kam-al · H1C120131014al1 · 2013-10-14 10:00:00 — Jag tycker också att i mångt och mycket har gett uttryck för den gemensamma uppfattning som de flesta av oss här har när det gäller vad vi ska använda EU till. Använd EU till det det är bäst på, och låt inte EU styra detaljerna för mycket.Fru talman! Med detta sagt skulle jag vilja ställa en fråga till . Det har träffats en rad stora överenskommelser . De har inte minst handlat om klimatet. Men i stället för att vara spjutspetsen, som ska vara det vassa, breder man ut sig mer och mer och blir nästan som en klubba och gör alla möjliga detaljstyrningar. Jag känner inte att och har varit pådrivande för att vi ska få bort den detaljstyrning som förekommit mycket i EU:s verksamhet . Vad har för uppfattning där? Tack för frågan, ! Jag måste också säga att jag hade en mycket hög ambition med mitt anförande, och jag hann bara säga en tredjedel av det jag hade tänkt säga på den begränsade tid vi har. Jag hade velat komma in på en del saker som bör smalas av.Börje Vestlund sitter också i , precis som jag. Du vet ju, , att vi där ger förhandlingsmandat till regeringen, men vi kommer in på en rad saker som ligger på detaljnivå. Man har till exempel diskuterat hur EU ska kunna arbeta för att uppmuntra kommuner att anlägga bättre parker så att kommuninvånarna är ute och motionerar mer, och vi har pratat saltintaget hos Europamedborgare. Jag menar att detta är typiska saker som inte hör hemma där. Jag tror också att det är en stor fara rent generellt. diskuterade vi ekonomiska frågor, och det gäller att hålla det strikt till transparensfrågor och hur man hanterar budgetsiffror på ett likvärdigt sätt. EU ska inte ge oss ramar för hur vi ska sköta vår finanspolitik till exempel. Vi kanske ska påminna kammaren om att det finns någonting som heter frukostdirektivet också, icke att förglömma.Den andra frågan som jag vill ta upp gäller handelsfrågor. Vi har sett att man har tyckt att den inre marknaden borde skärpas upp. Sedan hinner man knappt fatta beslut om hur den ska skärpas upp innan nästa paket för att skärpa upp den kommer. Och just nu har det gått åt andra hållet. har man ju fått det här handelsavtalet med , vilket är jättebra. Och just nu behöver man inte tänka på den inre marknaden eftersom man har handelsavtalet med . Det gör att EU är ganska hattigt i de här frågorna. har rätt i att EU är hattigt i ett antal frågor. Jag och är övertygade om att ju fler Europaparlamentariker som har en fyrklöver på axeln, ju fler ministrar i råden som har en fyrklöver på axeln och ju fler kommissionärer som har en fyrklöver på axeln desto bättre är det. är vi realistiska och säger att vi inte kommer att ha egen majoritet i detta parlament, men då gäller det att rösten från är tydlig och samstämmig så att vi tydligt kan påverka kommissionen och ministerrådet och har en naturlig dialog mellan parlamentet här och parlamentet i . Det torde stå tämligen klart för alla att det är omöjligt att klara av konststycket att diskutera mänskliga rättigheter och få med allt som är viktigt på den utmätta tiden . Därför har jag valt att begränsa mig till tre olika frågor på MR-området. Sedan får jag återkomma till andra viktiga frågor på det området när vi behandlar nästa MR-betänkande i utrikesutskottet.Fru talman! Jag tänker börja med . FN:s konvention om de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna innehåller rättigheter som hör ihop med de grundläggande behov som vi alla har. Konventionen tar upp rätten till arbete, rätten till en tillfredsställande levnadsstandard och rätten till utbildning. Stater som har anslutit sig till konventionen ska till fullo använda sina tillgängliga resurser för att säkerställa att konventionens rättigheter förverkligas.Ett viktigt arbete har också gjorts för att skapa tilläggsprotokollet till . Tyvärr har varken ratificerat eller signerat tilläggsprotokollet. Däremot har man lämnat en röstförklaring där man framhållit att man inte är övertygad om att en enskild klagorätt är det bästa sättet att främja de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. Man påstår vidare att ESK-rättigheternas karaktär skulle göra det svårt att med precision ange när en kränkning skulle anses ha begåtts.Det är alldeles tydligt att regeringen, som i alla sammanhang säger sig arbeta för mänskliga rättigheter, inte avser att underteckna tilläggsprotokollet till . För mig är det svårt att förstå den borgerliga regeringens hållning. Om man arbetar för mänskliga rättigheter, varför då göra halt vid något som är viktigt, i det här fallet tilläggsprotokollet? Är det inte dags , utrikesministern, att undertecknar tilläggsprotokollet? 40 länder har gjort det. Varför gör inte det?Fru talman! tänker jag gå vidare till och säga något om kvinnornas situation där. engagemang när det gäller är stort som utmaningarna är enorma. Det är en historisk erfarenhet, som också stöds av forskning, att kvinnors deltagande i fredsprocessens alla delar är avgörande för att nå en hållbar fred och en långsiktig säkerhet för alla. Trots detta visar implementering av handlingsplanen för FN:s resolution i insatsen i brister. Bland annat saknas en genomgripande analys av den mycket speciella kontext för kvinnors rättigheter som utgör. Det visar bland annat organisationerna Kvinna till Kvinna och i en av sina rapporter, Missing the Target, som kom ut , 2012.Sverige behöver förstärka sina internationella, diplomatiska och politiska ansträngningar för att öka kvinnors deltagande i beslutsfattande på alla nivåer och säkerställa att kvinnor alltid deltar i fredsförhandlingar och internationella konferenser om landets framtid. Det här är också en fråga om mänskliga rättigheter. Jag undrar om utrikesministern och regeringen kommer att ta några initiativ för att få till stånd en internationell överenskommelse om att kvinnor alltid ska delta i förhandlingar och konferenser om framtid.Fru talman! Slutligen kan vi konstatera att vi i under en lång följd av år har gått i spetsen för de mänskliga rättigheterna. Vi har traditioner och namnkunniga personer att vara stolta över när det gäller att försvara de mänskliga rättigheterna, till exempel , och . Vi har också haft engagerade, respekterade och kunniga tjänstemän på bland annat UD som hållit MR-fanan högt i olika sammanhang.Mellan 2006 och 2010 hade en MR-ambassadör i , men efter 2010 har vi inte haft någon utsedd ambassadör med den här viktiga portföljen. Jag blir glad om jag har fel på den här punkten, utrikesministern, men om inte är min fråga till utrikesministern: inte MR-frågorna tillräckligt viktiga för att vi ska ha en ambassadör på det området? Det handlar snarare om en sakupplysning. Jo, vi har haft en sådan. Det var , om han är bekant, som efterträdde i den funktionen. Men försöker vi nu att integrera MR-arbetet tydligare i det arbete som vi bedriver inom ramen för de bilaterala dialogerna och inom ramen för vår enhet för folkrätt och mänskliga rättigheter. Vi har dessutom en lite annorlunda politik såtillvida att i stället för att ha ett antal nationella dialoger om MR - rätt få, egentligen bara tre stycken tror jag - försöker vi nu i stället stödja att Europeiska unionen inleder kraftfulla dialoger om mänskliga rättigheter. är ett lysande exempel på detta.Så, jo, vi är aktiva. Ja, vi har förändrat arbetet lite. Ja, jag tror att vi blir effektivare så. Tack för det svaret, utrikesministern! Det låter väldigt bra att det är så.Jag tycker att de här frågorna är oerhört viktiga. De är viktiga för alla, för oss i och runt om i världen. Naturligtvis, vilket har sagts i den här debatten, angår MR-frågorna inte bara vissa politiker eller vissa områden inom samhället, men jag tycker ändå att det kunde vara på sin plats att ha en särskilt ansvarig person för just MR-frågorna. Jag tror inte att det blev sämre av att , som jag tyvärr hade glömt bort, eller var MR-ambassadörer. ska absolut inte glömmas bort, och det tror jag inte var avsikten heller. Men den viktiga förändring som har skett är att vi inom Europeiska unionen har utsett en speciell representant vad gäller mänskliga rättigheter, den före detta grekiske utrikesministern . Vi försöker på olika sätt att stödja honom och se till att vi får kraftfulla MR-dialoger från EU i dess helhet, som alltså representerar 28 länder i stället för bara ett. Där ligger rätt mycket av den nya tyngdpunkten i vårt arbete. Det tror jag ger ökad kraft. stöder, påverkar och driver detta arbete. Att EU har fått ett särskilt sändebud med just de här uppgifterna har jag också sett. Det står tydligt att uppdraget är att förstärka effektiviteten och synligheten i EU:s arbete med MR. Där har jag faktiskt läst på. Men jag tycker ändå att det kunde vara på sin plats med en särskilt utsedd person inom svensk MR-politik. har gått igenom en tuff tid. Några av EU:s länder har fortfarande svårt att vända den negativa utvecklingen. Arbetslösheten är för hög, offentliga utgifter balanseras inte av inkomster, välfärden är i fara och människor protesterar mot en ständigt tuffare vardag.Sverige har genom att föra en klok politik med arbetslinjen i centrum klarat sig betydligt bättre än många andra. Vi kan satsa när andra fortfarande måste skära ned.Samtidigt som kämpar växer sig konkurrensen från omvärlden ständigt hårdare. I svallvågarna av den globala krisen växer även kritiken mot EU. Länder som varslar om folkomröstning om landets medlemskap, och krisländerna är motvilliga till att göra de åtstramningar som krävs.Fru talman! I den ibland högljudda kritiken mot EU är det viktigt att se att EU kanske är mer betydelsefullt för oss nu än tidigare. Den ständigt växande globala konkurrensen kräver att samarbete utvecklas och blir vassare. Vi måste öka konkurrenskraft och satsa mer på forskning och utveckling och på att få invånare i arbete.Vi har historiskt sett varit bortskämda med att är högre utvecklat än stora delar av den övriga världen. Denna verklighet förändras nu i ständigt snabbare takt. Konkurrensen från till exempel gör sig påmind, inte bara när det gäller billig produktionskapacitet utan även när det gäller högteknologiska produkter. Det är något som svenska företag inom it-sektorn i nu känner väldigt tydligt.Konkurrensen på världsmarknaden måste påverka hur vi ser på EU:s utmaningar. Ingen vill förlora sitt jobb, sin välfärd, sin framtid. Vi måste vända utvecklingen inom EU för att klara konkurrensen från den övriga världen.Fler i måste arbeta. Vi måste inte bara pressa tillbaka arbetslösheten, utan även de som står utanför statistiken, ofta kvinnor, måste in på arbetsmarknaden. På till exempel är sysselsättningsgraden bland kvinnor . Det är på tok för lågt. Det går inte heller att ha en pensionsålder på som gäller för stora grupper i . Ska vi klara oss i den globala konkurrensen måste arbetslinjen gälla för hela Europa.Fru talman! Vi har rätt att vara stolta över vår arbetslinje. Vi har en arbetsmarknad där kvinnors sysselsättningsgrad är . är faktiskt det enda landet inom EU som klarar av att nå just det målet. Den nationella debatten om möjligheten och behoven av att arbeta längre upp visar även den att vi är medvetna om de utmaningar som vi står inför. En amerikan som arbetar som chef på ett stort svenskt globalt företag säger så här om oss svenskar: but not shy.Synen på vad som måste till för att lyfta utveckling delas av våra grannar här i norr. Den nordliga delen av EU är den starkaste tillväxtregionen inom unionen. Det inkluderar inte bara de nordiska länderna, utan även, och kanske särskilt, våra baltiska grannar.Ibland hörs röster som säger att det nordiska samarbetet i och med vårt inträde i EU har blivit mindre viktigt. Jag vill hävda att det är tvärtom. När vi ser på regionernas ständigt ökande betydelse inom EU bör vi här uppe i norr se vår möjlighet att genom ett nära samarbete vara med och påverka EU:s utveckling i en positiv riktning.Som enskilda länder är vi duktiga och har mycket klokt att tillföra EU, men som en samlad nordlig region har vi även kraften att göra våra röster hörda och få till de förändringar som måste till för att också ska förbli en del av världen där arbete finns för alla och välfärd är en självklar rättighet.För att åstadkomma detta behövs att vi i EU:s nordliga områden samlar våra krafter, strider för de lösningar vi tror på och tar arbetslinjen ut i Europa.Fru talman! Vi har mycket att komma med och mycket kvar att lära. I europeiska sammanhang måste vi stå upp för det som vi tror är lösningen på utmaningarna. På samma sätt som att de europeiska länderna behöver varandra och EU för att klara den globala konkurrensen bör vi dra nytta av att samarbeta i den nordliga regionen, tillväxtmotor. behöver en stark nordlig röst. Genom den kan vi ge och de människor som bor här nytt hopp. Det var mycket klokt som sade i det här anförandet. Problemet är bara hur man ska göra det. Det här är vår stora utmaning. Det är väl ingen i den här kammaren, och knappast utanför den här kammaren heller, som tycker att det är bra med den situation som råder i EU. Vi tycker väldigt mycket, men vad ger vi för redskap till framför allt södra för att de ska kunna utveckla sin arbetsmarknad, sin välfärd och sin konkurrenskraft? Det är lätt för oss att stå och kritisera både det ena och det andra som har hänt i de länderna, men vad ger vi dem för verktyg?Det andra som jag tycker är lite tröttsamt i den europeiska debatten är detta ständiga prat om hotet från och att det skulle vara avgörande för hur vi ska utforma vår politik. Låt oss se att vi faktiskt också är väldigt konkurrenskraftiga i världen om man ser till som helhet. Jag börjar med det sista. Jag kom precis tillbaka från en talmansresa i och där de absolut känner av att den kinesiska ekonomin växer sig starkare och ständigt gör sig påmind. Men man ska inte blanda ihop saker och tro att jag inte tycker att är konkurrenskraftigt. Vi är konkurrenskraftiga. Men bara för att vi är det betyder det inte att vi kommer att vara det i fortsättningen om vi inte tar utmaningarna från omvärlden på allvar.Vi måste se till att utvecklas och vara medvetna om vad som händer. En sak som jag hörde från de svenska företag som vi mötte när vi var i väg var: Vi önskar starkare närvaro från EU:s politiker. Man pratar inte om export till , utan man pratar om export till EU. Därför måste vi ha en starkare närvaro från EU på de nya marknaderna. Jag kan hålla med om det sista, att vi behöver en större närvaro i men också i många andra delar av vår värld, till exempel i . Andra regioner växer väldigt snabbt . Det var egentligen inte min huvudfråga. Jag kunde bara inte låta bli att nämna det. Min huvudfråga var: Hur ska man kunna göra detta? Vi kan stå här och säga att vi är mycket bättre än södra . Hur ska vi då kunna se till att de kommer i kapp oss? Det tycker jag inte att vi får några svar på i den här debatten. När vi tittar på som det ser ut kan vi genom siffror se vilka områden och regioner som klarar sig bra. Då ser vi att den nordliga regionen med de nordiska länderna, även är med där även om de inte är med i EU, och de baltiska länderna är den del av som klarar sig bäst. Då får vi inte vara blyga. Vi ska vara ödmjuka, men vi måste få lov att hävda att arbetslinjen - det som faktiskt har tagit genom en krissituation - är det som skulle kunna vara lösningen även för resten av . Dagens debatt har handlat om vår omvärld, och vi har ofta varit långt bort i vår omvärld. Jag tänkte hålla mig i den nära omgivningen, . Jag blev glad att berörde det i sitt inlägg. har drygt 25 miljoner invånare. Vi är världens tionde största ekonomi, och i ett europeiskt perspektiv är vi på en femteplats. I ljuset av det borde vi fråga om vi tar vara på den potentialen. Mitt svar är nej. Jag tycker inte att vi fullt ut tar vara på samlade möjligheter. Ofta kör vi nationella spår, tyvärr ofta också med dolda agendor. Det håller inte. Ett samarbete handlar om win-win och kan aldrig bli framgångsrikt om inte ärlighet och öppenhet råder. Vi kan dra oss till minnes den legendariske landshövdingen i när han talade om i ett radiokåseri. Han sade ungefär så här: De flesta gränser är mänskliga verk. Det kan handla om nationsgränser, regiongränser, religiösa gränser och politiska gränser, och tyvärr tänker vi alltför ofta längs med gränser sällan över. Det var mycket kloka ord . Lassinanttis ord borde vi politiker som verkar i de nordiska länderna ta fasta på. Att tänka över gränser och verka med öppenhet borde vara en utgångspunkt för vårt handlande.Norden har alla möjligheter att bli viktigaste tillväxtregion. Men, fru talman, det kräver tydlighet, målmedvetenhet och en gemensam kraftsamling från regering, riksdag, näringsliv, organisationer, alla parter. I de nordiska länderna finns stora råvarutillgångar, kunskap och kompetens inom många områden samt stabila samhällssystem som många andra saknar. kan bli det lok som drar ekonomierna i , och det behövs minsann när det krisar, inte minst kring . kan lysa och visa vägen. Men det kräver målmedvetenhet, en riktning och en gemensam kraftsamling. Vi måste ta vara på de gemensamma krafter som finns inom hela , inte minst uppe i de nordliga delarna.Fru talman! Vi behöver ett nordiskt handlingsprogram för utveckling av näringsliv, utbildning, forskning, kommunikationer, infrastruktur, miljöteknik, handel med mera.Sverige kan tillsammans med de övriga nordiska länderna visa vägen och ge framtidstro i en allt hårdare internationell konkurrens.Fungerande kommunikationer är A och O. Jag har själv sett betydelsen av alla broar som byggts över älv mellan och . Det behövs dock även bättre tvärförbindelser inom flyget. Det är inte acceptabelt att det tar att ta sig till från de norra regionerna än till . Det går snabbare att ta sig till än till . Det är alldeles för lite tänk i östvästlig riktning. Det behövs en samsyn kring dessa frågor och samverkan även inom järnvägssystem och it-kommunikation. Det finns många goda exempel på samverkan. Jag tänker särskilt på och den gemensamma handelsplats som Haparanda-Tornio har blivit. Jag har erfarenhet av att verka över gränser, och jag vet att det skapar kraft. Haparanda-Tornio är en av starkaste handelsplatser. är en av världens rikaste råvarubaser. Men för att vara med och dra nytta av detta behövs ett starkt . kan bli en oerhört betydelsefull aktör och dra framåt om man är aktiv också inom . Jag utgår från att utrikesminister , som då och då besöker , helt och fullt delar min uppfattning om möjligheterna till ett starkt nordiskt samarbete och dess betydelse som förebild för hela Europa.Jag skulle vilja travestera en känd president i och säga: . Ja, vi kan! Men vi måste lägga till: Vi vill! Och vi måste lägga till: går vi till handling! Det behövs mycket mer verkstad, utrikesministern. Det räcker inte med fina middagar och presskonferenser med referat till förtroliga samtal i de slutna rummen. Ett program för samarbete och utveckling måste också innehålla konkreta åtgärder som till exempel avveckling av handelshinder över gränser, specialiserade utbildningar och forskningscentrum. Vi har universitet som är framstående däruppe. Jag tänker på , och . behövs konkret handling. Låt oss ta vara på möjligheterna och göra till ledande tillväxtregion. Det får inte präglas av den passivitet som regeringen visar. En socialdemokratisk regering kommer icke att vara passiv i dessa sammanhang. Det medlemskap vi har haft i EU har till stor del handlat om det som sker i . vågar vi tala om . Det tyder på att man är klokare än man var i går.I detta anförande instämde (S). Jag kan hålla med om nästan allt som sades. Denna regering har arbetat mer aktivt än någon annan på länge för det nordiska samarbetet, för det nordisk-baltiska samarbetet, för det arktiska samarbetet och för . Det är riktigt som säger, att när man kommer till blir det ofta bra middagar. är alls inget undantag. Det enda konkreta jag kunde uppfatta när han föreslog förändrad politik var möjligtvis färre middagar. À la bonne heure, om vi tar detta som ett förslag från Socialdemokraterna.Det är viktigt att vi har engagemanget gemensamt. Denna region, och den nordiska regionen, är världens åttonde största ekonomi. Vi har varit väldigt duktiga. Vi är i toppen av . Vi kan bli ännu bättre. är jag i för sammanträde. Jag hoppas att jag får middag där också. Därefter är jag i för sammanträde, och jag hoppas att det blir middag även där. Det är dock inte det som är huvudsaken, utan det är politiken. Där kan vi arbeta tillsammans, kanske ännu bättre än hitintills. Det finns behov av lite självrannsakan från regeringens sida. Vad blev det av det gemensamma regeringssammanträdet i i samband med märkesåret? Det blev ett chicken race om vem som har lägst bolagsskatter i . pågår en tävling om vem som har lägst energiskatter och en tävling om vilket land som kan prestera de lägsta avgifterna för mineralbrytning. Är det samarbete? Är det att ta till vara samlade möjligheter? Mitt svar på den frågan är nej. Det behövs en aktiv regering i dessa sammanhang. Så är det absolut. Vad blev det av detta? Jo, vi började attrahera andra investeringar utanför de traditionella råvarusektorerna. Jag tycker fortfarande att de är viktiga, och det vet frågeställaren att jag tycker.Finland har attraherat stora investeringar av Google. har attraherat stora investeringar av Facebook. Vi visar att de norra regionerna i inte bara handlar om att bryta malm och hugga ned skog utan att de också har en betydande plats i den allt viktigare globala digitala ekonomin. Det är konkreta framsteg för det nordiska samarbetet och för . Som jag sade i mitt anförande blir samarbetet inte bra om man har dolda agendor, om man egentligen tänker göra någonting annat. Det visar de saker jag nämnde.Kommunikationer är en ytterligare sak - Bottniska korridoren, Norrbotniabanan, en anslutning i . Vad har man för dold agenda där? var vi ett gäng som besökte . Svenska ambassaden hade som tema för året valt globalisering och migration. Inför sådana teman kan man fundera över hur någon kommer på dem, hur man kopplar ihop vad som ska tas upp. Det fick i alla fall mig att lite grann fundera på de drivkrafter som finns.Globalisering innebär en gemensam marknad för att söka de bästa lösningarna på problem i världen, en gemensam informationsdelning som gör att man har tillgång till lika möjligheter och kan ta intryck kors och tvärs världen över. Möjligen kan man säga att det borde innebära gemensamma möjligheter, men det finns några begränsningar på möjlighetssidan. Dels finns sådant som inte är tillåtet i olika länder. Det måste man ta hänsyn till i globaliseringen. Dels finns sådant som möjligen är tillåtet i vissa länder men som vi tycker att man bör avhålla sig från, såsom rovdrift, utfiskning och liknande. Det är sådant man definitivt inte bör vara inblandad i.Globaliseringen borde också innebära fri rörlighet för människor eftersom det är människor som bär de möjligheter och de idéer som kan bära vidare. Men där liksom i många andra fall är politiken, systemen, i grunden nationella snarare än internationella, vilket hindrar möjligheterna, hindrar människors rörlighet, och ibland även hindrar rovdrift om de är utförda på ett rimligt sätt.Den andra delen, migrationen, är det som vi brukar avse med rörlighet för människor. Går man lite djupare in i ordet ser man att det även finns ett annat sätt att definiera migration. Tekniker, biologer och fysiker talar gärna om rörelse under inverkan av ett kraftfält, alltså en rörelse som driver på i någon riktning, en naturlig rörelse, en migrerande rörelse. Det kan gälla bakterier som sprider sig eller elektroner i en elektronsvärm. Intressant med den definitionen är att den kommer av drivkraften. Sedan kan det finnas barriärer, till exempel cellväggar som hindrar att vissa saker migrerar in i en cell eller något liknande. På samma sätt finns det barriärer, hinder, för rörligheten.