kam-ar · H0C120130319ar · 2013-03-19 13:58:00 — Statsminister (M) återrapporterar från Europeiska rådets möte . samlades för det sedvanliga vårtoppmötet. Diskussionerna handlade framför allt om vilka åtgärder som måste vidtas för att skapa sysselsättning och tillväxt i ett som fortsatt präglas av ekonomisk kris. Det finns en årscykel för styrning och granskning av den ekonomiska politiken. Det är det som kallas för den europeiska terminen. Vi diskuterade de övergripande prioriteringarna för denna årscykel liksom genomförandet av EU:s 2020-strategi och stabilitets- och tillväxtpakten. Det handlar framför allt om att öka konkurrenskraft och fortsatt förbättra de stora underskott som finns i många medlemsländers offentliga finanser. Vi fortsatte också diskussionen om EU:s relationer med strategiska partner. handlade det om förbindelserna med . Slutligen tog och upp vapenembargot mot . Den ekonomiska krisen präglar fortsatt . Många länder har fått vidta smärtsamma åtgärder för att bringa ordning i de offentliga finanserna och rätta till kostnadslägena så att man kan konkurrera på världsmarknaden. Diskussionerna vid toppmötet blev just en genomgång av det viktiga reformarbete som pågår i flertalet EU-länder. Det är ett nödvändigt arbete. måste vi ha respekt och ödmjukhet inför de stora sociala konsekvenser som reformerna inledningsvis medför. Många länder har ännu inte kommit så långt att de ser de positiva resultaten. , alltså EU:s nuvarande ordförandeland, som jag besökte , är ett exempel på ett land som har fått genomföra mycket långtgående reformer och som börjar se en vändning i ekonomin till följd av detta. har man genomfört besparingar som motsvarar , eller av bruttonationalprodukten baserat siffror. Lönerna i den offentliga sektorn har sänkts med i genomsnitt som antalet anställda kommer att ha minskat . Barnbidragen har skurits ned . Konkurrenskraften har stärkts, och man har börjat få bättre kontroll på den statsskuld som under krisen har vuxit till av bnp. Mycket av detta har skett till följd av stora kapitalinjektioner till banker med problem. Den irländska regeringen och befolkningen har visat imponerande prov på både handlingskraft och stora uppoffringar. Dessa uppoffringar är nu på väg att belönas. Den irländska exporten ökar , budgetunderskottet minskar stadigt och bnp växer. sedan krisens början 2008 har också antalet sysselsatta ökat , och de utländska investeringarna är nu uppe på de nivåer man hade vid tiden före krisen. Över toppmötet hängde den mer generella diskussionen om åtstramning kontra stimulans, inte minst därför att just före toppmötet fattat beslut om att tidigarelägga sitt budgetförslag , ett förslag som innebär ytterligare besparingar i på . Från svensk sida tror vi att det behövs en blandning av åtgärder för att vända den negativa trenden i . Det krävs en sanering av de offentliga finanserna. behövs mer av strukturreformer. Detta behövs för att reformera välfärdssystemen, höja pensionsåldrarna, effektivisera arbetsmarknaderna och öka incitamenten för arbete. I slutsatserna lyfter man särskilt fram vikten av att genomföra alla de beslut om förbättrad ekonomisk styrning som har fattats . Man pekar också på arbetslösheten som den viktigaste sociala utmaningen att åtgärda framöver, och framför allt då ungdomsarbetslösheten. Från svensk sida har vi också bland annat medverkat till att få tydliga skrivningar om betydelsen av att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. Detta har stor tillväxtpotential i . Men även andra faktorer är viktiga för ett lands förmåga att skapa tillväxt och sysselsättning, till exempel förtroendet för ett lands myndigheter och institutioner och kapaciteten att förhindra korruption. Det behövs också stimulans för att skapa tillväxt. Här förespråkar vi från svensk sida vikten av att på EU-nivå utnyttja den fulla potential som den inre marknaden erbjuder samt ökad frihandel med omvärlden, åtgärder som inte belastar redan tyngda statsfinanser. Vid toppmötet uppmanades medlemsländerna att snabbt slutföra arbetet med det första inremarknadspaketet. Särskilt nyckelområden som redovisningsdirektivet, yrkeskvalifikationer, offentlig upphandling och e-identifiering lyftes fram. Kommissionen kommer att presentera de återstående förslagen inom det andra inremarknadspaketet så att rådet och kan anta det inom ramen för nuvarande lagstiftningsperiod. Från svensk sida understryker vi också de tillväxtmöjligheter som satsningar på miljöteknik och förnybar energi innebär. Värnandet av vår miljö och vårt klimat står inte i konflikt med ekonomisk tillväxt utan kan tvärtom vara ömsesidigt förstärkande. Inom ramen för EU 2020-strategin ägnade man sig därför också åt ett av de sju så kallade flaggskeppsinitiativen, ett resurseffektivt som det kallas. Detta initiativ syftar till att koppla isär ekonomisk tillväxt och resursanvändning, stödja omställningen till en koldioxidsnål ekonomi, öka användningen av förnybara energikällor, modernisera vår transportsektor och främja energieffektivitet. Vi kommer att återkomma till dessa frågor vid , då tanken är att vi ska diskutera unionens energipolitik. Europeiska rådets ordförande fick i uppdrag att till Europeiska rådets möte presentera nya åtgärder för att fördjupa den ekonomiska och monetära unionen. Dessa åtgärder förutses bli avsevärt mindre långtgående än de förslag som ingick i de fyra ordförandenas rapporter som lades fram . Som förväntat blev det ingen diskussion om dessa frågor vid toppmötet. Inte heller diskuterades det arbete som pågår vad gäller finansmarknaderna. Lånepaketet till diskuterades inte vid toppmötet utan hanterades med finansministrar och in . Eftersom inte har euron som valuta deltar inte heller i detta räddningspaket. Procedurreglerna för eurozonstoppmötena antogs formellt av de 17 eurozonsländerna, men i närvaro av samtliga 27 medlemsländer. I enlighet med överenskommelsen i finanspakten kommer och andra icke eurozonsländer, som då har ratificerat finanspakten, att delta i eurozonstoppmötena . Det handlar om när man vid eurozonstoppmötena ska diskutera konkurrenskraft, förändringen av euroområdets övergripande arkitektur och de grundläggande regler som kommer att tillämpas på den samt, som det står, åtminstone en gång under genomförandet av finanspakten. Vid toppmötet diskuterades EU:s strategiska partner, med fokus på . Vid diskussionen framkom enighet om att är en viktig strategisk partner för unionen och att det är angeläget med en engagemangspolitik. Det ligger i EU:s intresse att moderniseras, utvecklas i demokratisk riktning och integreras ytterligare i det internationella ekonomiska och politiska samarbetet. betonade många medlemsländer att EU bör markera mot den negativa demokratiska trend som utvecklats i . Flera medlemsländer lyfte också fram vikten av att lever upp till sina WTO-åtaganden. För att detta ska kunna ske effektivt måste unionen och dess medlemsstater agera tydligt och gemensamt. Inga slutsatstexter antogs dock om . stod inte på dagordningen för detta toppmöte. före mötets avslutande tog dock med stöd av upp frågan om att EU borde häva sitt vapenembargo mot , detta för att förse oppositionen med vapen. Detta är en fråga där EU:s medlemsländer har mycket olika uppfattningar. och flera andra medlemsländer anser att vi i stället bör arbeta för en politisk lösning och stödja FN:s sändebud Brahimi som avrått från att häva vapenembargot. Inga slutsatser drogs av denna diskussion, utan frågan hänsköts i stället till EU:s utrikesministrar som möts . Därmed är jag redo för kammarens kommentarer eller frågor. Jag vill tacka statsministern för redogörelsen från . Krisen har slagit stenhårt mot , och massarbetslösheten är ett faktum. Byggjobbarna i och lärarna i har en sak gemensamt, nämligen att de inte har något jobb att gå till. Krisen har inte slagit lika hårt mot , men ändå är arbetslösheten förfärande stor också här. Jag vill upprepa några viktiga siffror, även om de är så stora att det är svårt att greppa dem. Över 26 miljoner människor är arbetslösa i , och dessa ökar med 2 miljoner personer . Det finns 5,7 miljoner unga arbetslösa i . Det är 415 000 svenskar som är arbetslösa, och ungdomsarbetslösheten närmar sig 25 procent.Därför var det glädjande att det gångna toppmötet ägnades åt att diskutera tillväxt och sysselsättning. Som vi alla vet går det nämligen inte bara att göra besparingar och komma ur en kris på det sättet, utan det måste också göras effektiva investeringar i kunskap, utveckling och infrastruktur. Detta är den största utmaningen nu står inför, och jag är väldigt glad att man i slutsatserna från fortfarande rekommenderar att länderna ska införa en ungdomsgaranti mot ungdomsarbetslösheten, som verkligen är den största frågan nu.Mina frågor till statsministern är: Yttrade sig statsministern i denna fråga, med tanke på att man inte driver några åtgärder mot ungdomsarbetslösheten i ? Hur hanterade statsministern denna fråga, och hur kommer EU:s rekommendation att bli förverkligad i ? Det är viktigt att också förklara varför vi har kommit att landa i den situation beskriver effekten av. Det är en världsekonomi som växer. Den växer rätt bra i , och . Den del av världsekonomin som inte växer utan där ekonomin till och med krymper är . Hur har det kommit att bli så? Ja, vi har sett löneökningar som inte är hopkopplade med produktivitet och konkurrenskraft. Det har gjort att stora delar av nu har priser på sina varor och tjänster som gör att dessa inte går att sälja. De går inte att sälja i de länder där man är verksam, och de går inte heller att exportera till andra. Detta gör att jobb vi hade försvinner och att vi helt enkelt har svårt att hänga med. Bristerna i konkurrenskraft har man sedan försökt att åtgärda med att använda mer än vad skatteinkomster inbringar, det vill säga ett som lever över sina tillgångar och gör slut på mer pengar än vad som finns. Det har lett till snabbt växande skuldberg runt om i , vilket har skapat marknadsreaktioner mot ett som behöver stöd från IMF och får akuta krisinsatser därför att européerna inte anpassar mun efter matsäck. Det är det vi har . Det gäller inte så mycket, men det gäller i princip hela övriga . Det är klart att effekterna av detta är socialt utmanande. Det skapar oro kring arbetslöshet och många av de åtgärder vi behöver rätta till. Jag tror dock att det är viktigt att förstå varför vi har hamnat här för att kunna rätta till det. Vi måste gå till botten med problemen kring konkurrenskraft och kring hur vi ska kunna förmå oss att återigen skapa varor och tjänster som är attraktiva i och runt om i världen. Grunden till vårt välstånd och vår välfärd är nämligen att många jobbar, att vi är konkurrenskraftiga. och en del länder ligger långt fram, men det är här måste göra mer framför allt kring strukturella reformer, och det i ett läge där möjligheterna att få fram de investeringar alla vill se faktiskt är förbrukade av det faktum att man har levt över sina tillgångar och inte längre har dessa marginaler i sina offentliga finanser. Jag tackar statsministern för svaret. Jag tror att vi är överens om att ungdomsarbetslösheten är ett gigantiskt problem. Jag upplevde inte att jag fick svar på frågan om det är regeringens uppfattning att den rekommendation som finns i slutsatserna om att medlemsländerna ska införa en ungdomsgaranti ska följas också i . Jag har en fråga till, som jag inte hann med tidigare. Den handlar om de små och medelstora företagen och regelförenklingar för desamma, vilket vi har talat om väldigt och vilket vi självklart alla är för. Vi är dock inte för i den mening att till exempel arbetsmiljöregler inte skulle gälla för små, medelstora och mikroföretag, vilket skulle bli av alla svenska företag. Statsministern säger sig omfatta den uppfattning vi har. Då är min fråga till statsministern: sig statsministern om detta på mötet och verkligen drev på för att dessa regler inte ska bli verklighet? Jobbgarantin för unga anges , och de svenska reglerna är ju att man kan söka stöd från dag ett. Vi har alltså i realiteten överträffat den beskrivning som finns. Vi tycker dock att det är bra att denna finns, och det finns också en diskussion om att det ska vara en gemensam finansiering inom Europeiska unionen.När det gäller avvikelser kring mikroföretag behandlades inte denna fråga i detalj på det sättet, men det är en väl känd svensk ståndpunkt att vi ser risker med att i regelförenklingens namn - regelförenkling är ofta välkommet - friskriva i realiteten större delen av företagen från effekten av gällande lagstiftning. Så tycker vi inte att man ska arbeta. Jag tackar statsministern inte bara för återrapporten från mötet utan också för förtydligandena i det förra utbytet med . Jag tyckte att det var en välkommen bild av de tuffa reformer nu har att genomföra och som många länder går igenom, just som ett resultat av att för många har levt över sina tillgångar. Det stämmer att vi har börjat se en del resultat på sina håll, men det finns också väldigt mycket kvar att göra. Där tror jag att den kanske avgörande förändringen är just det statsministern också betonade, nämligen strukturreformen - att vi gör det lite lättare för individer, familjer och företag att producera och fritt byta varor och tjänster med varandra och därmed även ha någonting att erbjuda världsmarknaden i övrigt, så att vi också kan ta del av allt det som produceras i andra länder och den tillväxt som finns i , och andra delar världen vars ekonomier fortfarande växer.Om detta ska till krävs tuffa reformer som också utmanar starka intressen, ofta på nationell nivå. Nyckeln till dessa reformer måste sökas i huvudstäderna och kan inte implementeras eller beslutas enkelt i . Ska vi klara det måste vi nog också i länderna ha reformer som bygger på förtroende och tillit, och där krävs det också ibland ett byte av ledarskap. Ett ledarskapsskifte som har hänt i är just på . Detta diskuterades visserligen inte på det möte där statsministern deltog, men ändå: Med anledning av att president och den cypriotiska regeringen nu vill föreslå väldigt långtgående reformer för att just möta den banksektor de inte klarar av på egen hand utan söker stöd för utifrån har vi fått en diskussion om hur det påverkar resten av . Hur påverkar detta förtroendet på de finansmarknader och andra marknader som har erbjudit en viss grad av lugn och ro så att vi ska kunna ta itu med de viktiga tillväxtreformerna? Hur bedömer statsministern risken att oron nu ökar och att det påverkar inte bara i sin helhet utan även svensk ekonomi? Regeringen har återkommande påpekat de nedåtrisker som finns kopplade till och även , och . Det vi nu ser exempel på är vådan av att länder har mycket stora finansiella system - större än den egna bnp:n. Det var också det isländska exemplet. Vi talar om ett finanssystem på som är någonstans sju gånger större än hela den samlade bnp:n och som i realiteten består av en lång rad åtaganden som är exponerade mot en i grunden fallerad eller kraschad fastighetssektor. Dessutom har en hel del inlåning skett med mycket aggressiv marknadsföring för att försöka få insättare inte bara från att sätta in stora resurser i det cypriotiska finanssystemet. När man då, precis som har varit kärnan i denna kris , får problem i sin finanssektor och den är större än den samlade bnp:n har det egna landet, om det inte har byggt upp sin motståndskraft och inte har tillräckligt tuffa kapitaltäckningskrav, behov av stöd utifrån. Det är det man ska komma ihåg när vi nu ser reaktionerna på : Detta är ett land som inte längre klarar sina egna betalningar och sina egna förutsättningar - som inte kan fungera på de internationella finansmarknaderna. Vi talar i stället om ett lån från den gemensamma eurozonsmekanismen ESM på . För detta har det slutits en överenskommelse som alltså inte deltog i att fatta beslut om. Vi är inte heller medfinansiär till ESM, utan detta är helt kopplat till länder. Jag tror att alla har följt att det kommer att vara en omröstning , och vi får väl se vad som sker med denna överenskommelse. Det är i grunden bra om det kommer en överenskommelse på plats, för har i grunden dessa problem. Exakt var detta landar vet vi ännu inte. Kommer det att påverka omvärlden? Ja, absolut, för det är det nya: Finansiella system är hoptvinnade, och oro i en del av sprider sig. Det finns alltså anledning att följa detta även från svensk sida. Jag tackar statsministern för svaret. Som statsministern nämner är det en viss oro som finns på marknaden där ute. Risken finns att oron leder till att det politiska trycket ökar när det gäller att inte ta itu med problemen utan att man tvärtom tappar i reformkraft när man får ägna sig åt det dagsaktuella.Jag har ställt denna fråga tidigare till statsministern, men jag gör det återigen: Hur bedömer statsministern läget i EU-familjen i stort när det gäller att ta itu med de nationella åtagandena och problemen på egen hand och i det egna landet?Statsministern nämnde själv den tyska nya reformbudgeten som kommer . Där tar man ytterligare steg inte bara för att möta kraven på stabilitet, ordning och reda i statsfinanserna utan också för att klara konkurrenskraften. Detta måste fler länder i följa efter. Hur bedömer statsministern läget i de europeiska länderna när det gäller fortsatta reformförmågor? Låt oss komma ihåg att detta är ett årligt återkommande toppmöte som syftar till att göra någon sorts avstämning av reformer som genomförs runt om i . Större delen av tiden ägnades åt att vi gick igenom och fick återberättat reformer i en lång rad av länder.Mycket har gjorts. Jag nämnde i min inledning. Jag ska alldeles strax åka till - också ett land med omfattande reformer. Även i har det under Montiregeringen genomförts en hel del reformer. står som ett reformexempel för länder som likt och har genomfört reformer för att öka konkurrenskraft och för att modernisera vår ekonomi. Det finns också många exempel på länder som inte har gjort tillräckligt, där detta snarare beskrivs som ett behov under en galge som är påtryckt utifrån. Det är inte ett sätt att vinna förtroende eller förståelse hos befolkningen för behovet av reformerna.Det som är svårt och som vi ska komma ihåg är att större delen av har förbrukat budgetmöjligheter att stimulera sin ekonomi. Det har de redan gjort, och har de så stora skulder att de inte kan göra mer. Då är man mer utlämnad till att i stället genomföra de reformer som stärker konkurrenskraften. Jag tackar statsministern för återrapporten. Det var ett välkommet i den bemärkelsen att man skulle fokusera på tillväxt- och sysselsättningsfrågor.Min uppfattning har varit att man alltför mycket har koncentrerat sig på åtstramningspolitik. Det finns också ett behov av stimulans, framför allt för att bekämpa ungdomsarbetslösheten som är alarmerande hög och som dessutom växer i de allra flesta länder. Man når nu upp till 60 procents ungdomsarbetslöshet i vissa länder. Så kan vi inte fortsätta, utan här måste reformer till. Därför välkomnar ungdomsgarantisatsningarna, som jag tror kan vara till hjälp i flera av EU:s länder.Däremot nämnde statsministern under samrådet inför det möte han skulle åka i väg till att det var kvinnor och miljö som skulle stå i fokus för honom. Av detta kan vi tyvärr inte se särskilt mycket i underlagen från . Den enda egentliga reella förändringen har skett på ett ställe - i punkt 7, där det tidigare stod energieffektivitet och där det nu står energi- och resurseffektivitet. Det är möjligt att statsministern ser detta som en enorm framgång för ett . Jag hade kanske önskat något mer konkret och något mer eftersom man har gjort stora förändringar i andra punkter. Tyvärr har man lagt till en hel punkt om försvarsindustri och försvarspolitik som inte alls fanns med i diskussionerna i förra veckan.Utifrån detta undrar jag om statsministern verkligen lyfte frågorna om grön omställning, behovet av förnybara energikällor, behovet av att främja cleantechföretag och så vidare. Eller föll det bara bort i diskussionen, om nu statsministern tog upp det? Jag hade önskat mycket skarpare skrivningar om detta i ett läge där vi måste göra mer för miljö- och klimatfrågorna. Jag vill understryka att vi tog mål för hur ska utvecklas . Detta är det årliga uppföljningsmötet för att se om vi är på väg att genomföra dessa mål. EU har redan fattat besluten. Bland annat under svensk påverkan görs referenser till att sysselsättningen ska öka för såväl män som kvinnor. Här finns 2020-målen när det gäller resurseffektivitet, alltså minskad klimatpåverkan, energieffektivisering och ökad andel förnybar energianvändning. Allt detta finns. Det är mot dessa mål som reformprocessen styr.Den intressanta frågan är: Gör länderna detta? Det är det dessa möten handlar om, och det dessutom inom ramen för utmattade offentliga finanser. Vem vill inte som ledande politiker stå på presskonferenser och berätta om satsningar man ska göra? Men realiteten för i princip snart sagt varje land i Europeiska unionen, borträknat, är att de får spara för att ens klara de treprocentsunderskottsmål som finns i finanspakten. De ligger med större och tyngre underskott och redan högt uppdrivna skuldnivåer till följd av satsningar man har gjort men som inte har fått den avsedda effekt som utlovades annat än att det har lett till att de offentliga finanserna har urholkats.Diskussionen handlade just om detta: Är vi på väg att klara de mål som innehåller det som jag tror att också tycker är viktigt? Men är frågan mer att var och en - för det är så EU fungerar i de här fallen - har ett ansvar för att fylla upp med reformer för att nå framåt på vägen. I och för sig är det delvis också sant att man använder en del gemensamma budgetmedel. Det är ett tillägg som görs när det gäller ungdomssidan som har presenterat för att agera mot ungdomsarbetslöshet i de delar av där den ligger . Det är sant att man ska göra avstämningar och se om vi är på väg att uppnå de mål vi har ställt upp tidigare. Jag tolkar statsministern som att vi förmodligen inte är det på EU-nivå eller när det gäller de enskilda länderna.Då är följdfrågan: Varför tar man inte in skrivningar som gör att man skulle kunna nå målen? Man upprepar en del saker, men framför allt skriver man nästan ingenting alls. Det görs ingen uppföljning på av hur situationen ser ut och hur vi kan underlätta för att länderna ska kunna nå målen. En sådan uppställning saknas fullständigt från mötet.Det är detta som är så beklagansvärt. Jag kan förstå att det är lättare i vissa länder än i andra och att man får ha olika insatser i ett land jämfört med i ett annat därför att länderna ser olika ut. Men vi har ändå det gemensamma målet. 2020-målet ska uppnås. Då måste vi ta stegen dit.Frågan är: Varför görs inte mer för att uppnå målen om det nu är som statsministern säger - att det inte ser ut att lyckas? Jag kanske inte är alldeles på det klara med var egentligen ligger i sin syn på EU-samarbetet . Men det säger skulle kunna tolkas som ett rop på mer av överstatlighet och styrning, som inte finns i den europeiska terminen. Syftet är att framställa rekommendationer, vilket kommer att göras , som sedan ställs till de olika medlemsstaterna. Vi får sådana . fick fyra sådana rekommendationer . Men de är alltså frivilliga i den meningen att länderna får följa dem eller välja att inte göra det.Det finns de som inte vill ha den ordningen, men det vill förmodligen . Då får man gå mot ökad överstatlighet och mer av styrning. Det finns förslag på det som vi har protesterat gentemot. Det är i grunden att ta bort en del av nationell suveränitet och förflytta den till korridorer. Detta är helt enkelt en återspegling av hur vi har balanserat processen med gemensamt uttalade rekommendationer framställda av kommissionen. Det kommer att komma sådana också senare i vår. Det handlar också om frivillighet för länderna när det gäller själva genomförandet.Sedan blir det som det blir i denna typ av diskussioner; vi försöker trycka på och se om länder trots denna frivillighet kan göra mer.