kam-fs · H0C120130516fs · 2013-05-16 14:00:00 — Det finns mc som vill komma in, det finns viss typ av godstrafik som vill komma in vissa typer för att inte förhindra trafiken och det handlar om taxi. Här i har vi taxi i kollektivtrafikfälten. Jag har en fråga till statsrådet om det kommunala skatteutjämningssystemet.Vi kunde se på text-tv att glesbygden är de stora förlorarna i utjämningssystemet och att storstadsområdena är vinnarna. Denna slutsats drog också den parlamentariska utredningen, som dessutom var enig.Mina frågor till statsrådet är: När kan vi förvänta oss att få förslaget om en ny utjämning till ? Och kommer detta att gälla ? Jag tackar för frågan. Den utredning som var enig, som säger, presenterade sitt betänkande 2011.Utredningen var viktig i den meningen att det hade skett en stor förändring i strukturerna i kommuner som påverkade den kommunala ekonomiska utjämningen. Framför allt gällde det en förändring i dagisefterfrågan och dagisutbudet från det att man genomförde en maxtaxa på dagis. Detta slog hårt på glesbygdskommunerna eftersom det innebar att man fick en betydligt större dagisutbyggnad än man tidigare hade haft. Då blev systemet orättvist.Detta har utredningen på ett förtjänstfullt sätt visat. Det förslag som regeringen lägger fram till och som ska börja gälla från tar fullt ut detta i beaktande. Detta ska återställas rättvist så att det blir på ett bättre sätt . Jag får tacka för komplimangen från statsrådet när det gäller utredningens förträfflighet.Utifrån utredningens förslag gjorde regeringen en förändring i remissen. Man förde över en miljard till de kommuner som har låg skatt och som är bland de rikaste kommunerna i vårt land. Det är den stora skillnaden och det som regeringen lade på utredningens förslag.Kan vi förvänta oss i propositionen att regeringen återtar det tidigare förslaget? Utredningens förträfflighet vill jag begränsa till det första jag diskuterade, det vill säga de nya förändringarna för kommunerna. Däremot var den inte förträfflig när det gäller tillväxtfrågor för kommunerna. Internationell forskning visar tydligt att marginalskatter för kommunerna är en viktig fråga, precis som marginalskatter är för människor som arbetar och bolagsskatter är för bolag som ska etablera sig.Om man gör en infrastruktursatsning som ger ett bidrag, till exempel, och om kommunerna upplever att intäkterna till går vidare till andra kommuner kommer ett beteende därefter att uppstå. För att få bukt med detta såg vi till att marginalskatten för kommunerna går ned från till genom vår extramiljard. Detta är bra, framför allt för de fattigaste kommunerna, vilket framhålls i de internationella studierna. Dessa förslag kommer att ligga fast när vi lägger fram propositionen. Jag vill rikta min fråga till finansminister härrör från den rapport som presenterade i går och som visar att har gått från att vara först när det gäller jämlika länder till att hamna på 14:e plats. Den visar också att i växer klyftorna snabbare än i nästan alla andra länder. Jag skulle vilja säga att detta inte är någon slump utan ett resultat av politiska beslut.Mellan 2006 och 2010 genomförde regeringen skattesänkningar om ungefär 100 miljarder. Kostnaden för det är uteblivna satsningar i skolan, i välfärden, i omsorgen och så vidare. Det är detta som har fått stå tillbaka.Min fråga till finansministern är: Vilket samhälle vill du ha ? Accepterar du ett med ökade klyftor, ökade skillnader i skolan och ett ökat utanförskap? Regeringens hållning och min hållning är alldeles klar: Vi vill ha ett samhälle som präglas av sammanhållning och som präglas av att människor har en känsla av att man sitter i båten ihop och att vi har en välfärdsstat som ger trygghet åt alla medborgare.Nästan oavsett vilka mått vi väljer är tillsammans med den del av världsekonomin som har minst inkomstskillnader och minst koncentration i förmögenhetsfördelning och som bäst sprider möjligheter och chanser när det gäller välfärd.Om man tittar på Gini-koefficienten - det bästa mått vi har när det justeras för välfärdsservice - ligger i topp när det gäller små inkomstskillnader. Om vi tittar på värdering av barnfattigdomen kommer tillsammans med i topp. Om vi tittar på andelen barn som riskerar att hamna i låg materiell standard tillhör toppnationerna.IMF gjorde så sent som i sin stora jobbrapport bedömningen att har klarat krisen väl när det gäller skillnader. IMF lyfter fram och som de två länder som har klarat den värsta krisen sedan depressionen utan en kraftig ökning av inkomstskillnaderna. Det är jag väldigt glad för. Det du säger rimmar illa med det som faktiskt sker i vårt samhälle , . Rapporten visar att skillnaderna ökar i princip snabbast här i . Den visar också att fattigdomen enligt OECD-definitionen har mer än fördubblats eller någonting sådant. Med denna definition menas att man har av medianinkomsten, det vill säga att leva på i månaden.Detta är såklart ett problem. Det rimmar inte alls med det finansministern säger. Verkligheten är den att skillnaderna ökar och ökar, och då håller inte samhället ihop. Klyftorna ökar snabbt just . Ska ni göra någonting åt det? Om vi ska ha ett samhälle som håller ihop, som du så fint säger, måste regeringen vidta åtgärder för att förhindra den utveckling som visar i sin rapport. och har samma syn, men de värderar lite olika perioder. Det som talar om är en utvärdering av den socialdemokratiska politiken. Det är där Gini-koefficientsökningen ligger. av den ökning vi talar om inträffar 1995 till 2006. Det är då skillnaden ökar.IMF har utvärderat perioden under krisen och drar precis som slutsatsen att det är förvånande att vi har gått igenom den stora recessionen, som detta kallas internationellt, utan att ha upplevt att klyftorna har gjort att har drivit isär - att jämföra med den stora depressionen, då detta hände.Det beror på att vi har fört en expansiv politik. Vi har sänkt skatter så att inkomsterna har hållit sig för hushållen. Vi har satsat på kommuner och välfärd. Det IMF särskilt lyfter fram är att vi har en bra skola och en bra barnomsorg som håller ihop landet. Vi borde vara gemensamt stolta över att detta fina välfärdsland klarar också en kris. En av de viktiga komponenterna för att bygga välfärd är handel. Min fråga kommer att rikta sig till handelsminister har blivit klart med en ny chef för världshandelsorganisationen . Det är efterlängtat, inte minst med tanke på det toppmöte som förväntas kanske avgöra WTO:s framtid och den internationella handelspolitiken . Det är en brasilianare, , som har blivit chef för är också intressant att är ett av de länder som är traditionellt protektionistiska och som delvis bromsat den så kallade Doharundan.Nu signalerar Azevêdo att han kommer att satsa stenhårt på att frihandeln ska öka i världen. Han signalerar även att det skulle kunna bli någon minivariant på Doharundan. Jag skulle vilja höra handelsministerns kommentar till detta. Är det värt att lägga kraften på någonting som är lite mindre än den stora Doharundan? Låt oss börja med att konstatera att den nya gd:n för har ett oerhört svårt uppdrag framför sig att försöka få ihop ett multilateralt frihandelsavtal. Det är någonting som då 150 länder startade för att hjälpa utvecklingsländer att få en ökad handel. ska 159 länder, däribland som en ny stor medlem, enas om detta.Vi önskar all lycka och framgång. Det kommer att bli mycket tufft. Vi i är också noga med att poängtera att Azevêdo är fristående från . Precis som säger är ett av de länder som, tillsammans med , och , har satt flest käppar i hjulen . Jag tackar så mycket för det svaret. Det är intressant att se vilka som har bromsat Doharundan . Det är huvudsakligen fyra länder, , , och . De representerar 3 miljarder av jordens befolkning. Det är inte småpotatis direkt.Jag tycker ändå att vi ska försöka hitta en lösning på vad en eventuell mindre Dohaöverenskommelse skulle kunna innehålla. Jag tycker att det skulle vara intressant att höra var handelsministern vill lägga tyngdpunkten här. Vilka frågor är det som är viktigast att lösa ut ur det här stora paketet? Vilka frågor har man störst möjlighet att få med de fyra stora på? Till att börja med är det mycket viktigt att påpeka att Doharundan handlade om en utvecklingsrunda, det vill säga att främja och hjälpa utvecklingsländer, inte minst de allra minst utvecklade länderna. En självklarhet i ett så kallat minipaket är att man får med de frågor som ger de minst utvecklade länderna större fördelar än vad de har . Det måste vara grundläggande. Jag kan inte se att det ska vara så svårt att enas om. Tyvärr finns det andra som tycker annorlunda, inte minst bland de länder som har varit motsträviga.Utöver det finns det också ett annat viktigt avtal, nämligen informationsteknologiavtalet. Vi hoppas att det kan förnyas och att fler länder kommer att vara delaktiga i detta. Det styr väldigt mycket av utvecklingen till nya innovationer och ny teknologi. Att göra det så billigt och enkelt för så många människor som möjligt att kunna kommunicera med varandra tycker jag att vi också borde kunna enas om på . Jag vill ställa en fråga till biståndsministern. meddelade biståndsministern att regeringen avsåg att ta fram en ny biståndspolitisk plattform som skulle ersätta nuvarande policy för svenskt utvecklingssamarbete. Tyvärr har den här biståndspolitiska plattformen blivit mycket försenad. Detta har fått negativa konsekvenser för biståndets genomförande.Utrikesdepartementet har inte kunna leverera ingångsvärden för nya samarbetsstrategier, vilket lett till oklarheter i samarbetsländerna där biståndet ska samordnas och genomföras. Strategierna förlorar relevans när de bara förlängs och inte uppdateras. Det uppstår också en ryckighet när diverse avtal inte kan förlängas eller ingås.Mot bakgrund av detta skulle jag vilja fråga biståndsministern när biståndsministern avser att presentera en nya biståndspolitisk plattform. Tack för frågan och för intresset! Svenskt bistånd och internationellt utvecklingssamarbete genomgår nu stora förändringar i takt med att världen ser annorlunda ut och att vi äntligen står inför möjligheten att utrota fattigdomen . Det är otroligt löftesrikt, men det förutsätter ett uppdaterat bistånd som leder till resultat i fattiga människors liv.Därför pågår nu ett rätt omfattande arbete för att vi ska få en bättre styrning av det svenska biståndet och kunna förtydliga var man kan göra mest nytta.Intresset för den biståndspolitiska plattformen har varit omfattande. Det är viktigt att det här gås igenom på ett noggrant sätt eftersom åratal av förnyelse nu ska kondenseras till ett mer lättbegripligt dokument. Därför har vi låtit det ta den tid det tar. Beredning pågår nu.De eventuella förseningar som det hänvisas till är sådana som vi hanterar inom ordinarie rutiner. Sida väntar nu på ett antal ingångsvärden, men så sent som antog regeringen en ny strategi för och enligt den nya modellen. Jag ser fram emot att få fortsätta jobba med den här nya resultatstyrningsmodellen. Tack för svaret! Visst har det pågått en framtagningsprocess, men jag tycker ändå att den reser åtskilliga frågetecken. Vi i tycker att det naturliga hade varit att den här plattformen hade lagts fram som en proposition och på så vis blivit föremål för en normal parlamentarisk process och ett mer öppet förfaringssätt i stället för denna slutna, lätt bysantinska process som pågår. Då hade man också bättre kunnat fånga upp all den relevanta sakkunskap och de spännande idéer som finns ute i samhället bland biståndets olika aktörer.Det är för övrigt inte bara oppositionen och stora delar av Organisationssverige som ställt sig kritiska till den här framtagningsprocessen, utan även statsrådskolleger till har klagat över att kunskap och perspektiv från andra departement inte tillvaratagits.Jag skulle vilja veta vilka slutsatser biståndsministern drar av all denna kritik. Jag är jätteglad att biståndet debatteras mer än . Det visar på relevansen och intresset för det här politikområdet. Det tycker jag är väldigt roligt.Det är viktigt för oss att sköta det här på ett seriöst sätt grundat på de erfarenheter som finns i . Vi har haft en lång process för att lyssna in vad många olika aktörer har att säga om hur det svenska biståndet ska formas framöver. Men det är till syvende och sist regeringens ansvar att lägga fram ett styrdokument och använda detta för att myndigheten ska kunna leverera ännu bättre utifrån det man redan gör i dag.Vi kommer att gå ut med ett öppet förfarande för att göra det möjligt för alla dem som har ett stort engagemang att vara med och ge sina synpunkter och känna delaktighet i ett politikområde som engagerar så många och som betyder så mycket för världens fattiga. Jag riktar mig till finansmarknadsminister . Är studentens lyckliga dagar över? Blir det ingen fröjd i ungdomens vår? Nej, inte om man lyssnar till den borgerliga regeringen i alla fall, och jag lät mig inte övertygas av finansminister tidigare.Enligt SCB har ungdomsarbetslösheten bitit sig fast på en nivå kring . Med andra ord är dörren stängd för var fjärde ung som tar studenten om några veckor.Herr talman! Det är ett rent och skärt slöseri. I stället för framtidstro och livskraft stormar det i studenternas sinnen, och hoppet är inte längre deras vän. Varför lägger inte mer energi på att få ned ungdomsarbetslösheten? Har regeringen gett upp kampen om ungdomarna? Som finansministern alldeles sade har vi en hög ungdomsarbetslöshet i . Det beror till stor del på en sammanpressad lönestruktur. Det beror också på att vi har väldigt få arbeten i som inte kräver någon som helst utbildning eller kompetens, vilket man har i många andra länder. Jag tycker att det i huvudsak är en bra utveckling. Vi i ska konkurrera med kompetens, högt teknikinnehåll och så vidare. Det har vi gjort , och det har tjänat oss väl.När vi nu har den här situationen angriper vi den många olika sätt. Vilket är det första jobbet för många ungdomar? Jo, det är ofta jobb i restaurang och catering. Då sänker vi momsen där. Vi sänker kostnaden för arbetsgivare att anställa unga och så vidare.Den här politiken tar tid. Vi har inlett ett stort antal möten med arbetsmarknadens parter för att få i gång ett jobbpaktssamarbete och få fram lärlingsplatser. Vi har en full arsenal av åtgärder som vi hoppas kommer att bära frukt . När ungdomsarbetslösheten närmar sig har regeringen misslyckats med sin politik. Vårt svar är 90-dagarsgarantin. Ingen ung människa ska vara arbetslös . Ingen ung människa ska vara arbetslös.Jag tror på min politik. Regeringen har trott på sin politik med epitetet att arbetslösa är lata och arbetsskygga, och man har manat: Klipp dig och skaffa dig ett jobb!Den politiken fungerar inte, herr talman. Var fjärde student som kläcks går rakt ut i arbetslöshet. Hur ska regeringen se till att ungdomarna med sina friska, klappande hjärtan går mot en ljusnande framtid? Jag skulle vilja att jag och gjorde ett experiment. Om vi går ut till en avgångsklass i gymnasiet och berättar för dem att nu tänker vi höja priset till det dubbla för att anställa er - arbetsgivaravgiften ska alltså fördubblas. Hur många av er tror att det leder till bättre jobbchanser?Jag tror inte att så många skulle räcka upp handen.Man kan också säga så här: Ni unga brukar ofta få jobb inom restaurang och catering. höjer vi priset på de varorna för att ni lättare ska få jobb. Är inte det en bra idé?Hur många räcker upp handen? Jag skulle tro att det inte är någon.Inse att den politik ni socialdemokrater har kommer att leda i fördärvet! Ungdomar behöver billigare arbetskostnader och lägre priser på varorna i de bolag där ungdomarna gärna tar sina första arbeten. Min fråga går till biståndsminister . Jag tycker att det är väldigt betydelsefullt att finns med nu när FN arbetar fram sina nya millenniemål post-2015. Eftersom det handlar om frågor där har väldigt högt förtroende är jag väldigt glad över att vår biståndsminister finns med i den högnivåpanel som arbetar med de här frågorna för att ta fram våra nya millenniemål.Jag vet att biståndsministern precis är hemkommen från ett stort möte i som handlade om högnivåpanelen, och därför är jag lite nyfiken på vad mötet handlade om. Skulle biståndsministern vilja berätta lite grann? Vi har suttit i i för att slutförhandla texter kring hur vi ska ta vidare den framgång som millenniemålen faktiskt har varit för att styra in mot att, , halvera hunger och fattigdom i världen.Hur kan vi tillsammans ha en agenda, inte bara för biståndet, utan över huvud taget? Vilket gemensamt ansvar har vi för att människor ska kunna lyfta sig ur fattigdom? Hur ska man mobilisera resurser för detta så att det ska vara långsiktigt hållbart?Det har varit en otroligt stimulerande uppgift att se att vi behöver komplettera nuvarande millenniemål med mer av bra samhällsstyrning och demokrati och mer av deltagande för att komma till rätta med en del av orsakerna till att det här inte blir uthålligt. Det handlar om hur vi ska hantera miljö- och klimatutmaningen, använda jordens resurser bättre och se till att människor kan utkräva ansvar av sina egna ledare, och det handlar också om att adressera en del av de problem som ligger i att många av dem som inte uppnår dagens millenniemål lever i en situation av konflikt och postkonflikt.Kring alla de här frågorna har vi snurrat runt i , och det som är allra roligast är att vi har haft fokus på unga och barn. Jag är därför väldigt hoppfull om att vi ska kunna få bra nya millenniemål vad det lider. ska FN-processen tas vidare. Tack till biståndsministern för denna upplysning, som har stillat min nyfikenhet! Jag skulle ändå vilja fortsätta lite grann på min nyfikna fråga om ett av millenniemålen där vi inte riktigt har nått ända fram. Det handlar om mödradödlighet.Jag tänkte bara höra om det finns speciella områden som vi kommer att satsa ännu mer på när det gäller att förbättra våra möjligheter att minska mödradödligheten som vi har . Detta är en fråga som jag ändå får säga är väldigt kär för , där det finns en sådan bred samsyn i den här , långt innan den borgerliga alliansregeringen tillträdde.Vi har jobbat med bland annat sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter som har en sådan stor betydelse för hur man ska bekämpa mödradödligheten i världen. Kvinnor ska inte bara ha tillgång till hälsoservice utan också mer självbestämmande över sin egen kropp. Det handlar om tillgång till bra preventivmedel men också om att det måste finnas en kunskap om hur sårbara kvinnor och flickor är. Några av de indikatorer vi har jobbat med är att stoppa barnäktenskap i världen. Bara en sådan sak skulle förändra beteenden, hoppas vi.Jag har lagt fram en del förslag i den här riktningen i panelarbetet, och jag hoppas att förslagen överlever slutförhandlingarna. Jag tror att sådana här små men otroligt betydelsefulla steg i utvecklingsländerna också kan göra att kvinnor och flickor får samma möjligheter som pojkar och män. Därmed tror jag att vi får ett bättre utvecklat samhälle och också bättre skydd för många av dem som lider av sviterna av graviditeter och förlossningar eller inte överlever. Min fråga går till finansministern. Runt om i världen pågår nu en diskussion om att vårda sina skattebaser, om kamp mot skattefusk och mot tricksande och dribblande och sådant, vilket är jättebra.Här i har regeringen lyft fram vad man själv gör för att jobba mot svartjobb och sådant. Några exempel som jag har hört är införandet av RUT- och ROT-avdragen.Nu kommer det fler och fler rapporter, bland annat från högskolan i , som visar att i deras närområde hade detta inte förändrat något när det gäller svartjobben. i - som kanske kan beskyllas för mycket men inte för att vara socialdemokratisk - stod det att inte städar bort de svarta jobben.Min fråga är: Drar finansministern några slutsatser av dessa uppgifter? Vi gör mycket omfattande åtgärder för att vårda våra skattebaser. Senast har tillsammans med och på Ekofinmötet anslutit sig till det brittisk-amerikanska initiativet kring Fatca, där vi nu brett och tillsammans håller på att pressa tillbaka skatteparadis. Det är oerhört centralt. Vi fick en uppgörelse om att få fram ett förhandlingsmandat där även och anslöt sig, vilket är väldigt viktigt för att vi ska få en automatisk informationsgivning.Det är också viktigt vad vi gör här hemma. Har vi skatter som uppfattas som rimliga är folk beredda att betala dem. Vi har ju sett på de mätningar som bland annat har låtit göra att legitimiteten för skattesystemet har ökat och att acceptansen för skattefusk dramatiskt har minskat tack vare och svar är alltså att och är bra, men låt mig ställa en fråga till : Är Socialdemokraterna beredda att gå till val på att avskaffa ? Vi gör så här, : Langa över nyckeln till till mig, så ska jag ta svaren och du får ställa frågorna! Men är det tyvärr inte så.Det är klart att vi som sitter här i riksdag och även regeringen ibland på något vis måste välja sida. Ska vi stödja seriöst arbetande företag och människor, eller ska vi stödja dem som tricksar och dribblar?Den 1 maj visade - även om vi socialdemokrater inte var hemma och tittade på tv då - hur hade gjort att man började fuska och tricksa och dribbla så att de seriösa företagen hade det svårt. Det var lite lustigt.Jag förstår att finansministern inte kommer att rulla runt på rygg och säga att han har haft fel . Det kommer inte att inträffa. Men ge mig ett seriöst svar nu: Ska vi inte ändå ta till oss lite av de här uppgifterna och förändra lite grann? Låt mig bara påpeka att är symtomatisk för Socialdemokraterna. Han vill ställa frågor, men han vill aldrig svara. Väljarna ska helt enkelt inte få veta vad Socialdemokraterna tänker gå till val på. Jag trodde att en demokrati bygger på att vi talar allvar med väljarna om vår politik och begär ett mandat.RUT är ett bra system. är ett bra system. Det här är system som fungerar väl. Dem ska vi ha kvar. Sedan kan man behöva marginaljustera dem. Man kan behöva justera en regel här och en regel där. Men i grund och botten fungerar systemen bra, därför att det handlar om att vi skapar jobb och sätter det framför bidrag. Det handlar om att vi hellre pressar ned arbetslösheten bland unga än att höja skatterna. Det handlar om att vi prioriterar sysselsättning och arbetslinjen.Det är det som den här diskussionen handlar om. Min fråga går till . Vi har tagit del av rapporter från om de ökade klyftorna som har diskuterats.Det är naturligtvis en effekt av den havererade jobbpolitiken. Vi har massarbetslöshet. 430 000 arbetslösa kräver sitt pris. Det är självfallet också en effekt av skattesänkningar på 120 miljarder. Den gemensamma ekonomin krymper och förhindrar utjämning.Därför kan vi konstatera att den relativa fattigdomen i har ökat från . Tvärtemot vad finansministern säger ligger kurvans starka lutning efter ert regeringstillträde.Jag undrar: Är nöjd med utvecklingen? Om inte, vad tänker han göra för att motverka den? Det är alltid roligt att få prata med , för då blir ofta alternativen väldigt tydliga. Jag uppskattar den här frågan.Låt oss gå tillbaka till vad som hände när vi hade en socialdemokratisk regering. Då hade man ett mål för arbetslösheten på . Ett av de medel man använde för att nå detta var att trycka ut folk från arbetskraften. Det var att förtidspensionera folk i så stor utsträckning att ett tag var 550 000 personer förtidspensionerade i . Inte sällan var det folk under . Det var alltså folk som var 20 och som fick höra: Du är inte välkommen att hjälpa till i det här samhället. Du är inte välkommen att över huvud taget vara del av en försörjning i samhället. Detta är en förfärlig parentes i den svenska historien. Det ska vi aldrig återkomma till.Vi försöker däremot att göra det billigare att anställa till exempel ungdomar. Vi vill göra större skillnad mellan att arbeta och att inte arbeta, detta i motsats till det bidragssamhälle som föredrar. Slaget mot försäkringen vid sjukdom och arbetslöshet har naturligtvis bidragit till en ojämlikhet.