kam-fs · H0C120130117fs · 2013-01-17 14:00:00 — Men frågan är: Finns det mer konkreta åtgärder?Det senaste året har varit det kanske tuffaste på en generation, och många hotas nu av nedläggning. Jag vet att det är problematiskt att hitta vägar framåt med tanke på EU. Men det skulle vara intressant att höra landsbygdsministerns syn på hur det är i . Där har man lägre krav, men man kan å andra sidan ge stöd till alla de bönder som har denna fina djurhållning. Detta skulle vara intressant att få belyst. Det talas om en kopeng. Det finns också en problematik kring att det i princip lönar sig lika bra att åka omkring med en putsmaskin som att ha djur. Finns det möjlighet att styra över pengar till de bönder som faktiskt har djur?Det skulle vara intressant att få svar på dessa frågor. Jag är övertygad om att vi i de kommande jordbrukspolitiska ställningstagandena kommer att få mer resurser, pengar och liknande, till den aktiva produktionen. Det är pengar som går till soffbönder, eller passiva brukare, som vi har alltför många i vårt land och i andra delar av . Beslut och ställningstagande, som jag tror att frågeställaren och kammaren känner väl till i detta hänseende, hoppas jag kommer under detta år. Men det hänger mycket på om vi ror de ekonomiska förhandlingarna i hamn inom Europeiska unionen eller ej. En annan del fanns i den tidigare frågeställningen om djurskyddslagstiftningen. Vi har ett underlag för förändringar i den lagstiftning som vi har kring hur djur ska hållas. Som jag meddelade har vi för avsikt att presentera saker och ting för under denna vår. Det berör självklart även mjölkkor och nötkreatur i största allmänhet. Jag vill tala om trafiksäkerhet . Vi har upplevt den värsta masskrocken på med 100 fordon inblandade. Det kan ha varit en kombination av dålig sikt, tät trafik och fel halkbekämpning. Men dessa 100 fordon visar också på den utveckling som vi har i landet . Hälften av dessa 100 fordon var tung trafik. har regeringen gått på Socialdemokraternas förslag om krav på vinterdäck på den tunga trafiken. Detta har vi krävt . Det är vackert så och en bra början. Men hur kommer det att bli framöver? Vi kommer att se en ständig ökning av den tunga trafiken på våra vägar. Hälften av fordonen på denna bro var tung trafik, och det speglar det samhälle som vi kommer att uppleva framöver. Regeringen har valt att satsa på tung trafik på väg eftersom man höjer banavgifterna på järnvägen. Därmed tvingar man ut allt fler tunga transporter på vägarna. Vad avser transportministern att göra för att vända denna utveckling? Det var nog många som blev både förbluffade och förskräckta av det som vi såg och tänkte att detta inte händer i . Jag ska åka ned till och träffa flera av dem som har varit inblandade i efterarbetena med anledning av denna olycka där ungefär 71 fordon var inblandade. Trafiksäkerhet handlar om så oerhört många faktorer. Det handlar om hur vägarna är utformade och designade, vilka hastigheter som vi faktiskt håller och vilka avstånd vi håller. Men det handlar även om teknisk utrustning, och vi har infört krav på vinterdäck för lastbilar. Jag tror att man ska vara försiktig med att måla upp bara den tunga trafiken som en stor trafiksäkerhetsfara. Det är inte där som vi i statistiken ser flest dödade eller svårt skadade. Vi måste jobba på bredden, och transporter behöver vi ha inom alla transportslag. Det är klart att vi behöver transporter inom alla transportslag. Men ni har valt inriktning. Ni höjer banavgifterna för att tvinga ut ännu mer transporter på våra vägar. Det är det som blir effekten. De som köper transporter - myndigheter och kommuner, men även det privata näringslivet - räknar i kronor och ören vad det kostar, och de räknar alltid med den billigaste transporten. Jag har haft kontakt med många lastbilschaufförer som är oroade över utvecklingen eftersom de också ser en helt annan konkurrens, en konkurrens från en oseriös näring där man inte följer lagar, där man inte följer vilotidsreglerna, och där man inte har sjysta villkor utan lever under slavliknande förhållanden. Ska vi följa denna utveckling, eller ska vi försöka hindra den? Vi socialdemokrater vill faktiskt hindra den. Vi tycker att de som jobbar på våra vägar ska känna trygghet och ha sjysta villkor. Jag tror att det är oerhört viktigt att man inte baserar ställningstaganden på vad som behöver göras utifrån att man tror hur saker och ting ser ut. Därför har vi gett ett uppdrag, vilket vet, till och Transportstyrelsen att se över regelefterlevnaden hos yrkestrafiken på väg. Av uppgifter som redan har börjat komma ut kan man inte bara döma ut utländska åkare som de som inte sköter sig. och jag har varit överens om att villkor och regler ska gälla alla oavsett var man kommer ifrån. Det är en förutsättning för sund konkurrens. Om en transportör som köper gods ska ha de bästa förutsättningarna handlar det om att ha förutsägbarhet i fråga om tid, kostnad och funktion. Då gäller det att optimera varje trafikslag och att låta dem fungera tillsammans. Det är den linje som vi har valt från regeringens sida. I borgerligt styrda Ale norr om bor det en ung kille som har gått på ett tekniskt gymnasium och som jobbar på SKF. Han oroar sig med rätta för framtiden. Han oroar sig för neddragningar och varsel. Han bestämde sig därför för att läsa på . Allting var planerat och ansökningarna inskickade. Då visade det sig att det inte går. Kommunen har inte råd med den komvuxkurs som han behöver för att få behörighet till utbildningen. Det finns pengar i stort sett bara till lagstadgad och grundläggande komvux. Det kanske man kan förstå eftersom arbetslösheten orsakar stora kostnader för kommunerna, och allt fler elever saknar avgångsbetyg. Det är bra att kommunerna täcker upp för regeringens misslyckade politik. Men det är inte bra att regeringen låter bli att ta ansvar för det livslånga lärandet, och det räcker inte för denna kille i Ale. Därför vill jag fråga utbildningsministern när han tänker göra allvar av regeringens vackra ord om att verkligen satsa på det livslånga lärandet. Staten satsar betydligt mer på vuxenutbildning än vad staten gjorde 2006. Men vuxenutbildning är ett kommunalt ansvar. Det är inte jag och mitt parti som har bestämt det. Det är frågeställarens parti som har bestämt att detta ska vara kommunalt. Det är kommunerna som ansvarar för det. Det är kommunerna som har ansvar för vuxenutbildning. Staten skjuter till en del medel, och dessa medel har ökat kraftigt om man jämför 2013 med till exempel den tid då frågeställarens eget parti styrde. Men sedan är det kommunerna som gör prioriteringar inom vuxenutbildningen. I stort sett alla som söker en plats inom vuxenutbildning får en sådan. Men alla får inte alltid sina förstahandsval tillgodosedda. Jag antar att det var ett sådant exempel som frågeställaren nämnde. Vuxenutbildningen är alltså väl utbyggd. Men det är naturligtvis så att i tider med arbetslöshet måste kommunerna också anpassa utbildningsvolymerna uppåt. Den statistik som jag har tittat på kommer från . Där ser man att det har skett en betydande minskning av antalet studerande inom den kommunala vuxenutbildningen. Omräknat till heltidsstuderande har antalet minskat från 100 000 till 88 2011. ökade regeringen tillfälligt antalet utbildningsplatser, och det är bra. Men sammantaget minskar regeringen det statliga stödet till vuxenutbildningen med . Det är långt ifrån den höga ambition utbildningsministern brukar ge uttryck för här i kammaren och i andra sammanhang. Det är uppenbart att denna regering inte tar vara på människors vilja att utbilda sig och bidra till utveckling.Min fråga till utbildningsministern kvarstår: När ska regeringen ta ansvaret för det livslånga lärandet på allvar? Jag ber om ursäkt för att jag skrattade till, men det berodde på de grova överdrifter frågeställaren gav uttryck för. Jag tar det en gång till: Vuxenutbildningen får väsentligt högre statliga anslag jämfört med , när frågeställarens parti hade ansvaret. Däremot är det riktigt att vi byggde ut ännu mer tillfälliga platser under den djupaste finanskrisen , 2009 och 2010. En del av detta har avvecklats , men i takt med att konjunkturen har vänt ned igen bygger vi nu ut på nytt. Så är det med vuxenutbildningen; den går upp och ned med konjunkturen. Alla regeringar har alltid hanterat vuxenutbildningen på det sättet, och det gör vi också. Vi gör precis på samma sätt som tidigare regeringar har gjort: När det är högkonjunktur drar man ned något på samhällets vuxenutbildningsambitioner, och när det är lågkonjunktur bygger man ut. bygger vi ut, och det är betydligt mer nu än det var 2006. Det innebär dock inte att varje sökande får sitt förstahandsval tillgodosett . Jag ser att frågeställaren skakar på huvudet, men då får hon gärna berätta hur det är. Jag säger att det är mer pengar . Det står i tryck. Om det är på något annat sätt får frågeställaren gärna stå och berätta inför tv-kamerorna vad hon vet. Det är nästan 2 miljarder mer än 2006. Det är sanningen. Men det är klart att det ändå inte betyder att varenda sökande alltid får sitt förstahandsval tillgodosett. Det går inte att garantera, och jag kan inte garantera det. För som går blir vi fler som är delaktiga i informationssamhället. Nya tekniska medel och möjligheten att vara uppkopplad utan sladdar har gjort att vi har blivit mer mobila och effektiva. Nästan hälften av befolkningen, enligt , använder mobiltelefonen för att kolla e-post, läsa nyheter och delta i sociala nätverk på nätet. Det finns också ett tydligt åldersmönster - det är framför allt de yngre som använder mobiltelefoner mest, och användningen av både mobiltelefoner och datorer går ned i åldrarna. Varannan treåring i använder sig av internet, enligt . Trots alla fördelar med tekniken och vår strävan efter mer it i skolan oroar sig väldigt många föräldrar för att deras barn tillbringar alldeles för mycket tid framför olika elektroniska skärmar. Hur ser it-ministern på problematiken? Jag tackar för frågan. Det är alldeles uppenbart att det är en fantastisk utveckling vi nu ser i samhället. Det är allt fler som väljer att uträtta allt mer och mer av de ärenden man behöver uträtta i vardagen på internet, och vi har allt mer och mer smarta telefoner - sex av tio svenskar har prövat eller använder återkommande en smart telefon. e-deklarerade nästan 200 000 svenskar via telefonen, vilket är en fantastisk utveckling.Det är klart att detta reser många stora utmaningar. När detta kryper ned i åldrarna - när våra barn och unga börjar leva allt mer och mer av sina liv inte bara i en fysisk verklighet som i sandlådan, på skolgården eller i fotbollsomklädningsrummet - är det en utmaning för oss i vuxenvärlden att finnas där. Vi måste finnas på nätet, i de sammanhang där barnen befinner sig, och ta del av den kulturen. Vi måste lära oss vad det är för villkor och regler som finns där och vad det är de möter, så att vi som vuxna kan vara med och ta ansvar också för den delen av våra barns och ungdomars verklighet. Jag tackar för svaret. Mobilitet och molntjänster skapar en ny riskbild för samhället. Detta konstaterar för samhällsskydd och beredskap i sin senaste rapport om informationssäkerheten. Riskerna för dataförlust och dataintrång är stora, både ur ett driftsäkerhetsperspektiv och när det gäller skydd av den personliga integriteten. Industriella styrsystem, kraftverk och även trafiksignalsystem är beroende av säkra tekniska system. På vilket sätt arbetar regeringen, förhoppningsvis över departementsgränserna, med frågor som rör it-säkerheten? Jag tackar för den kompletterande frågan. Det är klart att när allt mer och mer blir digitalt - när vi vänjer oss vid att uträtta alltmer känsliga ärenden på nätet - blir säkerheten, integriteten och tilliten helt central. I den e-förvaltningsstrategi som regeringen fattade beslut om precis är säkerhetsfrågorna i fokus och väldigt högt uppsatta. Det är därför vi nu jobbar med ett få fram ett bra system för säker identifiering och legitimering på internet, och det är därför MSB nu jobbar med att ta fram förslag på en ny it-säkerhetsstrategi för som regeringen förstås kommer att titta vidare på. Så sent som i går presenterade MSB ett förslag till hur vi kan få ett nytt detekteringssystem, alltså ett nytt system för att rapportera in it-incidenter från våra myndigheter och ibland också från privata företag, för att vi ska kunna se de nya hoten och möta dem. Det handlar också om att vi ska kunna få system och strukturer som gör att vi kan garantera våra medborgare att de lösningar vi använder, inte minst från det offentliga, håller hög säkerhet och att man kan lita på dem när man använder dem. Min fråga går till landsbygdsminister och rör förvaltningen av vår vildsvinsstam. Den växer väldigt kraftigt, och det gör därmed också problemen för framför allt vårt jordbruk.Alliansregeringen har genomfört en rad förändringar i syfte att öka jakten och på andra sätt förbättra förvaltningen. Klart är dock att mer måste göras för att vi ska öka intresset för jakten och därmed avskjutningen. En nyckelfråga är att förbättra avsättningen för vildsvinsköttet. överlämnade ett förslag till hur försäljningen av vildsvinskött skulle kunna förenklas. Enligt förslaget ska jägare kunna sälja mindre mängder av vildsvinskött direkt, utan dagens krav på besiktning i en vilthanteringsanläggning.Det har gått ungefär presenterade sitt förslag. Min fråga till ministern är: När blir det verklighet? Precis som säger är vildsvinsstammarna lokalt och regionalt i stora delar av vårt land på tok för stora, vilket försvårar många verksamheter. Det gäller som sagt inte minst bondeproduktionen i många och stora delar av vårt land. Vi måste på de platser där stammen är alldeles för stor vidta ytterligare åtgärder. Ett antal åtgärder är vidtagna. Fler kanske måste komma för att vi ska få rätsida på detta. En sak är jag dock mycket distinkt kring, och det är att det som tillhandahålls åt konsument i matsammanhang måste vara säkert. Annars riskerar vi en backlash som kan bli allvarlig och kontraproduktiv för det vi vill uppnå. Därför har jag ännu inte lagt fram det förslag som, som säger, presenterades en . Det är nämligen inte så att vi kan garantera att allting är säkert - detta apropå att det finns trikiner i alltför många vildsvin i vårt land. Jag tackar ministern för svaret.Jag är självklart lika angelägen som ministern om att vi ska upprätthålla en väldigt hög livsmedelssäkerhet. Min förhoppning är att det går att förenkla försäljningen av vildsvinskött och likväl bibehålla en mycket hög livsmedelssäkerhet. Det var så att säga regeringens direktiv till när förslaget togs fram. Jag vill ändå verkligen understryka behovet av att på något sätt göra det enklare att sälja vildsvinskött. Man kan naturligtvis även titta på andra möjligheter, till exempel det LRF har föreslagit om att staten eventuellt skulle kunna ta på sig att subventionera trikinproverna för att därigenom göra det mer attraktivt för jägare att ge sig ut i skogen och förvalta vår alltför stora vildsvinsstam.En annan fråga handlar om utfodring av vildsvin. Den är på många håll överdriven och på sina håll rent av oetisk. har vi jaktlagsutredningen, som tittar på denna lagstiftning. Ett sätt tycker jag skulle kunna vara att ge länsstyrelserna möjlighet att reglera utfodringen. Hur ser landsbygdsministern på en sådan lösning? Vi måste komma vidare i arbetet med att få balans mellan olika intressen. Det inkluderar balans mellan till exempel lantbruket och på vissa områden alltför stora vildsvinsstammar. Ett sätt är att göra som sades i den första frågeställningen, nämligen att utöka möjligheterna att sälja skjutet eller avlivat vilt, men jag upprepar: Jag kommer inte att medverka till annat än att det sker både kontrollerbara och säkra former, så att vi inte får ut sjukdomar bland oss människor som är mer eller mindre obotliga för oss. Det andra är att minska utfodringen. Jag kan meddela kammaren att länsstyrelserna har ett uppdrag att ta fram regionala förvaltningsplaner också för våra vildsvinsstammar och kan i dem ange olika riktlinjer och bestämmelser för att få ned de stammar som lokalt och regionalt är alldeles för stora. Jag tar chansen att ställa en fråga till. Naturligtvis vill jag gärna också ställa en it-fråga. Jag funderar på vem jag ska ställa den till.Jag har en fråga som handlar om it i skolan. Skolministern och it-ministern får väl fundera på vem av dem som ska svara eftersom vi nu har båda ministrarna här.Jag har sett att it-ministern i debattartiklar och på andra ställen talar om vikten av att använda oss av den digitala tekniken i skolan och hur bra det är att man kan ha digital pedagogik och så vidare. Men jag har å andra sidan också hört skolministern säga nästan det motsatta. Jag har interpellerat skolministern , och då har han sagt att detta inte är något som vi behöver uppmuntra och att vi i stället ska lära barnen att källsäkra, sedan får skolorna göra som de vill.Jag skulle vilja veta vem i regeringen det är som kommer att vinna den här kampen. Vi är helt överens. Självklart ska man ha digitala hjälpmedel i skolan. Det jag har vänt mig emot i den allmänna debatten är när man uttrycker att böcker inte längre behövs och att man inte längre behöver lära eleverna skriva för hand. Det är det jag har vänt mig emot. Man behöver göra både-och i skolan. Vi behöver ha digitala hjälpmedel och lära eleverna jobba med it på olika sätt av flera skäl, både för att de ska lära sig it - de som inte gör det hemma - och för att det är ett hjälpmedel i undervisningen.Däremot har jag också sagt - och det är detta som brukar hacka på mig för - att it inte är det enda som skolan ska jobba med. Det finns fler läromedel, böcker och man ska lära sig skriva för hand och så vidare. Men det finns ingen motsatsställning. Skolan behöver göra både-och. Det är väl bra att börjar inse detta . Det har ju inte riktigt varit så i de tidigare debatter som vi har haft. Jag tror att skulle kunna hålla med mig i det fallet. Jag har märkt att det har blivit en liten förskjutning när det gäller inställning. börjar den mjukna, och han medger att vi behöver både-och. Fler och fler lärare märker hur mycket bättre det blir för eleverna att faktiskt använda sig av plattor. Man får en självsäkerhet, och man till och med utjämnar skillnader mellan flickor och pojkar så att man kan hjälpa de svagaste eleverna på ett helt annat sätt. Då vore det bra om även skolan skulle göra ett lyft och se till så att det inte bara blir positiva öar runt omkring i landet utan att också de skolor som inte har jobbat med de här frågorna börjar göra det. Det tycker jag att skolministern skulle visa tydligt, för det kan han . Det är glädjande om är tillgodosedd med min attityd. Inget gläder mig mer, faktiskt.Detta är min uppfattning. De som tycker att man inte ska ha datorer i skolan är fel ute, men de som tror att det bara är datorer är också fel ute. Det är både-och. Det är en balans. Det är den balansen som behövs. har det varit investeringar i skolan när man köper in mycket dyr teknisk utrustning, men sedan finns det inte kunskap och beredskap att använda den, så att man får ut något av den. Det är en balansgång, men det råder ingen tvekan om att skolan ska vara digitaliserad. Det är självklart. Jag ska be att stanna kvar i talarstolen, för jag skulle vilja ställa en annan viktig fråga. Vi talade tidigare om hur man blir man pensionär och om hur man ska ha det då. En annan viktig fråga är hur man överlever så länge att man hinner bli pensionär, och då spelar läkemedelsindustrin och life science en oerhört viktig roll, inte minst för detta land.Jag skulle vilja fråga hur statsrådet ser på utvecklingen av forskning på läkemedel och andra delar i vårt land. Inte minst undrar jag detta mot bakgrund av att vi har haft väldiga nedläggningar i tillverkningsindustrin. Det ska vara ett högteknologiskt och kunskapsrikt samhälle på just läkemedelsområdet, och Astranedläggningen i var ett väldigt oroande tecken på att det är någonting som brister. Frågan är mycket motiverad. Det är en strategisk fråga för . Till att börja med är läkemedelsindustrin av stor ekonomisk betydelse för . Vi i det här landet exporterar läkemedel för mer pengar än vi exporterar personbilar för. Det är väldigt betydelsefullt ekonomiskt.Kunskapsintensivt är läkemedelsindustrin också väldigt viktig. Jag tror inte att det finns någon bransch som har så hög utbildningsnivå och så mycket forskare anställda som just läkemedelsindustrin. Det är bekymmersamt att läkemedelsindustrin i och - det är inte bara det handlar om - inte har haft konkurrenskraftiga villkor. Det är stort fokus på detta i regeringens forskningsproposition. Det är stora satsningar på life science. Det är mycket höga ambitioner på de här områdena, på medicinsk forskning, och vi vidtar en lång rad åtgärder för att skapa villkor och möjligheter för denna industri. Sanningen är att många av företagen tycker att den här forskningen bedrivs billigare och effektivare i och i än i västvärlden. Det är denna utmaning vi står inför: att vara attraktiva. Jag vill ställa min fråga till landsbygdsministern. Jag var i går på ett möte om Leader, alltså det projekt där man jobbar med samverkande åtgärder för att stärka landsbygdens ekonomi. Man har en fantastisk verksamhet runt om i landet. Det är 63 olika områden som man jobbar med. Man har över 200 anställda och 1 000 så kallade lagmedlemmar. Inom Leader känner man nu en viss oro . Man har en budget som sträcker sig . Därför vill jag höra hur landsbygdsministern ser på verksamheten. Kommer det att bli fortsättningar på dessa projekt? Tack för en angelägen fråga. Min uppfattning är att Leaderområdena har bidragit och bidrar till en utveckling av de stora och viktiga svenska landsbygdsområdena. Det program som vi nu har verkar . Vad som händer efter 2013 är helt beroende av vilken budgetöverenskommelse som kan nås av stats- och regeringscheferna på plats i . Är jag inte helt felunderrättad kommer en ytterligare diskussion om hur mycket pengar som ska transporteras genom och hur de ska fördelas att äga rum under månad innevarande år. Förhoppningsvis kan vi därefter fördela de pengar som blir tillgängliga på angelägna områden för att få en ökad utveckling av svenska men också europeiska landsbygdsområden. Tack, ministern, för svaret! Om jag uppfattade rätt är ministern positiv till Leaders verksamhet. Jag hoppas då att ministern också verkar för att Leader ska fortsätta. Vi står nu inför risken att behöva säga upp 200 anställda i verksamheterna eftersom det kanske blir ett förmodat glapp. Varje land tar väl ändå sina egna beslut, om jag har förstått det hela rätt, men man blir ändå påverkad av EU:s beslut. I vårt land liksom i andra medlemsstater i unionen är vi helt beroende av de budgetbeslut som fattas av stats- och regeringscheferna på plats i för att medel ska bli tillgängliga för den typ av landsbygdsprogram som vi har och har haft under ett par programperioder tidigare.Vad beträffar ändamålet och resultatet av de Leaderområden vi har i vårt land har jag sett många och goda exempel på hur de har bidragit till utvecklingen av den svenska landsbygden och av de småorter som finns på den svenska landsbygden. Det gör mig angelägen om att vi ska fortsätta utveckla dessa områden.