kam-fs · H0C120130307fs · 2013-03-07 14:00:00 — I det här fallet finns tre myndigheter som tolkar besluten delvis motstridigt mot varandra. Det innebär att buller från vägar tolkas på ett sätt av en myndighet, och samma nivå av buller från industriverksamhet tolkas på ett helt annat sätt. möjliggörs och ibland omöjliggörs byggande av bostäder. I finns också osäkerheten att om bostäder ska byggas enligt PBL går det bra, men om till exempel söker tillstånd för en flygplats finns risk för skärpta regler. Det skapar osäkerhet.Vi har därför tillsatt utredningen som ska vara färdig till för att försöka få ihop en gemensam tolkning mellan myndigheterna av och . Jag är fast förvissad om att vi ska hitta en konstruktiv väg framåt så att det blir tydligt från statens sida. Nuvarande ordning är inte acceptabel. Jag tackar för svaret!En kommun som har väntat på att få ett besked om att byggandet kan fortsätta vill ändå få ett tidsperspektiv.Om man kommer överens, vad är det för tidsperspektiv som gäller för att förverkliga och starta ett byggande? När jag var ny minister på området identifierade jag detta som ett av de stora problemen. Vi har jobbat med att få i gång utredningen. Den har en kort tidsrymd på sig till , vilket är snabbt marscherat. Sedan måste det självklart bli en remissbehandling av utredningen.Jag hoppas att vi så snabbt som möjligt ska lägga fram entydiga riktlinjer från statens sida som gör det möjligt att öka bostadsbyggandet. Det ska självklart ske på rimliga villkor ur bullersynpunkt men så att det blir en gemensam tolkning. Det ska göra det möjligt att öka bostadsbyggandet i , och i . Det är exempel på områden där det har varit motstridiga tolkningar som har skapat förvirring, osäkerheter och ibland omöjliggjort bostadsbyggande.Detta är en av de viktiga frågorna vi arbetar med för att underlätta byggande av bostäder i våra tätbefolkade områden. Min fråga riktar sig till försvarsminister senast skulle styra upp materielsituationen tillsattes en så kallad genomförandegrupp. Gruppens arbete kritiserades sedan hårt av för bristande rollfördelning mellan departement och myndighet, frånvaro av skriftliga direktiv, otillräcklig dokumentation och information till . Kritiken av hur regeringen behandlade Försvarsmakten och var mycket skarp från sida. Det orsakade i sin tur turbulens av storartat slag. Just nu behandlas ärendet i försvarsutskottet. har det hänt en hel del. Det har varit återkommande offentliga meningsskiljaktigheter mellan Försvarsmaktens ledning och departementet. Det har gällt försvarets ekonomi, kostnader för försvarsmateriel, statsministerns uttalande om särintresse och debatten om enveckasförsvar.Den fråga som ligger under ytan gäller förtroendet. Har regeringen fullt förtroende för Försvarsmaktens ledning? Jag vill ha ett svar; ja eller nej. Tack för frågan!Peter tog upp flera frågor. Den grundläggande frågan, om jag har förstått rätt, är huruvida regeringen har förtroende för myndighetsledningen. vet att svaret är att regeringen har förtroende för alla sina myndighetschefer tills något annat meddelas.Det är en viktig fråga hur Försvarsmakten ska kunna fullfölja den försvarsreform som har inletts. Det är också en viktig fråga hur det ska göras inom den ram som riksdag och regering har bestämt. Det är som bestämmer både inriktning och fastställer statsbudgeten.På materielsidan har Försvarsmakten anmält att man på lång sikt ser ett behov av betydligt ökade nivåer. Det är naturligtvis allvarligt. Många frågor väcks. Därför har jag sagt att jag är beredd att överväga en ökad styrning av Försvarsmakten på det komplexa området materielplanering. Jag noterar att formuleringen är tills annat meddelas. Jag är lite förvånad över att man inte kan svara ett rakt ja på frågan.Låt oss utgå från att det råder fullt förtroende. Vad tänker ministern göra för att sänka konfliktnivån mellan Försvarsmaktens ledning och departementet samt de ständigt återkommande debatterna och meningsskiljaktigheter, som inte bara uppmärksammas i utan också uppmärksammas utanför vårt lands gränser? Det är ytterst ministerns ansvar att göra något åt detta. Vad tänker ministern göra för att sänka konfliktnivån och skapa ett mer konstruktivt klimat där man tillsammans försöker lösa de svåra problem vi har framför oss? Redan när jag tillträdde redovisade jag mina tre prioriteringar. Den första är att stärka robustheten i samhället och samhällets förmåga att möta kriser. Den andra är att genomföra försvarsreformen. Den tredje är att förbereda ett nytt försvarspolitiskt inriktningsbeslut från 2015 och framåt.De tre prioriteringarna är lika viktiga. Det gäller att alla myndigheter följer det som riksdag och regering beslutar samt att vi från regeringens sida utvecklar vår styrning så att vi får de resultat vi har beslutat om.För mig som försvarsminister är det på det militära försvarets område viktigast att vi får det moderna och effektiva försvaret som har beställt. Försvaret ska utövas på ett kostnadseffektivt sätt. Här sker en ständig dialog med myndigheten och övriga myndigheter. Min fråga går till nordiska samarbetsministern har startat ett projekt tillsammans med de nordiska arbetsgivarna om den nordiska modellens framtid. I projektplanen radas de så kallade utmaningarna till denna samhällsmodell upp. Bland annat tas formuleringar om att det råder för höga löner och för höga bidrag i upp.Medfinansiärer till projektet är de nordiska arbetsgivarföreningarna, bland annat . De fackliga organisationerna har över huvud taget inte blivit tillfrågade av ministerrådet att vara med, vilket är oerhört märkligt eftersom det handlar om arbetsmarknadens frågor. Dessutom är det skattepengar som till största delen finansierar projektet.Hur kan det komma sig att man har valt bort de fackliga organisationerna och representanterna i ett så spännande projekt som ska handla om den nordiska modellens framtid? Tack, , för en viktig fråga!Jag kan glädjande meddela att jag har haft konstruktiva samtal med de fackliga organisationerna. Vi har tagit upp frågan om hur vi kan öka delaktigheten för dem under vårt ordförandeskapsår och under de konferenser som kommer att anordnas.Vi kommer att fokusera på hur vi ser till att sänka arbetslösheten i , framför allt för unga. Det kommer att vara ett specifikt jobbtoppmöte för statsministrar på det området - och på flera andra nivåer. Jag anser att det är viktigt att alla relevanta organisationer får delta med inspel i debatten.Om vi ska lyckas sänka arbetslösheten krävs att alla parter är med och bidrar. Statsrådet innehar ordförandeskapet i det här året. Det är ett oerhört spännande projekt som ska handla om den nordiska modellens framtid. Det är bra att är med i detta. Vi nordister är inte vana vid det.Men det stora problemet i den här frågan är ju att , som är en skattefinansierad verksamhet, har blivit en aktiv part i ett projekt och är huvudfinansiär. Det är ett tvåpartsprojekt mellan och arbetsgivarorganisationerna som till största delen kommer att handla om arbetsmarknadens framtid i . Huvudproblemet skulle, som sagt, vara att den nordiska lönebildningen har lett till för höga löner. Det är direktivet för den forskning och det projekt som ska tas fram.Jag önskar att statsrådet i egenskap av ordförande kunde säga så här: river vi upp, gör om och gör bättre i den här frågan. Vi har satt upp några olika huvudprioriteringar för . Dels handlar det om våra demografiska utmaningar, där allt färre ska försörja allt fler , och hur vi löser det. Alla de nordiska länderna står inför ungefär samma problem. Dels handlar det om hållbar utveckling, hur vi ser till att vi får ekonomisk tillväxt som vi har en hållbar utveckling, det vill säga att vi tänker: mindre fossila bränslen och mindre koldioxidutsläpp.Vi fokuserar mycket på gränshinder för att underlätta människors vardag. Som jag sade tidigare kommer också problemen med arbetslösheten, framför allt bland unga, att stå i fokus.Jag tycker att det är väldigt bra att visar det stora engagemanget och att vi är delaktiga i detta. Det är en oerhört viktig fråga för hela , och jag ser positivt på detta framöver. När vi har alla organisationer med, inklusive , tror jag på nya idéer och en bra lösning. Min fråga ställs till landsbygdsministern.Fiskebåtar får enligt EU-regler inte ha mer än en enda redskapstyp ombord . Har man till exempel torskgarn ombord får man inte ha siknät och abborrnät.Det här är mycket besvärande för dem som är beroende av många olika fiskarter i sin verksamhet, och det drabbar i främsta rummet det småskaliga kustfisket och då kombinationsfisket. Det storskaliga drabbas inte lika hårt av detta, för de har bara en redskapstyp ombord då de i regel är ute efter en och samma fiskart.Min fråga till ministern är om ministern kan tänka sig att driva denna regelförenkling i EU. Eftersom ministern är en varm anhängare av regelförenklingar kan jag ha en förhoppning om att ministern vill driva frågan i EU. Jag kan glädja med att jag är en varm anhängare av regelförenklingar, speciellt på de verksamhetsområden som i någon mån är under mina vingar. Det inkluderar fisket.Jag kan därtill glädja med att regeringen gav Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att identifiera och föreslå regelförenklingar, både på nationell nivå och på EU-nivå, på fiskets område. Man ska göra detta dels för egen del, dels på områden som man i denna myndighet inte behärskar själv, och man har då att lämna förslag till regeringen så att vi kan arbeta vidare med dem, om det är vi som gör det eller om vi ska behöva driva saker och ting i Europeiska unionen.Svaret, som är kort, är: Ja, jag är beredd att driva denna regelförenkling. Jag tackar så mycket för svaret, och det gläder mig. Det gläder mig också att ministern har gett myndigheten i uppdrag att se över vilka regelförenklingar som kan ske.Men det här är, som sagt, en regelförenkling. Tack för svaret! Låt mig tillägga att det är speciellt angeläget med regelförenklingar på de områden som i någon mån är under Landsbygdsdepartementet, av skälet att många av de verksamheterna är små verksamheter, ibland till och med deltidsverksamheter, där regelbördor är speciellt betungande administrativt och personellt att följa och administrera.Det är därför jag är angelägen om att göra så mycket jag kan på alla de områden som ligger under mina vingar för att det ska vara så enkelt som möjligt att vara företagare men så roligt som möjligt att vara företagare. Jag har en fråga till statsrådet har gått exakt avslöjande att och myndigheten med hjälp av bulvanföretag planerade att hjälpa till att bygga en vapenfabrik i . Det måste vara en av vår tids största skandaler.Avslöjandet har inte lett till några konsekvenser för synen på svensk vapenexport till diktaturer som till exempel eller för myndigheten . De har samma uppgifter som de hade före skandalen.Att är villigt att hjälpa en av världens största diktaturer att bygga vapenfabriker var och är inte bara en skandal utan även ett exempel på en dubbelmoral som genomsyrat svensk försvars- och säkerhetspolitik.Min fråga till statsrådet är: Finns det några tankar från regeringens och ministerns sida på att säga upp det så kallade som vi har med ? Tack för frågan, !MOU-avtalet, som talar om, är någonting som ligger hos Försvarsdepartementet, och frågan kanske inte ska riktas till mig som handelsminister.När det handlar om vår försvarsmaterielexport kan vi se på uppgifterna över den export som skedde att vi hade en minskning på . av vår totala export är försvarsmaterielexport, och det varierar mycket eftersom det är stora enstaka system som exporteras. gick den då ned 30 procent.Vi ser fortfarande att , som tog upp, är en stor destination för övrig krigsmateriel. Detta beror på tidigare följdleveranser, också . Den här minskningen beror inte på den svenska politiken, utan den beror på helt andra saker.Att är ett mottagarland står inte i överensstämmelse med den nationella lagstiftning som har. Det ligger inte heller i intresse att militärt gynna auktoritära regimer. Men genom samarbetsavtalet har sålt stridsledningssystem och radarutrustning till Saudiarabien.Vapenexporten granskas av ISP, men om det gäller konsulttjänster är kontrollen obefintlig. När ett företag säljer kunskap om hur man tillverkar krigsmateriel utomlands kontrolleras det varken av eller av . Det är med andra ord helt lagligt att sälja dessa kunskaper till exempel till diktaturer som . Denna lucka i lagen gör det möjligt för försvarsindustrin att sälja avancerad kunskap om vapentillverkningen även till länder som bryter mot mänskliga rättigheter.Min fråga till ministern är: Tänker handelsministern ta några initiativ till att försöka täppa till just denna lucka i lagen? Det stämmer att , , är en självständig myndighet som fattar självständiga beslut i varje enskilt fall om det ska förekomma försvarsmaterielexport eller ej. Deras bedömning görs på grund av flera olika faktorer, där mänskliga rättigheter är en av faktorerna. Till syvende och sist handlar det om egen säkerhet. Man kan också ta hjälp av EKR, , som är ett rådgivande organ till , för att fatta besluten.Som mycket väl vet pågår det nu en utredning där målet är att se över hur vi kan skärpa kontrollen av exporten till icke-demokratiska länder. Detta är en parlamentarisk utredning, och den kommer att vara färdig 2014. Men det är ingenting som hindrar att det kommer delutredningar.Vi ser vad som händer också när det gäller tjänsteexporten. Min fråga går till , försvarsministern.I slutet av november hade jag en interpellationsdebatt med försvarsministern. Jag frågade då om det förelåg någon oro för rekryteringen till den nya försvarsorganisationen, då med som utgångspunkt. Bakgrunden var de uppgifter som redan då hade börjat cirkulera i medierna om brist på medel för den nya organisationen inom försvaret.Vi har fått svart på vitt att medel saknas. Jag frågar därför försvarsministern återigen om hon inte känner stark oro när det gäller om den nya organisationen verkligen ska kunna genomföras. Jag har redan tidigare i kammaren försökt beskriva hur införandet och genomförandet av den här viktiga reformen fortskrider.Vi har fått en årsredovisning från Försvarsmakten om hur det har gått . Det visade sig att rekryteringen av gruppbefäl, soldater och sjömän går bra. När det gäller de kontinuerligt anställda uppfyller Försvarsmakten sina mål med råge.Det som går trögare är rekryteringen till det som kallas för GSS/T, nämligen tjänstgörande soldater och sjömän, och det finns flera skäl till det. Dels kom inte lagstiftningen på plats förrän , dels har man inte förrän börjat med grundläggande militär utbildning för den här kategorin. Försvarsmakten har inte sagt att det är brister i dagens ekonomi som gjort att man inte har kunnat rekrytera eller skriva kontrakt med de tidvisa anställda. Kan ministern då verkligen vara så säker på att det kommer att stämma i verkligheten? De signaler som vi får nu från Försvarsmakten är ju att det saknas pengar.Många arbetstillfällen står på spel. Oron blir därför stor när försvarsminister och försvarsledning inte drar jämnt, inte beskriver samma verklighet. Både försvars- och civilanställdas jobb står på spel när pengarna saknas.Pengarna räcker inte är det besked som vi har fått från Försvarsmakten . Detta kommer att påverka jobben i både och alla andra försvarsorter i . Det måste försvarsministern ändå kunna medge. Det vi vet är att Försvarsmaktens ekonomi är i balans och också bedöms vara i balans. Den oro som både Försvarsmakten och regeringen känner är för den långsiktiga ekonomin där Försvarsmakten har anmält att man befarar kostnadsökningar inför kommande år, efter att är över.Jag vill återkomma till att när det handlar om rekrytering av soldater finns det ingenting som tyder på att det skulle vara brist på pengar hos förbanden. Tvärtom har förbandsanslaget ökat. Vi ökade det . Det var också ett underutnyttjande på drygt 100 miljoner . Snarare handlar det som jag sade i mitt förra svar om metoder, hur man samverkar mellan det civila samhället, civila arbetsgivare, utbildningsanordnare och Försvarsmakten, så att det blir naturligt att kunna vara tjänstgörande i Försvarsmakten. Min fråga ställer jag till landsbygdsminister har blivit ett alltmer ökat fokus på att kunna skydda sin tamboskap och sina hundar med anledning av det ökade rovdjurstrycket i vårt land. Allt oftare ser vi att dessa djur kommer in i bebodda områden.Då är min fråga till landsbygdsministern vilka möjligheter det finns att exempelvis skydda hundar i trädgårdar. Frågan ställs mot bakgrund av att tre hundar har dödats i byn i . Det är en oerhört stor oro bland de boende där. Vilka möjligheter ser ministern att skydda dem? Även detta är en angelägen fråga, speciellt i de delar av landet där de stora rovdjuren finns.Regeringen gjorde förändringar i gällande förordningar 2007 och 2008 som i korthet innebär att det respektive 2008 är möjligt att skydda sina tamdjur mot vilda djur som kan orsaka dem skada, och det inkluderar hundar eftersom de räknas som tamdjur. Det är gott och vist, men det innebär att man måste vara med i just det ögonblick som det sker. Det finns också ett annat instrument, nämligen planerad skyddsjakt som man kan få tillstånd för.När det gäller Junselevargen har man försökt att få till stånd skyddsjakt på den. Bara en enskild varg har åsamkat skattebetalarna ca 4 miljoner i kostnader. Det är tre organisationer, som inte vill ta fullt ansvar för den svenska rovdjurspolitiken, som har anmält detta till olika rättsinstanser och den vägen lyckats stoppa skyddsjakten. Det innebär alltså att även den vägen verkar vara stängd.Då är min fråga till ministern om det finns någon möjlighet att rätta till detta så att människor kan skydda sina tamdjur och känna trygghet. Jag tackar även för denna frågeställning som är något annorlunda än den första som jag uppfattade den.Skyddsjaktsbestämmelserna ändrades, om nu inte minnet sviker mig, , vilket gjorde att det blev utökade möjligheter att bevilja skyddsjakt på utvalda individer för att bland annat skydda de tamdjur som många människor har i sin vård. Vi kompletterade alltså gällande jaktförordning med detta, om jag minns rätt, år 2010.Därtill skrev dåvarande miljöminister och jag till 2010, möjligen 2011, och föreslog dem att ändra det art- och habitatdirektiv som gäller i Europeiska unionen och som många av de nu överklagade skyddsjaktsbesluten grundar sig på. Art- och habitatdirektivet är ju väldigt gammalt, och sedan den tid då det antogs har unionen utökats betydligt till ytan. Min fråga går till finansminister har som jag förstår ambitionen att bli känd för att hantera skattebetalarnas pengar på ett försiktigt sätt, en bra ambition. Men ibland blir det slarv, slarv som kostar skattebetalarna hiskeliga belopp.Vattenfalls köp av Nuon, som regeringen godkänt, har kostat i nedskrivningar - - oerhört mycket pengar. Och i går kom beskedet att företaget ska minska antalet anställda med 2 500 för att något förbättra bolagets situation.Min fråga till finansministern är: Hade finansministern kännedom om Nuonaffären och det hiskeliga överpris som det statliga bolaget betalade? Låt mig börja med att tacka för att han på ett så utomordentligt sätt korrigerar de missförstånd som har varit i den här debatten. Socialdemokraterna har ju en partiledare som har talat om att vi har tappat 97 miljarder. tydliggör vad det möjligtvis kan handla om, en i det här läget nedskrivning på 15 miljarder. Det är viktigt att vi ensar den här debatten så att de felaktiga uppgifter som har gått ut med inte får fäste.Det är styrelsen som har fattat beslut om Nuonaffären, en styrelse som till stora delar tillsattes under en socialdemokratisk regering med , tidigare näringsminister, som en av ledamöterna. Vi måste lita på den kompetens som och styrelsen har i den här typen av frågor. Det är enligt aktiebolagslagen de som har det juridiska och också det politiska ansvaret för att fatta den typen av beslut.Sedan ska vi vårda . Det är ett bolag vars omsättning stiger. När andra energibolag faller i pris ska vi försöka säkra att det är ett bolag som framåt kan omsätta mer. Inte ett ord och inte ett svar på frågan om han hade kännedom om affären.Vattenfall har gett rejäla utdelningar till statskassan historiskt. Men hör vi från alla departement att nagelfar kostnader i parti och minut.Vilka besparingar i budgeten förväntar sig finansministern av den dåliga Nuonaffären och det svaga resultat som gör nu? Hur kunde finansministern missa denna största kontantaffär i historia som ett helstatligt bolag genomfört? Denna affär har kostat skattebetalare enorma belopp.Hur kunde du, , missa detta? Det har varit alldeles tydligt att regeringen har varit informerad. Ansvarigt statsråd har ställt kontrollfrågor till styrelsen, och styrelsen har valt att gå vidare med affären. Det har aldrig funnits någon oklarhet om att regeringen har varit informerad om detta.Men igen: Det är viktigt att tydliggör att de uppgifter om 97 miljarder i förluster som har varit ute och farit med inte är korrekta. Det är bra att klargör det.När det gäller utdelningarna, som är det viktiga här eftersom det avgör hur det påverkar de offentliga finanserna, har kunnat ge betydande utdelningar, och så även . Vi har alltså inte kunnat finansiera färre lärare eller sjuksköterskor med de här utdelningarna, utan det har fungerat som tidigare.Det är som ska svara på frågor som rör hur företaget utformar sin verksamhet. Vi har inte en daglig styrning i av vare sig myndigheter eller affärsföretag, utan det är ytterst verkställande direktören och styrelsen i bolaget som ska svara på frågor om hur personalhanteringens sköts.