kam-fs · H0C120130530fs · 2013-05-30 14:00:00 — Man kan utgå ifrån att övriga studentorter redan har inventeringen gjord och kapaciteten framme.Tyvärr får jag signaler från en del studentbostadsbyggare som har idéer, finansiering och projekten klara. De ringer kommunerna och säger: Var finns det plats att sätta upp bostäderna? De får svaret: Har du inga egna idéer?Kommunerna kan göra mer här. Vi har stöd för att man ska kunna göra inventeringen. Jag tror att fler kan behöva utnyttja detta alternativt bevisa att de har en bra markreserv. Det är en del av lösningen av det stora komplexa problem som frågeställaren tar upp. Jag har en fråga till försvarsministern.I mars skickade försvarsministern ett brev till där ministern säger sig uttrycka ståndpunkt när det gäller försvarsindustrin i Europa.Försvarsministern skriver att kommissionen bör prioritera arbetet med den inre marknaden och uppmana medlemsstaterna att hålla sig till upphandlingsdirektivet och inte avvika med hänvisning till de nationella säkerhetsintressena.Samtidigt har riksdag vid åtminstone två tillfällen uttalat som sin mening att regeringen bör definiera de svenska nationella säkerhetsintressena och återkomma till med en plan för hur svenska säkerhetsintressen kan tillgodoses långsiktigt.Min fråga till försvarsministern är om hon håller med mig om att brevet till kommissionen skulle kunna upplevas som att det innehåller dubbla budskap och att det kan vara tveksamt om det verkligen uttrycker hållning i frågan om undantag för upphandlingsdirektivet.Dessutom: Borde inte försvarsministern ha sett till att brevet förankrades i försvarsutskottet och innan det skickades till kommissionen? kommer att diskutera försvars- och säkerhetspolitiska frågor. Där handlar en av huvudfrågorna om försvarsindustrimarknaden. En annan av de tre huvudfrågorna är samarbete kring försvarsförmågor.Inför det arbetet har kommissionen, rådet, Europeiska utrikestjänsten och också Europeiska försvarsbyrån uppmanat medlemsstaterna att hjälpa till och vara med och spela in för att förbereda denna viktiga har inte diskuterat frågorna på den här höga nivån . Då är det viktigt att kan framföra det som har varit och är svensk politik, nämligen att vi ska ha en så god konkurrens som möjligt på försvarsmaterielmarknaden inom Europeiska unionen. Det känner jag att även Socialdemokraterna håller med om.Jag får fortsätta svaret i mitt nästa inlägg. Tack, ministern. Också Socialdemokraterna anser att vi inte ska vara protektionistiska, att svensk förvarsindustri står sig väl i konkurrensen och att alla skulle tjäna på en konkurrensneutral marknad.Vi menar att det finns en naiv tilltro till marknadskrafterna i det här fallet. De stora försvarsproducerande länderna i är väldigt djupt involverade i sin förvarsindustri. De äger till exempel stora delar av den.Flera av dessa länder har utarbetat strategier och definierat särskilda nationella intressen som de bör försvara och undanta från upphandlingsregeln. Det är precis därför som riksdag har uppmanat regeringen att komma med definitionen och en plan för hur det ska genomföras.Min fråga blir: När kan riksdag förvänta sig att regeringen utarbetar strategin, definierar säkerhetsintressena och informerar ? Det är en fråga inom detta område. Det stämmer precis som säger att vi har gjort en överenskommelse om att se över om vi skulle vara betjänta av att definiera de nationella säkerhetsintressena.Vi har också givit ett uppdrag att inventera: Hur har det gått för de länder som har använt försöken till undantagsregler? Hela det arbetet är inte klart. Fram till nu har de flesta länder inte lyckats särskilt väl.Vi är mycket väl medvetna om att möjligheterna till undantag finns. Vi är medvetna om att vi behöver en ökad konkurrens.Hela syftet med arbetet inför diskussionen blir snarare att värna den svenska linjen, som också är förankrad i , nämligen att vi alla har att vinna på att ha en öppnare konkurrens på detta område. skakades av en exceptionell våldsvåg. Jag tror att många både inom gränser och också utanför gränser ställde sig frågan: Vart är egentligen på väg?Bilden av utomlands har länge varit ett land med stor stabilitet och trygghet, en lugn välfärdsstat utan några starka klassmotsättningar. Den bilden är nu på väg att förändras.De journalister från andra länder som jag talade med - de var från , , men också en rad andra länder - hade alla samma fråga: Vad håller på att hända i ?Jag tänkte att jag skulle bolla vidare den frågan till justitieministern. Det är ändå hon som sitter närmast när det gäller att hantera den här frågeställningen.Min fråga till justitieministern blir: Vad drar hon för slutsatser av förra veckans händelser? Tänker regeringen vidta några ytterligare åtgärder för att det som hände inte ska hända igen? Först och främst tror jag att vi alla är både skakade, upprörda och bekymrade över de händelser vi såg först i och sedan i flera andra delar av för att sedan spridas till en del andra städer runt om i Sverige.Vad det handlar om är ungdomar som kastar sten, sätter bilar i brand, ägnar sig åt skadegörelse och hindrar personal från ambulans, hemtjänst och polis från att utföra sitt viktiga arbete.Man kan ställa sig frågan: Varför gör de så här? Låt mig säga att det inte finns en enda förklaring. Vad vi kan se av dem som har gripits och de rapporter vi får är att det ofta handlar om ungdomar som är förankrade i de stadsdelar eller kommuner där händelserna sker.Det finns en upprördhet och en vilja att markera mot samhället. Då blir samhällsföreträdare av typen polis och andra ofta en målbild. Det är också någonting som man ser i många andra länder. Det är ett stort bekymmer. Det räcker inte att bara konstatera bekymret. Vi har sett detta . Kombinationen av massarbetslöshet å ena sidan och en fast etablerad organiserad kriminalitet å andra sidan är mycket farlig.En del av de ungdomar som har varit indragna i händelserna löper risk att vara indragna i ännu värre kriminalitet och dras in i den organiserade kriminaliteten. Det var därför jag frågade om ytterligare åtgärder från regeringens sida.Det räcker inte att bara konstatera problemet, utan man måste också, för att visa ledarskap, visa att man förstår problemen och också vidta åtgärder.Jag besökte i går. Den bild som man får därifrån, när man frågar om vad som är den enskilda problembilden, är alltid samma sak: Vi behöver fler arbetstillfällen. Vi behöver jobb. Vi behöver bättre skolresultat, satsningar på skolor i utsatta bostadsområden. Vi behöver också sociala insatser riktade till de ungdomar som är på väg att hamna i kriminalitet.Därför ställer jag frågan igen till justitieministern: hon och regeringen vidta några sådana ytterligare åtgärder , med anledning av det som hände ? Svaret är ja. Självklart kommer vi att vidta åtgärder. Men väldigt mycket av de insatser som krävs och som har gjorts och görs när det gäller olika förortsområden och olika delar av är kommunalt ansvar.Det regeringen har en skyldighet att göra är att se till att insatser samordnas och att polisen samverkar på ett bra sätt med de olika kommunala delarna.Det är en sak som gläder mig. Vi har försökt med sociala insatsgrupper när det gäller att tillrättaföra ungdomar med allvarliga problem, och ytterligare ett 20-tal sociala insatsgrupper är på väg att starta. Beskedet till polisen har varit: Om man vill starta den här typen av arbete kring individer med en allvarlig problematik ska polisen vara med.Mycket mer behöver göras. Det gäller jobben. erbjuder betydligt fler sommarjobb än tidigare, och i en del stadsdelar erbjuder man alla ungdomar sommarjobb. Men det finns givetvis väldigt mycket mer vi alla kan göra och kommer att behöva göra framöver. Jag har en fråga till försvarsminister har lämnat en proposition om ett militärt bidrag till den kommande FN-insatsen i . En sådan insats bör, som jag ser det, kombineras så att det blir en militär insats, diplomati, uppbyggnad av bistånd, handel och så vidare.Min fråga till försvarsministern är: Hur ser du på bidrag till en FN-insats i ? Tack för frågan!Situationen i har varit mycket besvärlig och är fortsatt besvärlig, även om det nu finns en politisk plan för hur man ska gå vidare. Det finns en plan från FN:s sida för att omvandla den afrikanska insatsen till en FN-ledd insats som kommer att heta Minusma.Regeringen har fattat beslut om en proposition och kommer att be om mandat att sända 70 personer till till den här FN-insatsen, så att FN-insatsen kan göra så stor nytta som möjligt.Det handlar om en stabiliseringsstyrka som ska kunna hjälpa till att stabilisera situationen i tills landet självt kan ta ansvar. Det handlar om ett 70-tal personer, och huvudsyftet är taktiskt transportflyg. Det handlar också om svenska stabsofficerare till den FN-ledda staben. Tack för svaret!I går var det veterandagen, och då blir man påmind om insatser för fred och säkerhet under en väldigt lång tid.Nu minskar vi engagemanget i . Min fråga är: Hur länge tror du att kommer att vara engagerat i en insats i ? Det är alltid väldigt svårt att bedöma och spekulera. Utgångspunkten och det regeringen begär mandat för är . I den bästa av världar går utvecklingen snabbt framåt, och då räcker det med detta. Men med erfarenhet av hur det har sett ut i andra länder med liknande problem kan man se att det handlar om långsiktiga insatser.Förutom bidraget till FN-insatsen bidrar med just det breda engagemanget, alltifrån det vi gör via EU:s insatser, det som heter EU:s träningsmission i , till vårt eget bilaterala biståndsarbete, som är återupptaget efter att ha varit suspenderat.Jag var själv i i början på månaden. Behoven är väldigt stora. Vi har en bredd för att kunna hjälpa till med både civila och militära insatser, alltifrån stöd till civil minröjning till utbildning av den maliska armén och att kunna stötta den FN-insats som kommer att krävas.Men tidsutdräkten vågar jag inte spekulera om. En framsynt klimatomställning krävs inte bara för att rädda mänskligheten på vår planet utan också för att bära välfärd och jobb. har - vi har hört det tidigare - riktat kritik mot regeringen och det ni gjorde eller inte gjorde i Arktiska rådet.Vad det handlar om är att regeringen i sitt eget strategidokument sade att ni skulle driva att minska de långlivade klimatutsläppen, och sedan har regeringen, själv, bestämt sig för att inte driva den frågan i Arktiska rådet.Då är min fråga till utrikesminister : Varför?Jag vill också lägga till: I tidigare svar har verkat väldigt nöjd över tillståndet för saker och ting. Jag känner inte att jag har anledning att känna mig lika nöjd, med tanke på att vi inte ens är i närheten av att rädda vårt klimat.Därför vill jag lägga till en fråga. Om nu är så nöjd och litar på internationella förhandlingar, vilket nytt initiativ är ministern beredd att ta för att minska utsläppen på internationell nivå? I allt väsentligt har jag besvarat de här frågorna tidigare.Vi arbetar inom Europeiska unionen och nationellt för att ta nya initiativ i samband med de stora, globala konferenser som kommer i och . Den internationella klimatpanelen kommer att presentera en uppföljning. Vi diskuterar inom EU och bilateralt nya initiativ, för att ta den delen. Vi har en betydande förändring som sker i energibilden i världen, som frågeställaren säkert är medveten om. Den har lett till att de amerikanska utsläppen nu ligger under Kyotonivå, medan vi har en mer alarmerande utveckling på andra håll.Detta kräver att vi både skärper och anpassar politiken i de globala förhandlingarna. Där tillhör de absolut drivande.I har det - det är rätt - handlat mer om de kortlivade klimatföroreningarna. Dem har man talat alltför litet om i riksdag. Men de har faktiskt dubbelt så stor effekt uppe i som de långlivade. Det tror jag vore bra om också Socialdemokraterna uppmärksammade. Jag behövde, , ingen föreläsning om hur klimatsituationen ser ut i världen och vilka utsläpp som är mer eller mindre viktiga. Faktum är att vi måste sluta med fossila utsläpp, både kortlivade och långlivade klimatutsläpp.Min fråga var varför regeringen i sitt eget dokument har sagt att ni i skulle prioritera att minska de långlivade klimatutsläppen och du sedan har valt att inte göra det. Varför?Min andra fråga var: Vilka nya initiativ är utrikesministern, i alla de internationella kontakter som du har, beredd att ta för att världen ska minska sina utsläpp av växthusgaser? Vi är inte överens om att den , med i spetsen, är den som driver klimatfrågan, varken på europeisk nivå eller på internationell nivå. Ni är snarare en klimatbromskloss. Så är det ju inte. Var och en vet att Europeiska unionen är den starkaste globala kraften för att få till stånd en klimatöverenskommelse. Det har inte lyckats. Men vi vet att det framför allt beror på andra krafter. Vi vet att EU är starkt pådrivande. Vi vet att inom EU har varit starkt pådrivande. Det går att öppna valfri internationell publikation för att ta del av detta.Så kommer det att vara. Vi kommer att fortsätta att driva detta. EU:s stats- och regeringschefer hade energipolitiken på dagordningen på sitt senaste möte, och statsministern tog upp den där. Utrikesministrarna hade energipolitiken och klimatfrågorna på dagordningen på sitt näst senaste möte. Vi diskuterade där vilka ytterligare steg som vi kan ta. EU är den starkaste diplomatiska kraften i världen när det gäller att få en klimatöverenskommelse. Det vet faktiskt alla i världen i övrigt. Jag har en fråga till landsbygdsminister tv:s Aktuelltstudio för sedan kunde vi höra en framträdande företrädare för uttrycka önskemål om stöd till bönder, speciellt mjölkbönder, genom att föreslå ett stöd i storleksordningen per ko.Nu undrar jag: Vad tycker landsbygdsministern om ett sådant stöd? Har ministern förslag på finansiering? Tack för frågan! Om jag är rätt underrättad var det nog undertecknad som var i nämnda tv-studio. Mitt förslag på hur vi ska lösa problemet med en minskad djurproduktion i vårt land, vilket är till förfång för den biologiska mångfalden och eftersom vi vill ha svensk mat på våra matbord och i våra kylskåp, är att vi använder en del av de pengar som har tilldelats i Europasammanhang för att speciellt stödja bönder som har djur, så att vi får fler djur i alla delar av vårt land. För att få större miljönytta för insatta skattemedel talas det ibland om att införa någon form av differentierad djurvälfärdsersättning, det vill säga att gå från stöd till ersättning. Vad tycker landsbygdsministern om en sådan tanke? Jag är positiv även till detta. Vi har, som säkert känner till, ett sådant stöd vad gäller grisar sedan åtta tillbaka med per sugga. Skälet till det är att vi har högre nivåer på såväl miljöåtaganden som vad gäller djurvälfärden i det svenska jordbruket än vad som är brukligt och allmän praxis i andra delar av det som vi är en del av . Då måste vi, som jag ser det, ekonomiskt stödja den högre djurvälfärd som vi har och också ikläda oss ett ansvar för de höga miljönormer som vi har i vårt land i förhållande till hur omvärlden ser ut. Min fråga går till utrikesminister . Under den långa syriska konflikt som har pågått har , och Hizbollah aktivt försett den syriska regimen med vapen och personell support. har man också sett att islamistiska extremister och jihadister tagit sig från i princip alla världens hörn till Syrien.Vapenembargot har i praktiken gällt de grupper av oppositionen som vare sig håller med jihadisterna eller med regimen, och på så sätt har det faktiskt drabbat dem först och främst.Den med utrikesministern i spetsen har , och enligt min mening med rätta, hävdat att det måste bli en politisk lösning och deklarerat att inte ska vara en del av den här lösningen.Min fråga är: Tror ni att Baathregimen, som har haft makten , och presidenten, som tillsammans med sin far har haft makten , är villiga att avskaffa sig själva och gå med på en politisk lösning? Nej, det tror jag inte att de är intresserade av. Men det läge som har uppkommit i innebär att ingen kan vinna detta krig. Antalet förlorare ökar för varje timme. Det räknas i mänskliga liv. Det finns ingen som bara med vapenmakt kan uppnå de mål som de har satt upp. Det måste till en politisk process. Det måste till en fredslösning. Därför har vi prioriterat det, och jag vill att Europeiska unionen också ska prioritera det.Nu har vi fått en diskussion om leverans av vapen. har ingen möjlighet att leverera vapen och kommer inte att göra det. Det jag helst skulle vilja se är att vi får ett totalt vapenembargo så att alla de leveranser som frågeställaren nämner och de ytterligare som kan finnas upphör och att vi får ett solitt stöd för den förvisso utomordentligt svåra fredsprocess som förr eller senare måste komma. har samtalsämnet varit att det syriska folket inte behöver mer vapen utan stopp på dödandet. Vi har sett att varje gång regimen förlorar makten över ett område börjar de att beskjuta området genom flyganfall och tunga vapen. måste man tyvärr välja mellan två onda ting. I valet mellan regimens fortsatta angrepp på civila mål i och vapenembargot kanske man ska välja det senare.Vad tycker utrikesministern om tanken att det kanske är dags ändra den här ståndpunkten för att man ska kunna förse den demokratiska gruppen av oppositionen med vapen för att de åtminstone ska kunna försvara sig mot flyganfall och tunga vapen? Är det möjligt? Nej, det är inte möjligt. har ingen möjlighet att leverera vapen i situationer som denna. Vi har mycket tydliga bestämmelser vad gäller hur svenska vapen kan användas och vilka vi kan leverera svenska vapen till. Det enda fall där vi har levererat vapen som jag kan överblicka är till under vinterkriget. Då tömde vi den svenska arméns förråd på vapen och levererade över dem till en krigsmakt som vi hade starkt förtroende för och där vi visste exakt vad den politiska målsättningen var.Möjligheten att sända i väg vapen in i en rätt okänd konflikt finns varken juridiskt eller i övrigt i . Jag vill ställa en fråga till statsrådet . I många kommuner finns det nu en politisk drivkraft att använda offentliga upphandlingar som ett politiskt och strategiskt redskap, bland annat för att nå målen i miljöpolitiken. Det arbetet stöttas av regeringen på det sättet att , som bland annat lyder under , skriver noggranna detaljinstruktioner om hur detta kan göras.Men har ett annat av regeringens organ, , det vill säga en myndighet som lyder under regeringen enligt regeringsformen, i en rapport kritiserat och menat att deras råd strider mot den fria rörligheten i EU. vill tydligt motarbeta miljöhänsyn vid offentliga upphandlingar.Är det enligt statsrådet lämpligt att motarbetar och generellt miljöhänsyn vid offentliga upphandlingar? Tack för frågan! Jag ska ärligt säga att jag inte har hunnit läsa den rapporten . Jag ska göra det med intresse.Vi har ett problem, och det är att vi måste få en tydligare lagstiftning och bättre stöd för hur man använder lagstiftningen. håller vi på med ett omfattande arbete inom EU med nya direktiv. Vi är i slutförhandlingar med parlamentet om de här nya direktiven. Vi ska omsätta dem i svensk lagstiftning. Där finns det ökade möjligheter att ta hänsyn till miljöaspekter och etiska och sociala aspekter i upphandlingsförfarandet.Vi har också en upphandlingsutredning här i som har lämnat sitt betänkande. Där diskuterar man också de här frågorna. Vi har också en utredning som levereras till regeringen om upphandlingsstödets utformning. Vi måste samla ihop upphandlingsstödet från statens sida. Det stödet ligger på för många olika händer och det finns för lite kraft i det för att ge bättre rådgivning och tydligare och mer enhetliga besked.Problemet finns där, och det accentueras av den diskussion som tar upp. Det är min ambition att vi ska få en ny och bättre lagstiftning och ett mer samlat och bättre stöd från statens sida. som de här utredningarna pågår måste tusentals upphandlande myndigheter genomföra offentliga upphandlingar. De måste förhålla sig till de målsättningar som fattar beslut om.Jag ska inte läsa några långa citat från den här rapporten från , men jag kan konstatera att driver en linje mot flera andra myndigheter som lyder under regeringen.Är regeringen oenig om de politiska åtgärderna för att nå de miljömål som har beslutat om? Om regeringen menar allvar med att offentliga upphandlingar ska användas för att förbättra miljön i strategiska syften, varför reagerar då inte regeringen mot ? vet att varje myndighet är fristående från regeringen och ska tolka lagstiftningen. Problemet är att när man till exempel ska ta miljömässiga hänsyn gäller det att också göra det på rätt sätt så att man uppfyller de grundläggande principer som finns i upphandlingslagstiftningen. Det är också därför som det måste bli ett bättre, tydligare och mer enhetligt budskap om hur man gör detta. När man använder miljöargument kan det också smyga sig in olika typer av styrande element som inte är förenliga med upphandlingslagstiftningen så att man inte får den öppna konkurrens som vi också är ute efter. Det ska göras på rätt sätt så att man uppnår rätt effekt. Det är viktigt.Vi har ett behov av att samla ihop upphandlingsstödet, förstärka det och bli tydligare med det. Då måste vi se över hur den strukturen ska se ut, och det arbetet pågår i .