kam-fs · H0C120130425fs · 2013-04-25 14:58:00 — Dokumentet finns inte. There is no row at position 0. Jag vill rikta min fråga till utbildningsminister 18 april kom ny statistik över antalet sökande till landets högskolor och universitet. Den visar att vi har ett rekordstort antal sökande till universitet och högskolor. Det var närmare bestämt 381 440 tjejer och killar, män och kvinnor som sökte sig till våra högskolor och universitet.Det är kanske inte så konstigt med tanke på den höga ungdomsarbetslösheten i vårt land. Det är många ungdomar som resonerar så att i ett läge med hög arbetslöshet kan det vara väldigt bra att utbilda sig och hoppas på att det ser bättre ut om tre till fem år.Min fråga till statsrådet är: När vi nu har så oerhört många ungdomar som vill studera på landets högskolor och universitet, varför väljer då den borgerliga regeringen att skära ned på antalet platser? Det är inte en korrekt beskrivning. Vi bygger ut med 5 200 platser.Det är helt korrekt att vi har fler sökande nu än vad vi har haft . Vi har också haft fler platser än vad vi har haft . Det är fler studenter och fler platser i högskolan än vad det var när var utbildningsminister. försöker ni beskriva det som att vi har skurit ned. Det har vi inte. Det är fler platser än vad det var när hade ansvaret.Vi är också medvetna om att det blir konjunkturtoppar, och det är väl det vi har när det gäller söktryck. Konjunkturen är i botten. Det gör att det blir ett extra högt söktryck, och därför bygger vi ut med 5 200 platser.Vi får väl återkomma om vi ser ytterligare behov. Vår bedömning är att detta är rätt väl avvägt. Vi bygger också ut mängder av platser inom vuxenutbildning och annat, men det är rätt väl avvägt att göra den här utbyggnaden vi nu gör. Behövs det mer får vi återkomma i höstpropositionen. Jag känner en oro över väldigt mycket när det gäller utvecklingen i svensk skola. Ett av de ämnen som oroar mest är utvecklingen inom matematikämnet, och när jag nu hör på utbildningsministern är det helt uppenbart att problemen med matematiken har nått ända upp i regeringen.När man tittar på fakta, herr talman, ser man att antalet högskoleplatser minskade med nära 12 000 och beräknas minska med ytterligare 10 000 platser. , när vi har haft ett rekordstort antal sökande, har antalet högskoleplatser enligt siffror från utbildningsminister myndigheter minskat med närmare 22 000 platser.Var ligger klokskapen i detta? Varför inte låta de ungdomar som går utan arbete och vill skaffa sig en utbildning få göra det? Är det inte en klok investering, både för landet och för dem? Vari ligger klokskapen att skära ned på högskolor och universitet i ett läge med en rekordhög ungdomsarbetslöshet? Vi har långt över 400 000 personer som studerar vid svenska högskolor. Det är ju inte så att det gör en jätteskillnad om man bygger ut eller drar ned med några tusen, utan då talar vi om krusningar på ytan.Det är korrekt att det drogs ned med 10 000 platser . Det gjorde vi i enighet därför att vi införde avgifter för utomeuropeiska studenter. betalade svenska staten för utomeuropeiska studenter. Men det drabbar ju inte de svenska studenter som nu talar om. Under den allra djupaste finanskrisen gjordes det en tillfällig utbyggnad med 10 000 platser som upphörde . Det är korrekt.Nu bygger vi ut med 5 200 platser igen på grund av konjunkturläget. Vi bygger också ut vuxenutbildning med statliga anslag som den inte har haft på mycket lång tid.Jag tycker därför att det är välavvägt. Skulle det vara så att vi ser behov av det så får vi återkomma i höstbudgeten med eventuella ytterligare beslut. Men det här är den bedömning vi gör . Min fråga går förmodligen till utbildningsministern är aktuell, och ett förslag till ny bibliotekslag har precis överlämnats till . Det som saknas i regeringens politik runt bibliotek är hur man ser på bemanningen av bibliotek.Min fråga rör specifikt skolbibliotek. I den nya skollagen finns inskrivet att skolor ska ha skolbibliotek. Men det står ingenting om att dessa ska ha utbildad personal. Många med mig ställer sig frågan vad regeringen har tänkt sig med skolbibliotek. Ska bemanning med utbildad personal ingå? Jag tror att utbildningsministern och jag delar på svaret här som jag inleder med att berätta att vi mycket riktigt har lagt fram ett förslag till en ny bibliotekslag på bord. Det är en lag som är tydligare och skarpare än den föregående lagen.Den nya lagen slår fast att det ska vara fritt att låna böcker, såväl fysiska böcker som e-böcker, liksom att biblioteken har en särskild uppgift för barns och ungas läsande, informationsteknik, ett demokratiuppdrag och mycket annat.Skälet till att det inte står någonting om bemanningen i bibliotekslagen - det gör det inte heller i den lag som finns - är att situationen för biblioteken skiljer sig åt. Det är annorlunda att ha ett bibliotek i en storstad än på glesbygden, och hur man väljer att utforma biblioteken är huvudmannens uppgift, det vill säga kommunen eller skolan.Däremot är kraven väldigt tydliga på vad som är ett bibliotek. Men vi kan inte gå in och detaljstyra. Det tror jag inte heller att partikamrater ute i regionerna och kommunerna skulle uppskatta. Jag skulle vilja göra jämförelsen att ett skolbibliotek utan en bibliotekarie är som ett klassrum utan lärare, och det säger vi ju någonting om.Att det ska finnas biblioteksutbildad personal på bibliotek och specifikt på skolbibliotek tas upp i den aktuella som presenterades . Att det ska finnas biblioteksutbildad personal tas upp av remissinstanserna i den nya bibliotekslagen, och det togs också upp inför skolbibliotekslagen.Regeringen verkar dock inte ha tagit till sig de här viktiga synpunkterna, en av de viktigaste ingredienserna i biblioteksverksamhet.Min fråga kvarstår, för jag förstår inte riktigt om vi inte har ett uttalat önskemål eller krav på att det ska finnas utbildad bibliotekspersonal på bibliotek. Jag fortsätter svaret.Vad jag kan konstatera är att vi nu med alliansregeringen har krav på att det ska finnas skolbibliotek, att elever ska ha tillgång till skolbibliotek. Det är en skarpare skrivning än vad som tidigare funnits och som inte fanns när parti var stödparti till Socialdemokraterna. Det är alltså en klar skärpning.När det gäller bemanningen av biblioteken var det mycket riktigt en fråga som togs upp i . Den arbetar vi med nu på och även tillsammans med . Vi återkommer om det. Men det är inte en fråga som i första hand hör hemma i bibliotekslagen, som är en ramlag med mål för vad biblioteken ska arbeta med.Exakt hur bemanningen ser ut är en annan fråga, och den hör hemma på skolområdet. Men jag lovar att det här är någonting som är högt prioriterat, så vi kommer att återkomma. Det svenska försvaret är bantat till oigenkännlighet. saknade det svenska försvaret i det närmaste all kapacitet. Det kallades för en strategisk paus inom Försvarsmakten.Nu ska förmågan till territoriellt försvar återtas. En av orsakerna till det är kraftiga upprustning.Modellen för vårt försvar heter insatsorganisation 2014, IO 14. IO 14 blev inte intaget och färdigt som det var tänkt, utan kommer att bli det till 2023, enligt den senaste planeringen. Målet är alltså att upprätta ett försvar som kan stå emot ett begränsat anfall på en plats i . Ett stort problem är att det saknas i investeringsbudgeten för att fullt materielsätta IO 14.Min fråga till är: Kommer regeringen att öka försvarsanslaget så att underskottet i försvarets investeringsbudget elimineras ? Tack för frågan! Det har väl inte undgått någon att det pågår en rysk upprustning i vårt närområde. Det är den pågående parlamentariska Försvarsberedningen - frågeställaren kanske ingår i den; alla partier finns med - som gemensamt måste få expertiskunskap och analysera hur den upprustningen sker och sedan gemensamt försöka dra slutsatser av det inför det beslut som ska fatta våren 2015.Idén med försvarsbeslut är att de ska vara någorlunda långsiktiga, och frågeställaren belyste det med IO 14, 2023 och allt möjligt. Det går inte att ändra på besluten från till nästa, utan vi fattar långsiktiga beslut. Skälet till det är att kunna titta på vad som hänt säkerhetspolitiskt. Situationen förändras ofta inte från det ena året till det andra, men den förändras över en längre tid.Jag ser från regeringens sida fram emot att kunna ta emot ett betänkande från Försvarsberedningen när den är färdig . Därefter ska det naturligtvis beredas och läggas fram för med de slutsatser som då ska dras. Låt mig i stället ställa en fråga med kanske lite kortare varsel. I fredstid väljer olika nationer olika nivåer för sin incidentberedskap. Flygövningar som läggs nära ett annat lands territorium är ett test på ifall det landet kan och hinner skicka dit sitt flyg för att markera sin gräns och visa sin beredskapsförmåga. Hur det går noteras av alla länder med försvarsintressen i den regionen.Försvarsmakten har officiellt uttalat att vår incidentberedskap är så bra som våra politiker önskat sig. Det måste dock konstateras att läget har förändrats. övar allt oftare och alltmer komplext sin försvarsmakt också i . Min fråga till är därför: Kommer regeringen att på grund av de ryska övningarna ge ett uppdrag till Försvarsmakten att ytterligare förstärka incidentberedskapen? Det vore inte bara olämpligt, det vore ett lagbrott av mig att stå i denna talarstol och inför offentligheten tala om vilka direktiv regeringen ger till den svenska Försvarsmakten om den svenska beredskapsnivån.Jag väljer att svara på så sätt att vi alla noterar en rysk ambitionsökning när det gäller militär upprustning och övningsverksamhet också i vårt närområde. Vilka slutsatser ska vi dra av det? Ni känner till att jag i den offentliga debatten framfört att jag anser att det måste påverka nästa försvarsbeslut. Det arbetet ligger hos Försvarsberedningen. Vi behöver därför invänta Försvarsberedningens bedömning.Utifrån min utgångspunkt är det självklart att det som händer runt omkring oss, inte minst den ryska upprustningen, med nödvändighet måste påverka de beslut som ska fattas. Jag vill ställa min fråga till statsrådet dag utestängs hundratusentals människor med funktionsnedsättning från möjligheten att ta del av mycket i vårt samhälle. Det kan vara att få ett jobb eller att ta del av samhällslivet och kulturlivet. Det är egentligen ren och skär diskriminering. Att inte kunna ta ett jobb, åka kollektivt, gå på bio eller komma in i en affär är särbehandling.Det är remisstiden för regeringens utredning med det nu ironiska namnet Bortom fagert tal gick ut. står Funktionshinderrörelsen utanför och försöker övertyga ministrarna i regeringen om att det måste hända något. Man kan inte bara prata. Dessutom har gjort en hemställan om att det ska komma ett förslag. Därför undrar jag när vi i får ett lagförslag om att bristande tillgänglighet är diskriminering, på samma sätt som man har i . Tack för frågan, ! Vi har en jätteutmaning när det gäller personer med funktionsnedsättning i det svenska samhället. Vi har det på arbetsmarknaden. Vi har en verklighet där man handikappas på grund av att samhället inte är tillgängligt.När det gäller diskrimineringslagstiftningen finns det ett skydd mot diskriminering, självklart, för personer med funktionsnedsättning. Det frågan gäller är om bristande tillgänglighet ska ses som diskriminering. Om en restaurang eller en arbetsgivare inte ser till att det finns en ramp för den som är rullstolsburen, ska de då kunna dömas, utöver den lagstiftning som finns, för diskriminering?Det finns förslag på regeringens bord, precis som frågeställaren säger. Jag noterar att handikapprörelsen är på plats. Det är bra att de väcker frågan. Från min sida jobbar vi med att bereda frågan ifall bristande tillgänglighet är diskriminering. Det är ett arbete som pågår. Min ambition är att vi ska nå fram. Det har jag varit tydligt med både från min och från sida. Jag tycker fortfarande inte att jag fått svar på frågan hur länge vi ska vänta. Det är remisstiden gick ut. Det är en . Dessutom har fattat beslut om att man vill ha ett förslag. Det handlar om att människors liv begränsas, att de inte kan leva självständigt. Det kan handla om att kunna vara förälder. Det kan handla om att resa med tåg, vilket i många fall nästan är en tragikomisk historia för människor som är rullstolsburna. Är man blind och utropen på bussar och annat inte fungerar begränsas man. Att inte kunna gå på bio, att teatern inte är teckentolkad - allt sådant är ren och skär diskriminering.Det är tydligt att om det gäller hudfärg och kön ser vi det som diskriminering. Det tolererar vi inte. Men om det är fråga om en funktionsnedsättning fortsätter vi att tolerera det. Det är en bred fråga som berör många. En åldrande befolkning behöver också ett tillgängligt samhälle. Jag tror att vi ska akta oss för att ställa olika diskrimineringsgrunder mot varandra. Vi ska sträva efter ett samhälle där varje människa behandlas för den han eller hon är och inte som en representant för en grupp. Jag är glad över att vi har stärkt diskrimineringslagstiftningen, men vi har diskriminering på olika grunder. Vi har diskriminering för att folk har ett arabiskklingande namn. Vi har diskriminering när en kvinna i fertil ålder söker jobb. Det finns i det svenska samhället, och det behöver vi bekämpa. Vi ska inte hamna i en situation där vi ställer olika diskrimineringsgrunder mot varandra.Det handlar om ifall vi ska utvidga skyddet mot diskriminering för personer med funktionsnedsättningar. Min ambition är att vi ska göra det. På flera av dessa områden har vi en lagstiftning på plats. Det finns reglerat att den ska vara tillgänglig. Problemet är att den som exempelvis drabbas genom att inte kunna komma upp på bussen kan inte själv, individuellt, driva ett diskrimineringsärende. Slutsatser från andra länder, till exempel , och , visar att arbetet med att få mer tillgänglighet i samhället gått framåt när de fått en sådan lagstiftning på plats.Det korta svaret är att vi bereder frågan i . Jag vill rikta frågan till utbildningsminister moderater och alliansregeringen är mycket engagerade i svenska elevers kunskaper och utveckling i matematik. visar internationella mätningar att de har försämrats, alltså långt innan alliansregeringen tillträdde.I går fattade dock ett mycket viktigt och välkommet beslut om att utveckla timplanen för ämnet matematik. Beslutet tillkom efter en proposition från alliansregeringen. Det beslutet välkomnades av hela Skolsverige och utgör en viktig del i att göra svenska elever mer konkurrenskraftiga och i längden anställbara.Hur ser statsrådet på implementeringen av reformen, och skulle statsrådet möjligen kunna säga några ord om bakgrunden till reformen? Det är riktigt att kunskapsresultaten i svensk skola sjunkit . Ett av de ämnen som de sjunkit allra mest i, enligt den statistik som finns, är matematik. Det beror på ett antal faktorer, och det är dem vi nu successivt försöker rätta till.Det första är att lärarutbildningen, som beslutades , var upplagd så att lärarstudenterna själva fick välja vilka ämnen de skulle läsa. Det gällde även lärare på låg- och mellanstadiet, lärare som normalt undervisar i alla ämnen. De fick själva välja, och många valde då bort matematiken men skulle ändå undervisa i det. Vi har haft en bristfällig kompetens i lärarkåren vad gäller matematik eftersom den totala valfriheten i lärarutbildningen var sådan att studenterna kunde välja bort matematiken men fick ändå undervisa i ämnet i nästa steg. Det styr vi nu upp.Det andra är det som röstade om i går, nämligen att vi nu utökar antalet lektioner i matematik i svensk grundskola. Det är ett viktigt steg. Det är en påtaglig ökning, ungefär 15 procent.Det tredje är att vi måste fortbilda hela den svenska lärarkåren i hur man lär ut grundläggande räknesätt. Också den förmågan är alltför låg. Jag tackar så mycket för svaret. Utökningen av timplanen i matematik är ett viktigt steg. I andra jämförbara länder läser eleverna betydligt fler timmar än vad de svenska eleverna gör. Detta gäller inte bara matten, utan också andra ämnen.Moderaterna föreslår i rapporten modern skola för alla en ytterligare utökning av timplanen, men vi är också öppna för att diskutera förändringar i timplanen för andra ämnen. Hur ser utbildningsministern på ytterligare förändringar i timplanen? Det kan eventuellt gälla vidare justering av matematiktimplanen, men också andra ämnen, till exempel svenska, ett väldigt viktigt ämne som lägger grunden för de flesta andra ämnen. Jag tackar naturligtvis för frågan. Jag är väldigt glad över att stöder mig genom att lägga fram detta förslag. Själv har jag drivit frågan ensam.Det handlar om att bygga ut timantalet och styra upp timplanen mer. Från både vänstersidan och högersidan i svensk politik har man varit för rädd för att styra upp timplanen i skolan. Den ena sidan har kallat det för lokal frihet, den andra för valfrihet, men allt har betytt att man ska kunna välja bort de svåra ämnena. Det är det som det har gått ut på.Men det kan man inte längre. Vi ökar matten och minskar utrymmet för elever att välja i skolan. En del tycker att det är jobbigt, men jag tror att det är helt rätt. Barn och ungdomar kan inte tillåtas att i valfrihetens namn få välja bort ämnen som är viktiga. Det är det som det går ut på. Vi bygger nu ut matematik, naturorientering och främmande språk, delvis på bekostnad av det utrymme som elever och skolor själva har fått förfoga över i en enligt mig missriktad tro på att barn och ungdomar ska kunna fatta dessa viktiga beslut själva. är ofta tungt och jobbigt för elever, men vi som är vuxna inser att det är viktigt för livet. är och ska vara ett öppet land som bejakar invandring. Det gäller både arbetskraft och flyktingar. En viktig fråga blir då hur vi tar vara på kraften och kunskapen hos de människor som kommer hit och inte har ett arbete från början. Regeringens etableringsreform 2011 för nyanlända hade som mål att nyanlända skulle komma in i arbete eller studier, lära sig svenska och kunna försörja sig själva och bidra till utveckling.Nu börjar vi se hur de första som berörts av reformen lämnar etableringsfasen och är färdiga att gå vidare. Även om det gäller ganska få människor frågar jag ändå om integrationsministern anser att man nu kan dra några slutsatser eller göra några reflexioner om hur etableringsreformen har fungerat. Blir det lite lättare, eller mycket lättare i bästa fall, för nyanlända att komma in i arbete och studier? Jag tackar för frågan. Kan man dra några säkra slutsatser? Svaret är nej. Det är för få som har lämnat etableringsreformen. Kan man då dra några preliminära slutsatser? Svaret är ja. Vi har ett par tusen personer som har varit nyanlända i och har gått igenom etableringsreformen och lämnat den. Att döma av siffrorna för den gruppen - vi kommer att återkomma med mer uppföljning av detta - verkar det vara fler som kommer i arbete och fler som börjar studera. Det är det tydligaste sättet att mäta.Den skillnad vi framför allt ser är att man snabbare och tidigare får kontakt med arbetsmarknaden. När vi hade ett mottagande där vi inte i samma utsträckning ställde frågan vad folk kunde bidra med och inte kopplade in Arbetsförmedlingen på samma sätt var det vissa år nio av tio som inte hade någon kontakt med arbetsmarknaden över huvud taget under sitt första år i . kommer den absoluta majoriteten ganska snabbt i kontakt med Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadspolitiska program, vilket gör att man kommer närmare arbetsmarknaden. Det vågar jag säga. Jag tackar för svaret. Inträdet på arbetsmarknaden hänger väldigt nära samman med inlärning av svenska språket och med språkutveckling. Ett hinder har länge varit att man inte får göra praktik om man inte kan svenska. Det blir som en ond cirkel. Hur lyckas regeringen med denna förändring, att snabbt låta den nyanlände lära sig svenska och få praktikplatser? Jag har förstått att det är ganska ont om praktikplatser i . Vill ministern kommentera hur utvecklingen ser ut när det gäller praktik och språkinlärning? Etableringsreformen innebar en avgörande omläggning av svensk integrationspolitik, men jag vill också säga till kammaren att vi kommer att fortsätta att reformera integrationspolitiken, för vi har fortfarande kvar utmaningar. Det här är steg i rätt riktning.En av de utmaningar vi har är den som beskriver. Hur ser man till att få de två verktyg man behöver för att komma in i samhället när man är ny i , det vill säga svenska språket och jobb? Traditionellt har det i varit så att man ska göra en sak i taget. Först ska man lära sig svenska, sedan ska man ut på arbetsmarknaden. Men det där passar inte alla människor. För väldigt många är det bättre att vara vid ett fikabord som man lär sig svenska. Den typen av ökad individualisering och en utökad reform av svenska för invandrare är det jag ser framför mig under kommande år.Jag har rader av exempel på kommuner som gör ett bra jobb. Men jag har tyvärr också rader av exempel på kommuner där man inte klarar av att ge till exempel yrkessvenska för att människor ska kunna få jobb, där man inte klarar av att ge den som vill plugga vidare på grunden i svenska tillräckligt snabbt. Vi kommer att återkomma till med fortsatta reformer på integrationsområdet. Jag vill ställa en fråga till miljöministern angående vargsituationen.Vi har vårväder . Då föds det många vargvalpar runt om i landet. Bara i har det skett en hel del föryngring i 13 revir. Räknar man om det till individer innebär det 52 nya vargar bara i . Vi har 27 vargrevir, och sju av dem är nya. Om det är sex vargar per revir innebär det att vi har 162 vargar bara i länet. kan det med dagens tillväxttakt vara över 2 000 vargar i . Väldigt många människor berörs av detta i vardagen. Många är frustrerade och upplever maktlöshet. Konsekvenserna är stora.Jag skulle därför vilja fråga miljöministern vad som händer med rovdjursfrågorna i allmänhet och vad gäller vargen i synnerhet. Herr talman, ledamöter och åhörare! Jag tackar för frågan. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi diskuterar frågan om de svenska rovdjuren och för en dialog. Det är väldigt viktigt att vi har en gynnsam bevarandestatus för våra stora svenska rovdjur. Vi försöker nu att genomföra detta från regeringens sida grundat på riksdagsbeslutet om gynnsam bevarandestatus. Rovdjuren ska finnas i sina naturliga utbredningsområden. Det här ska ske med största möjliga hänsyn till människor, näringar och bygder. Naturligtvis ska vi också ha så regional beslutandemakt som möjligt över detta.Vi har lämnat in förvaltningsplaner för alla de stora rovdjuren, inte bara varg. Vi har även lämnat vetenskapliga rapporter till kommissionen om alla de här frågorna. Vi avser att återkomma till med en uppdatering av den svenska vargpolitiken för att föra den up-to-date med den kunskap som vi nu har. Jag har en fråga till EU-minister är fundamenta i en demokrati och i en marknadsekonomi. Äganderätten är i mångt och mycket också grunden för vår utveckling, för tillväxten och för ansvarstagande i ett modernt samhälle.Men äganderätten utsätts också för många urgröpande attacker och åtgärder, även om det i grunden ibland kan finnas ett vällovligt syfte bakom. Ett exempel är de kvoteringsdiskussioner som pågår inom EU, den här gången med udden riktad mot bolagsstyrelserna.Hur står EU-ministern upp för äganderätten i EU när kvoteringsdiskussionens vindar nu riktar sin kraft mot bolagsstyrelsernas sammansättning? Det är oerhört bra att engagerar sig för jämställdhet. Det ser riktigt uselt ut på både svensk och europeisk nivå vad gäller andelen kvinnor i bolagsstyrelserna. Det har skett en informell kvotering av män alldeles för länge.Men därmed inte sagt att det bästa är att byta ut den informella kvoteringen av män mot formell kvotering av kvinnor. Detta är en fråga där staten och EU ska hålla sina tassar borta. Det är en ägarfråga, inte en fråga som bäst styrs genom lagstiftning. Detta är viktigt att slå fast och vara tydlig med.