. Självklart ska vi vara rädda om vår natur, som ofta är en av anledningarna till att många bosätter sig på landsbygden. Dock upplevs reglerna en aning stelbenta och överdrivna. Det finns mängder med små sjöar och små åar, som ibland till och med är uttorkade eller kulverterade, kring vilka det finns strandskydd. Det är stora områden som på detta sätt hindras från bebyggelse.Vidare är en nyckel till företagande på landsbygden att det finns god tillgång till välfungerande it-nät. Oavsett om man bedriver ett stort eller ett litet företag är det nödvändigt med god tillgång till internettjänster.Herr talman! Det gäller att utforma lagstiftningen så att det är lätt att starta företag. Företagande måste uppmuntras, och i synnerhet småföretag. Skattelagstiftningen har här en avgörande betydelse. Likadant är det med de administrativa pålagorna, som ett mindre företag inte klarar att lösa om de är för omfattande.Transportsidan är en viktig faktor för näringar på landsbygden. Det gäller transporten av både folk och varor. På landsbygden finns inga alternativ till bilen och lastbilen. Där finns ingen utbyggd kollektivtrafik och inget järnvägsnät. Det kommer heller inte att inom en överskådlig framtid bli möjligt att bygga ut detta. Beskattningen av transporter måste därför ta hänsyn till detta. Det går inte att chockhöja bensin- och dieselpriset. Det slår direkt mot landsbygden, där man är tvingad att använda just bil och lastbil för sina transporter. Det går heller inte att straffbeskatta lastbilarna med en särskild lastbilsskatt. Dessa är en nödvändighet för företagen på landsbygden.För lantbruksföretagen, som är dominerande på landsbygden, är det viktigt att få konkurrera på lika villkor. Ofta har vi högre krav här i vårt land och beskattar företagen hårdare. Regeringen har då valt att ta bort handelsgödselskatten. Det är ett viktigt steg.Herr talman! Regeringen har också satsat på stöd till biogasproduktion. Biogasen är otvetydigt en energikälla för framtiden. På landsbygden finns en stor potential för framställning av biogas genom rötning av både gödsel och växtmaterial. Det finns också försök i bland annat med att lägga in mellangrödor som skördas tidigare och som då enbart används för biogasproduktion.Herr talman! En näringsgren som fått allt större intresse och engagemang på landsbygden är lokal öl- och vinproduktion. I takt med att klimatet ändras och temperaturen stiger blir det allt lämpligare att odla vin, åtminstone i . Det är en näring som dock har svårt att etablera sig då det inte är tillåtet med gårdsförsäljning, i motsats till vad som gäller i andra länder. Jag kan inte förstå motståndet mot detta och varför man inte ska kunna köpa en flaska öl eller vin direkt hos producenten. Många producenter besöks av stora skaror turister som är intresserade av produktionen och då vill kunna köpa med sig en flaska av produkten, men det är förbjudet i vårt land. Det är ologiskt och hämmande.Som vi ser, herr talman, finns det många viktiga områden, där jag har berört en del, som är viktiga för att skapa en levande landsbygd. Möjligheterna är stora för ett aktivt företagande på landsbygden och att där skapa fler arbetstillfällen. Det som behövs är att ge förutsättningarna för detta. Det är min förhoppning att regeringen kan få arbeta vidare med detta och då även efter valet . Tillväxt och jobb är rubriken för denna debatt, och för är ett samhälle i tillväxt och en arbetsmarknad i balans ett självklart och viktigt ideal att jobba för. Jag tänker ägna åt de båda begreppen och förhoppningsvis kunna knyta ihop dem på slutet också.En på olika sätt hållbar tillväxt som når alla är mål. Den ska vara ekonomiskt hållbar. Det innebär bland annat att staten måste ha en sund ekonomi med ordnade finanser och tillräckliga marginaler. Där missade till exempel grovt under 70- och 80-tal och körde rejält i diket. Tillväxten ska också vara socialt hållbar. Människor som vill och kan ska ha möjlighet till jobb som de ser en mening i utan att slitas ut . Sist men inte minst ska tillväxten vara miljömässigt hållbar. De spår vi lämnar efter oss får inte hota möjligheten för framtiden vare sig för människan som art eller för jordklotet som helhet.Herr talman! Jobb har ett självklart egenvärde på många sätt för de allra flesta människor. Det är viktigt för att skapa mening och rutiner, och jobbet blir en del av ens identitet. Men än viktigare är förstås egentligen att hela vår välfärd bygger på att människan lever i ett samhälle där vi i ordnade former producerar det vi behöver och visar omsorg om varandra. Och ju fler människor i jobb, desto större möjlighet har vi att klara detta. Eller med en gammal, sliten liknelse: Ju större hela kakan är, desto större kan den bit bli som används till gemensam välfärd.För är alltså det vi brukar kalla en jobbskaparpolitik också en viktig förutsättning för en hållbar tillväxt och välfärd i samhället, en politik som stärker företagsamhet och sysselsättning i hela landet. Regeringen lägger i budgeten fram ett antal bra förslag som stärker en sådan linje, till exempel ytterligare sänkningar av kostnaderna för att anställa de unga samt lärlings- och introduktionsjobb. 2,3 miljarder satsas sammantaget för att minska småföretagens kostnader. Dessutom ska en snabbutredning se över det så kallade högkostnadsskyddet för sjuklönekostnader. Jag vill också framhålla de stora satsningarna på forskning och innovation med stora möjligheter för att göra framsteg inte minst inom miljöområdet. På området miljö och grön omställning kommer också flera bra förslag för att stimulera den som till exempel vill satsa på egenproducerad el eller biogasproduktion i Sydsverige.Men vi i är absolut inte nöjda i meningen belåtna. Vi har långt kvar inom flera områden. Vi gläder oss åt den utredning som ska se över Arbetsförmedlingen på ett övergripande sätt. Det är ett område där vi har velat se genomgripande tag. är övertygade anhängare av linjen att arbetsmarknadens parter genom avtal själva ska hitta fungerande lösningar på hur förhållandena på arbetsmarknaden ska se ut. Det tror vi bäst gynnar möjligheterna till både ett gott klimat i arbetet och tillväxt i ekonomin.Herr talman! Ett viktigt område för att öka möjligheterna till jobb och tillväxt i ekonomin är en väl fungerande infrastruktur. Vägar och järnvägar i gott skick och en fungerande kollektivtrafik ökar möjligheter till pendling och till rationella transporter, som ett modernt samhälle är helt beroende av.Inom detta område görs nu stora satsningar, vilket är viktigt då flera brister i dagens system riskerar att hämma tillväxt och försvåra jobbskapande.Inte minst vill vi betona den digitala infrastrukturen. Att det inte finns fiber över hela landet eller hög bandbredd att använda till mobilt internet och mobiltelefoni är två flaskhalsar som är viktiga att åtgärda inom de närmaste åren.För är jobb och företagande och ett samhälle i tillväxt en förutsättning för att vi ska klara våra åtaganden som välfärdsland, både när det gäller åtaganden mot gamla och sjuka och mot våra barn och ungdomar och för att klara omställningen till ett klimatneutralt samhälle i ekologisk balans. Vi har hört tala om jobb och tillväxt på en ganska abstrakt nivå. Jag vill därför ge honom möjlighet att konkretisera frågeställningarna.Eftersom vi kommer från samma valkrets undrar jag: Tror du, , att ytterligare forsknings- och utbildningsresurser till skulle bidra till tillväxten i vårt län?Tror du att ett byggande av Götalandsbanan och vidare mot skulle bidra till ökad tillväxt och utveckling i vårt län?Tror du att Europabanan med en ny länk från och söderöver genom vårt län skulle bidra till ökad tillväxt och jobbskapande i vårt län? Tack för möjligheten att vidareutveckla resonemanget, !Det korta svaret är ja på båda frågorna, eller om de var tre.Jag tror att vi är överens om och att du väl känner till att de regionala högskolorna är ett av absoluta skötebarn. Det är min uppfattning att deras utbildnings- och utvecklingsarbete på olika sätt är viktigt. Inte minst har det varit av avgörande betydelse i Jönköping.Infrastrukturen nämnde jag som hastigast i mitt anförande. Du pekar på exempel på den typen av insatser som definitivt skulle förbättra utveckling och tillväxt. Då vill jag upplysa kammaren och protokollet om att i dessa tre frågor - ytterligare resurser till , byggandet av Götalandsbanan och Europabanan - har vid alla tre tillfällena röstat nej.Det räcker inte att hissa en flagga i Maramö, grilla korv och skratta lite ihop. Det krävs handfast politik också, . Jag fick inte vara med och grilla korv, och det var kanske inte heller det väsentliga vid det mötet om jag har förstått saken rätt.Om vi håller oss till den seriösa delen vill jag säga att om något parti jobbar för att hitta konstruktiva lösningar för den typen av rejäla, ökade infrastruktursatsningar, till exempel ny järnväg i landet, som vi tillsammans vill skapa. Det handlar om de så kallade alternativa finansieringarna, som vi får diskutera vidare . Det är alltid intressant att diskutera hur tillväxtpolitiken på bästa sätt ska kunna användas.En sak i tillväxtpolitiken är att vi väldigt gärna berättar om hur viktigt det är med små företag och att det startar små företag. Det som tyvärr händer efter att vi har sagt det är att vi sällan utvecklar det resonemanget till att diskutera hur vi ska få fler små företag att växa till medelstora och kanske till och med få medelstora företag att växa till stora företag.Det finns ju få exempel i på medelstora företag som har blivit stora företag de . Det är ett steg bakåt för den svenska andan att bygga upp stora, starka företag.Jag vill därför fråga vilka åtgärder han tycker är rimliga att vidta för att vi ska kunna få företagen att inte bara starta utan även växa. Tack, , även för denna fråga, som adresserar en enormt viktig del av utvecklingspolitiken i samhället.Att fler små företag kan bli stora är naturligtvis viktigt, men jag vill också säga att en stor flora av små företag har stor betydelse för att samhället ska fungera på ett vitalt sätt, inte bara för att de ska växa till stora.När det gäller möjligheten till fortsatt tillväxt finns det säkert mycket som samhället kan göra och utveckla mer, men jag tycker ändå att det har hänt en hel del positiva saker , alltifrån de ekonomiska förutsättningarna för att driva företag till exempelvis de förändrade och utökade möjligheter som har fått för sitt företagsstöd på olika sätt med lån och bidrag.Därmed inte sagt att det inte finns mer att göra. Det är både sant och inte sant.Sant är att har fått en större uppgift, men vad vi däremot alla behöver fundera över är att det går till en viss nivå - det brukar vara runt . Efter att satsa i sina företag är man lite för liten för den kommersiella marknaden och för att komma in i stödprogram. Här har alla partier en läxa att lära. Jag tror att har helt rätt i att det handlar om att på olika sätt möta detta.Almi Invest är en variant, som jag tror har medverkat positivt, men jag har inget emot att vi diskuterar vidare och funderar på hur vi kan utveckla ytterligare verktyg.Kvarstår gör dock, tror jag, att den grundläggande utvecklingskraften för företagen handlar om att de ser affärsmöjligheter och lönsamhet i de affärsmöjligheterna. Annars kommer det ändå aldrig att fungera. Jobb och tillväxt är områden i politiken som är oerhört viktiga för Sverige.Jobben är viktigast, säger vi socialdemokrater. Regeringen säger också att jobben är viktigast.Vi socialdemokrater säger att hela ska leva. Det säger regeringen också.Vi socialdemokrater säger att vi har, och visar att vi har, en mängd olika konkreta förslag på hur vi kan skapa fler jobb och hur vi kan skapa tillväxt i hela landet. Jag säger att det har inte regeringen. Jag skulle vilja säga att regeringen inte har någonting - förutom skattesänkningar, som vi nu vet inte ger fler jobb.För oss socialdemokrater innebär detta att vi säger att jobben är viktigast och att vi också måste investera för att skapa jobb i framtiden.Vi måste investera, och vi vill och ska investera i skola, högskola och universitet. Vi ska investera i forskning och innovationer. Vi ska investera i folkhögskolorna, som behöver all stöttning de kan få i sin nya och ganska stora förändrade roll, för att ge människor nya möjligheter till nya kunskaper.Men vi måste också investera i infrastruktur för hela landet och i bostäder. Vi måste ha mobiltäckning och datatrafik för hela landet, så att människor kan bygga, leva och driva företag i hela landet.Jag kommer från , och jag kommer naturligtvis att vilja ge er några exempel på vad som skulle kunna gå att göra för att skapa jobb och tillväxt. För mig är det naturligtvis självklart att hela landets väl och ve ska ses och vara utgångspunkten i politiken.Norr- och har som vi alla vet stora naturresurser: gruvorna, skogen och vattenkraften. Om våra gruvor och trävaror även i fortsättningen ska vara konkurrenskraftiga måste vi ha en modern infrastruktur som klarar av att transportera såväl råvaror och färdiga produkter som människor ned till , men vi behöver också godstransporter som knyter samman och också . Det finns goda möjligheter till det om vi bygger Norrbotniabanan. Vi behöver också flygplatser för att företagandet ska växa och bli kvar i stora delar av landet. Många flygplatser är hotade.När det gäller infrastruktursatsningar kan vi konstatera att av regeringens budget för detta går till Norr- och . Man tycker inte att Norrbotniabanan är viktig. Det är ett feltänk av gigantiska mått.Att investera i banan skulle ge tusentals jobb framöver. Till och med tycker att Norrbotniabanan, som är en del av den bottniska korridoren, är en bra investering för framtiden och knyter ihop , och länder i öst. Tyvärr hör jag fortfarande kommentaren: Det finns ju inga människor däruppe! Det finns bara renar! Man verkar mena att banan inte är viktig för landets utveckling, och det är bara att beklaga.Vi skulle få en region som får en större och närmare arbetsmarknad. Vi skulle kunna åka mellan städerna efter kusten till arbete och utbildning. Det skulle också innebära att risken för utarmning av de små kommunerna längs och innanför kustremsan skulle mildras. Med en norrbotniabana skulle vi också stolt kunna säga att vi värnar miljön och klimatet. Vi skulle minska koldioxidutsläppen med per år.Centerpartiet säger som parti nu ja till Norrbotniabanan. Då vill jag bara ge härinne ett tips: Rösta i en votering så att vi får en majoritet för det förslaget!Jag bor i . E4 går genom vår stad. Den har blivit en barriär i innerstaden. Vi har väldigt dålig luftkvalitet. Vi har också krav på åtgärder för att förbättra luftkvaliteten. har vi kämpat för en omdragning av . säger fortfarande nej. Det är också en mängd arbetstillfällen som skulle komma om vi gjorde den omdragningen.Mobiltäckning, datortrafik och bostäder är tre andra områden som är oerhört viktiga för att hela landet ska utvecklas, och de funkar väldigt dåligt. Den miljardsatsning som regeringen nu säger sig göra - 1 miljard för att förbättra mobiltelefonin - räcker inte långt. Jag skulle säga till regeringen: Börja med att se över regleringsbreven! Det var mycket intressant som tog upp om möjligheter med infrastruktur och en hel del annat. Min följdfråga blir bara: Hur kan det bli fler jobb och jobbmöjligheter i om man höjer skatten på jobb, företagande och transporter med ? Det är enkel matematik, skulle jag säga. Med de neddragningar i skatter som den här regeringen gör har vi i vår budgetmotion visat att med lite omflyttningar på pengarna kan vi visst göra det. glömde jag fråga. Du får gärna ta om den. Jag kan gärna återkomma till den. Det talas ofta om att man vill satsa på utbildning, infrastruktur och andra områden. Men skatteförslagen innebär ju i ert fall uppemot 30 miljarder i ökade skatter på jobb, företagande och transporter. Det blir till exempel en tredubbling av skatten för att anställa en ung person. Då ställer jag mig frågan: Hur kan 30 miljarder i höjda skatter leda till fler arbetstillfällen och jobbmöjligheter i ? Det är bland annat för att vi tar de pengar som ni har satsat på företag som redan har tusentals unga anställda. Att ta bort de pengarna tror vi inte skadar den branschen. Däremot tror vi att de kan användas mycket bättre på ett annat ställe. Det har ju visat sig att regeringens politik inte skapar fler jobb. Tvärtom får vi allt fler arbetslösa. När det gäller Norrbotniabanan delar vi ett gemensamt intresse, . Jag ställde den frågan förra gången i en slutreplik. får du chansen att svara på den igen.Socialdemokraterna säger sig ju vilja satsa på Norrbotniabanan, men den satsning som vi nu ser från Socialdemokraternas sida är en sidosträcka från till . Är det den satsning på Norrbotniabanan som Socialdemokraterna avser att göra ? I så fall tar det ju innan Norrbotniabanan ser dagens ljus. , är du nöjd med detta? Jag tycker att du sänker dig när du frågar så, . När man ska bygga något måste man starta någonstans. Vi har visat en full finansiering för dessa från till Dåvamyran. Jag förstår inte ens att du kan ställa den frågan.Någonstans måste man börja. har vi full finansiering för , och vi ska fortsätta. Vi ska bygga norrbotniabana. Jag tycker egentligen inte alls att det är en konstig fråga. Socialdemokraterna, åtminstone i Norr- och , har haft en väldigt hög svansföring i frågan. Då är det klart att man blir man besviken när denna svansföring helt plötsligt sänks. Med denna utbyggnadstakt skulle det ta , !Jag hoppas att du och jag ska få uppleva att åka den här sträckan. Då hoppas jag att man kan begära lite mer av Socialdemokraterna, som också säger att Norrbotniabanan är en baby. Av denna anledning tycker jag att det hela är märkligt. Om vi vinner valet kommer du och jag, , att ha en chans att se Norrbotniabanan fullt utbyggd, . Du svarade inte på frågan. Det är enkel matematik. är för Norrbotniabanan. Gör något då! Ni är välkomna att rösta med oss här i kammaren. Då blir det en norrbotniabana under din och min livstid. Jag hade två frågor. Den första ställde . Den var ju klargörande, och man förstår nu vad som i praktiken låg i Socialdemokraternas förslag. Det var inte särskilt tydligt när beskrev det i talarstolen.Den andra frågan du tog upp rör mobiltäckningen. I det sammanhanget nämnde du siffran 1 miljard. De pengarna gäller väl i och för sig inte mobilnätet utan fiberutbyggnaden, såvitt jag förstår. Men hur skulle du vilja se statens insatser på de områdena utöver vad som sker ? Staten har ett ansvar för att förse medborgarna i hela landet med telefoner. Enskilda människor ska kunna vara trygga där de bor. Det ska kunna finnas företag som frodas och växer och ska kunna vara säkra på att ha mobiltäckning och täckning för datortrafik var man än bor.Nu har regeringen sagt att man går in med 1 miljard för att förbättra, om jag inte missförstår det helt. Jag läste om var man ska göra de här förbättringarna. Det kommer fortfarande att vara områden uppe hos oss som inte omfattas av de här pengarna. I och med det kommer det fortsatt att vara väldigt dåligt i många områden uppe i . Så är det. Det här är jätteviktiga frågor, till att börja med. Som det ser ut har staten inte något ansvar för att förse alla med fungerande mobiltelefoni. Vi har ett system med privata företag, eller vad det är, som bygger ut mobiltelefoni i landet, och vi tecknar avtal med dem. Regeringens politik har varit att sätta tummen i ögat på de företagen. Men jag funderar på om det är några grundläggande förändrade idéer som för fram. har ansvaret när det gäller de här avtalen. Jag menar att regeringen i de avtalen skulle kunna vara mycket tuffare för att säkerställa en god service och en hög standard när det gäller mobiltäckning över hela landet. Som det avtalet är skrivet finns det mycket mer att önska. Exporten från är av bruttonationalprodukten. Det är viktigt att svensk industri har ett energisystem som tillverkar billig energi för att vår industri ska vara konkurrenskraftig på världsmarknaden. Utan konkurrenskraftiga energisystem kan vi inte exportera bra, och vi får problem med vår välfärd.Kärnkraften i är viktig för vår välfärd. Det gäller att vi investerar i våra tio kärnkraftverk när de snart börjar bli gamla och icke operativa.Herr talman! för är: Vad ska vi ha ett fungerande och leveranssäkert elsystem till, och vilka krav ska vi ställa på det? För att vi ska kunna ta till vara våra naturresurser genom våra basindustrier - det handlar om skog, kemi, gruvor, stål etcetera - som skapar betydande exportintäkter förutom sysselsättning behövs en eltillförsel året om utan avbrott. Det är inte bara tillgången på el som är viktig, utan det handlar minst lika mycket om tillförlitligheten i eltillförseln.