kam-al · H1C120131016al2 · 2013-10-16 19:10:00 — Dokumentet finns inte. There is no row at position 0. Jag tänkte begrunda det faktum att det inte finns några gratisluncher. Vårt land, som de allra flesta är stolta över och tycker är ett föredöme i världen, bygger på att vi sedan efterkrigstiden har haft en balanserad politik där vi satsat på det offentliga och gemensamma och utvecklat det privata näringslivet. Det har handlat om stora, offentliga investeringar i telefoni, järnväg, bostäder vilket lett till framgångar för svensk industri på hemmamarknaden och också lett till exportframgångar.Vi har använt resurserna till att ständigt höja kvaliteten i utbildningen, till att ge fler möjlighet till utbildning, sett till att människor mitt i livet kunnat skola om sig och få nytt jobb. På det sättet har vi försett näringslivet med ny och bättre kompetens.Vi har ett trygghetssystem som gör att människor vågar mer i livet. Vi har ett system för människor som blir arbetslösa eller sjuka, eller råkar ut för något annat i livet. Då finns vi andra där och stöttar. Det är det som konstituerar den nordiska modellen, som blivit mycket uppmärksammad i världen. Det skrivs böcker om den, man sitter på universitet runt om i världen och försöker klura ut den hemliga kod som gör att länderna långt upp i norr klarar sig så bra.Det där börjar nu gå sönder. Vi har talat om arbetslösheten . Vi har talat om skolresultaten. Vi vet att de mest utsatta människorna blir allt fattigare i vårt land.Vi hade en här där politiker från hela världen lyssnade på hur den nordiska modellen är konstruerad. När de fick klart för sig att den håller på att förflackas var den självklara frågan: Om ni har nyckeln, varför håller ni nu på och förstör den? Det var ganska pinsamt för regeringens företrädare, kan jag säga.Varför går det då inte åt rätt håll längre? Jo, det beror på de gigantiska skattesänkningar som har skett . Den gemensamma finansieringen, det samspel som har gjort att har kunnat gå framåt och vinna nya marknader, nya innovationer och nya företag och lyfta välfärden i vårt land, det kontraktet är brutet genom dessa enorma skattesänkningar, som är i storleksordningen att känner avundsjuka.Det är det jag menar med att det inte finns några gratisluncher. Man kan inte ha den svenska modellen, den nordiska välfärdsmodellen och utvecklingen av företagen och låta bli att finansiera den offentliga delen av den här modellens sätt att fungera.Det är precis det som håller på att hända . Ni ärvde 2006 stora överskott på . Tänk om ni hade sparat de pengarna till svåra tider, till finanskrisen! De kunde ha sett till att folk kunnat hålla i gång, som i andra länder i . Nej, de pengarna brände i fickan. De skulle delas ut genom skattesänkningar.Och detta har bara pågått. Det har varit en liten paus, men när deklarerade att de var med på ytterligare ett jobbskatteavdrag var ni där igen. Men då var pengarna slut. pratar vi , 2014, då vi räknar med en hygglig tillväxt som närmar sig . Då planerar ni för ett budgetunderskott på 1 ½ procent. Vad ska ni använda pengarna till? Jo, skattesänkningar.Den här politiken har verkligen gått till vägs ände. Och det är inte bara vi som säger det. Jag undrar om ni läser borgerliga ledarsidor, där de flesta inser att den här politiken inte längre håller, inte bara därför att den urholkar offentliga medel och tar bort möjligheterna för det som har byggt upp , utan också därför att motiven inte fungerar. Jobbskatteavdragen ger inte jobb. Alla är överens om det. Ändå ska ni envisas med att göra det , den här gången dock med lånade pengar.Än värre är det naturligtvis när olika expertmyndigheter, senast , säger att det kommer att fattas 70 miljarder om vi ska upprätthålla det vi kallar den svenska modellen. Vi har först använt ett överskott. När vi sedan är på väg in i en hygglig konjunktur börjar vi låna för att sänka statens inkomster. Det där kommer nog historien att ha en hel del synpunkter på.För oss socialdemokrater går framtidsinvesteringar och satsningar på välfärden före skattesänkningar. Vi hoppas att väljarna kommer att tycka detsamma. Låt mig göra några konstateranden, . Den kommunala konsumtionen ökade från ca 640 miljarder till 800 miljarder. Den offentliga sektorns andel av bnp ligger på strax . Om det har skett någon förändring har det ökat med någon tiondel. Den svenska statsskulden har minskat och ligger nu på . Den statliga inkomstskatten har ökat med . Då var den 1 423 miljarder. var den 1 566 miljarder. Hur kan du stå och säga det du sade i talarstolen? Den här bombmattan av siffror är ett försök att påstå att välfärden till och med blivit bättre när man sänkt skatterna. Ni är tillbakatryckta. Ni vet att människor runt om i landet ifrågasätter kvaliteten i välfärden och vad som händer. Vi kan ta vilket område som helst. Ta bara en sådan sak som att betydligt färre i en årskull nu kan erbjudas högskoleutbildning. Det är väl fullständigt självklart att det inte är vägen framåt för , inte om vi vill fortsätta med den framgångsrika modell som ni själva säger att ni står för. Det finns inga gratisluncher. Man kan inte ta bort 130 miljarder och sedan säga att man har samma verksamhet. Det är det som har hänt. Det är med viss förvåning jag lyssnar på min riksdagskollega . De statliga skatteintäkterna har ökat med i storleksordningen . Till det ska läggas att vi har gjort stora framtidsinvesteringar. När det gäller till exempel forskning, innovation och infrastruktur har anslagen fördubblats i de senaste propositioner den här regeringen lagt kontra vad den föregående socialdemokratiska regeringen gjorde. Begrepp som inflation, löneökningar och befolkningsökning säger en hel del om vad detta handlar om. Bombmattan kommer inte att fungera, Per Åsling.Per Åsling säger att statsskulden har sjunkit. Ja, men inte genom att vi gnetat ihop pengarna, utan genom att ni har sålt räntabla tillgångar. Det är en helt annan sak än det gjorde när han tog ned statsskuld. Jag ska ta upp de enorma skattesänkningarna i mitt huvudanförande. ska jag ställa en annan fråga. citerade : Det finns inga gratisluncher. Det är naturligtvis alldeles rätt. Men, , vice ordförande i skatteutskottet, har klarat sig bra eller dåligt i olika avseenden sedan krisen tog 2009 jämfört med andra stora europeiska industrinationer? Det är den reella jämförelsen. Har vi klarat oss dåligt eller ganska hyfsat? Det är en intressant fråga. Det vi socialdemokrater i första hand mäter är hur pass bra vi klarar oss när det gäller att se till att alla de människor som vill arbeta också får arbeta. Där har vi klarat oss sämre än väldigt många jämförbara industrinationer här i . Vår arbetslöshet har ökat mer och har stannat på den högre nivån på grund av den här politiken.Jag ska passa på att ställa en fråga. är alltid intellektuellt spänstig. Jag kritiserade jobbskatteavdraget. I går insåg vi att även statsministern numera inte tycker att jobbskatteavdraget är någon bra idé, eftersom han sade: Det där ska vi inte lova inför nästa val. Kan garantera att en fortsatt alliansregering - förhoppningsvis blir det ingen sådan - lovar att det inte blir fler jobbskatteavdrag? Jag kan personligen inte garantera någonting i den vägen. Det finns ingen i det här landet som kan garantera någonting om det ena eller det andra, eftersom det är väljarna som har makten . Detta kan jag alltså inte lova.Många industrinationer har klarat sig bättre än , säger . Låt oss få höra två exempel på länder som klarat sig bättre än i nedgången ! Man skulle väl säga att både och har klarat arbetslösheten mycket bättre, och det är det viktigaste måttet vi har att prata om.Det tapp vi fick på industrijobb i under finanskrisen var alldeles extremt. Vi såg andra länders regeringar som gjorde betydligt mer. Ta till exempel insatser med korttidsarbete. ligger det framme förslag om att man skulle kunna genomföra något liknande i nästa kris. Men det vi ställde krav på då var helt omöjligt, och vi såg ett fritt fall för svensk industri. Jag måste få fortsätta på repliken. När säger måste vi komma ihåg att man får vara försiktig med statistik. Den österrikiska förvärvsfrekvensen för kvinnor är mycket lägre än den svenska. Det måste man ta med i beräkningen. är inget bra exempel, för kvinnor har mycket lägre förvärvsfrekvens där. Jag tycker att de har en förskräcklig politik i . Men de har många andra goda saker.Fru talman! Så långt kommen allmänpolitiska debatt kan det vara befogat med några ord från med bäring på hela vårt land.Låt mig därför börja med att travestera i Äktenskapsfrågan . Det är som funderar:"du! Så ska vi ha't! - - - Men, du, du, var ska vi ta't? "Fru talman! Skattepolitik, bostadspolitik och skolpolitik har en sak gemensamt. Alla har vi som medborgare och oftast skattebetalare ett mycket personligt förhållande till dessa saker, egna erfarenheter och kunskaper, inte minst hur skattepolitiken borde vara utformad och är utformad, vad som borde göras och hur den ska fungera bättre och vara rättvisare.Jag har tillhört skatteutskott - när fru talmannen var ordförande - nu på tolfte året. Det gör väl att man får både lite perspektiv på skattepolitiken och lite kunskaper om hur skattepolitiken och olika förändringar fungerar.Folkpartiet är ett mycket tråkigt parti i skattepolitiken. Vi tycker , decennium efter decennium. Hur illustrera detta? Jo, jag tog med mig en liten skrift daterad , Det måste löna sig att arbeta av , tidigare partiledare och senare också Nobelpristagare i ekonomi.Denna tes, Det måste löna sig att arbeta, är och förblir grunden för vår skattepolitik.Jag tror att vi behöver tre mål för skattepolitiken, som ju i övrigt är ett medel för att finansiera den välfärd vi som ombud för folk gemensamt beslutar om.Det övergripande i skattepolitiken är alltid att skattebaserna ska vara breda, att skattesatserna ska vara låga och att det måste löna sig att spara. Men sedan kommer man till det mer konkreta.1.Man ska kunna leva på sin lön, inte leva på lån.2.Skatten på arbete behöver sänkas, främst av konkurrensskäl, i den nya värld vi lever i.3.Skatten på konsumtion av varor och tjänster inklusive miljöresurser behöver ofta höjas, till exempel olja och andra ändliga resurser. Den behöver också höjas som andel av våra samlade inkomster. Centralt är här mervärdesskatten, som behöver göras mer enhetlig än den är nu.Tyvärr har vi under en lång följd av år gått i en annan riktning efter det att Socialdemokraterna och 1990 gjorde upp om hur skattesatserna skulle se ut på detta område. Skattesystemet ser ut som en schweizerost på denna punkt just , fru talman. Det är inte bra.Därtill kommer, skulle jag vilja tillägga, att ägarskatterna förmodligen också behöver sänkas på grund av utvecklingen i omvärlden. Det är i och för sig inget mål för skattepolitiken. Det är en nödvändig konsekvens av utvecklingen i omvärlden.Vad har då hänt på skatteområdet ?Det viktigaste, som jag ser det, är att skatten på arbete har sänkts i flera steg.Jag har aldrig begripit, fru talman, varför Socialdemokraterna - förstår jag mer - är så förtjusta i höga skatter på arbete. Det har ju varit så i decennium efter decennium. Jag tycker att ett riktigt arbetarparti borde vara intresserat av att flytta skatten från arbete till konsumtion i stället. Det är ett viktigt mål för denna regering att få en bredare skattebas för konsumtionen.Jag har ställt frågan, eftersom det är en så väldig kritik mot jobbskatteavdraget: Hur många fler Volvobilar skulle ha sålts i detta land om vi inte hade haft ett jobbskatteavdrag? Men jag har inte av någon vice ordförande i skatteutskottet - är nu den tredje som jag ställer denna fråga till - fått något svar. Hur många fler Volvobilar skulle ha sålts om vi inte hade haft jobbskatteavdraget i detta land?Det är en mycket viktig fråga, för den handlar om huruvida folk har tillräckligt med pengar för att konsumera. eller någon annan var ju tidigare inne på att vi behöver konsumera.Det finns andra saker som är väldigt viktiga, men tyvärr medger inte tiden att jag går igenom alla. Bolagsskattesänkningen har varit viktig av den anledningen att den har fått flera företag att stanna kvar i och därmed flera jobb, till exempel nu senast i . De två sista sakerna är att vi har fått stopp på bostadsskattehöjningarna - det finns nu ingen så död politisk fråga som fastighetsskatten - och att vi har fått stopp på skattehöjningarna på elektricitet. Jag tycker att det är mycket bra av den . Jag ska koncentrera mig på ett par saker.Hade jag vetat att vi skulle tömma bokhyllan hade det stått en bok av här som heter Har vi råd att arbeta?, som nog är ett viktigare dokument i denna diskussion.Gunnar tar upp jobbskatteavdraget och säger: Ja, men det är till för att folk ska köpa Volvobilar. Men det är inte så har resonerat. Han har resonerat så att det är till för att folk ska sitta och läsa skattetabellerna och komma fram till att det nog är bättre att jobba än att inte jobba.Hade det varit så att skattesänkningarna var konsumtionsstöd måste svara på frågan: Varför ska inte pensionärer, sjuka och arbetslösa få vara med i den köpfesten? Varför ska inte de få köpa Volvobilar i så fall? Jobbskatteavdraget är ju konstruerat så: konsumtion bara för dem som arbetar. Det är samma konstruktion där som i förslaget om avdrag för fackföreningsavgifter. Det är exakt samma sak: Varför får inte pensionärer avdrag för det? föreslår ni inte längre detta, men ni har tidigare gjort det. Vi har tidigare haft förvärvsavdrag för vissa familjer och så vidare, och det är exakt samma sak. Det slår lite olika.Jag håller med om att detta är en olycklig konsekvens och att det inte är bra. Men när vi skulle göra någonting 2006, 2007 och så vidare skulle vi se till att konsumtionen kunde öka. Då var detta också ett bra sätt att få ned skattetrycket.Därefter har vi vid fem olika tillfällen - om godkänner det förslag som regeringen har lagt fram - sänkt skatten för pensionärer också med ett antal miljarder. Jag tar inte så många siffror, för det är väldigt svårt att lägga märke till dem.Under den tid som ni styrde hade ni säkert ingen ambition att inte sänka skatten för pensionärerna, men ni hade inte råd och kunde inte prioritera allt. Det är väl det som är orsaken till att ni inte klarade det. Jag tror säkert att ni ville sänka skatterna för pensionärerna den gången också. Men det hade ju bara varit att sänka skatterna för alla, i stället för att införa jobbskatteavdraget. Visst - det hade blivit lite mindre till var och en, men då kunde pensionärerna också ha fått köpa Volvobilar, vilket i så fall hade varit bättre. Vi hade velat använda huvuddelen av pengarna för att utveckla. Det är det vi pratar om.Jag måste ändå ställa frågan: Hur ser på att pekar på att det fattas i storleksordningen 70 miljarder bara , att skatterna behöver höjas 70 miljarder? Hur ska ni klara det? Jag tror att det är väldigt viktigt att skilja på det ansvar som regeringen tar för olika bedömningar och vad olika intresseorganisationer gör. är visserligen inte en intresseorganisation utan en statlig myndighet.Men SKL, Kommuner och Landsting, talar om att de behöver flera hundra miljarder. På det sättet är det så att olika intressenter alltid behöver mer pengar. Det finns inte en statlig myndighet som vill ha mindre pengar.Jag anser att det är precis som sade : Det är kloka avvägningar som man gör, även om konjunkturinstitut och en del andra institutioner gör andra avvägningar . öppnar med att citera : Var ska vi ta't?Det är en mycket relevant fråga. Ökad arbetslöshet, ökad bostadsbrist och fler som går sjuka - det finns en del att göra.I nästa andetag säger att man inte ska leva på lånade pengar, och det som vi konstaterar att regeringen lånar till skattesänkningar.Vad är det som är fel i att investera i infrastruktur och bostadsbyggande? Vad är det som är fel i att investera i dem som är arbetslösa med utbildning och praktikplatser i stället för att satsa på just skattesänkningar?Gunnar och regeringen har en del att förklara i frågan var vi ska ta't. Jag vet inte om är lika oerhört förtjust i skatter på arbete som en del andra socialdemokrater är. Men jag menar att det har varit väldigt värdefullt att vi har kunnat öka konsumtionsutrymmet under de svåra år som har varit för vanliga löntagare, till exempel sjuksköterskor, polismän, adjunkter och vad det nu kan vara.Det har varit väldigt bra för hela det svenska folkhushållet, och vi har därigenom kunnat öka basen för skatteuttag, så att det har kunnat bli ökade skatteintäkter. Det är ju effekten av detta.Vi har inte råkat ut för så låg förvärvsfrekvens bland kvinnor som , som tyvärr sade är ett föredöme. Det är en väldigt dålig politik som man har fört i . Det ska vi inte ha; vi ska ha hög förvärvsfrekvens bland kvinnor, liksom vi gärna ska ha det bland män. Förutsättningar att skapa arbete och att kunna ta arbete är jag väldigt förtjust i. Därför tror jag att det handlar om att investera långsiktigt i bland annat infrastruktur men också att arbetslösa ska kunna ta jobben.Jag tror även att genom att höja till exempel barnbidraget eller bostadsbidraget ökar man också konsumtionsutrymmet.Men det vi pratar om är fördelningspolitik. Vem är det som får möjligheten att konsumera? För att ta det sista anser jag att höjning av barnbidraget är ett väldigt effektivt sätt att öka konsumtionen. Det är mycket välriktat, och det har varit med och gjort väldigt många gånger.Jag utesluter inte att höjda barnbidrag kommer att kunna vara en väldigt bra konsumtionsinriktad åtgärd. Det har inte funnits utrymme för just detta - barnbidragen har varit ganska oförändrade - men i den principfrågan anser jag att höjda barnbidrag är väldigt bra konsumtionsinriktade åtgärder. För mig som centerpartist är det självklart att vi lägger grunden för framtiden genom mer frihet och lösningar som fungerar både i det lilla och i det stora.Det är ingen slump att jag ser det på det sättet. Det är så det fungerar hemma i , och det är så det fungerar på den svenska landsbygden.Det finns ingen "quick fix", ingen snabb lösning som magiskt rättar till de strukturfel som byggts upp . Många platser i lider fortfarande av sviterna efter en målmedveten flyttlasspolitik signerad S. Hade det funnits en universallösning hade vi genomfört den för länge sedan.Politiken måste underlätta för människor, företag, kommuner och regioner att forma sin framtid utifrån sina unika förutsättningar och därigenom bidra till hållbara tillväxt.Fru talman! För inte så länge sedan var utökat regelkrångel och byråkrati kombinerat med högre skatter för företagen en del av företagens vardag. minskar vi regelkrånglet och sänker företagens kostnader år för år. Steg för steg gör vi det enklare och mer lönsamt att leva och driva företag i hela landet.Sysselsättningen har ökat i bemärkelsen att det är fler människor i arbete trots den utdragna globala och europeiska krisen. Men ännu är utanförskapet för stort och arbetslösheten för hög. Många viktiga strukturreformer saknas fortfarande för att öka tillväxten och sysselsättningen och därmed stärka välfärden.Fru talman! Vi måste fortsätta ställa frågor och arbeta med lösningar. Hur ska vi göra det lättare och billigare att anställa? Vad krävs för att företag ska kunna och vilja växa, så att vi därmed får en jobbskaparlinje? Hur möter vi utmaningen att skapa likvärdiga förutsättningar att leva och verka i hela landet?Dessa frågor har bäring på framtidens stora strukturreformer i . De ställs även av dem som på djupet analyserat kvarvarande ekonomiska problem och utmaningar - , , etcetera.Fru talman! Jobben är avgörande för såväl byns som stadens tillväxt. Runt om i finns kraften, entreprenörerna och företagen som är nyckeln till en långsiktigt hållbar grön omställning och maten, energin och råvarorna som de gröna näringarna står för och levererar.Centerpartiet arbetar för väl fungerande och starka regioner, vilket är avgörande för en hållbar tillväxt och god service och välfärd i hela landet.Centerpartiet har tagit ställning för en regionalisering av som innebär att varje del av landet får ett ökat självbestämmande.Centerpartiets mål är att flytta beslut så nära individen som möjligt. Fler ekonomisk-politiska beslut ska flyttas ned på och regional nivå, exempelvis skattebaser.Centerpartiet sätter företagsamheten i centrum. Inte för att vi vill gynna företagen eller företagare som grupp, utan för att företagsamhet är förutsättningen för välstånd och bra jobb för alla, både direkt genom skapandet och utvecklandet av arbetstillfällen och indirekt genom ökade skatteintäkter till gemensam finansiering av vård, skola och omsorg.Fru talman! Låt mig avslutningsvis konstatera att tillväxt är summan av alla regioners tillväxt. Goda förutsättningar för företagen och regionerna är bra för hela . Flyttlasspolitik, sade Per Åsling. Jag förmodar att han är medveten om att just nu har den allra högsta urbaniseringstakten i hela , så ni har tydligen lyckats väldigt bra med att göra någonting åt det.När jag hörde det här inlägget satt jag undrade: Hur tänkte ni? Politik handlar ju om att prioritera. Då måste jag efter diskussionen och resonemanget om småföretagen och sådant ställa mig frågan: Varför valde ni att sänka skatten för dem som bor på framför att ta bort andra sjuklöneveckan för företag? Det är nämligen vad ni har gjort.Ni sänker skatten, , för människor som inte bor här och som enligt inte får del av jobbskatteavdraget. Ni lägger pengar på att sänka deras skatt, men ni säger nej till vårt förslag om att ta bort andra sjuklöneveckan. Hur tänkte ni? Vi lägger i budgeten fram några skarpa förslag. För det första, när det gäller sjuklöneansvaret tillsätts en utredning som skyndsamt ska se över hur sjuklöneansvaret kan minska för de små företagen. Det är centralt.För det andra sänker vi egenavgifterna, vilket sänker kostnaderna för i storleksordningen 180 000 företag. För det tredje inför vi från ett investeraravdrag, vilket medför att det blir enklare för nya företag att starta och för små företag att växa. Vi skapar ett skatteincitament som bidrar till att underlätta för riskkapital till dessa små företag, investeringskapital med andra ord. Sänkningen av arbetsgivaravgiften generellt är egentligen en återställare. Det första gjorde som näringsminister var ju att ta bort den ersättning för småföretag som fanns. Det där får man sätta på samma konto som att vi nu får rimliga a-kasseavgifter igen.Jag har en annan fråga om hur ni tänkte. Varför bestämde ni er för att det var viktigt att höja brytpunkten, så att de som tjänar över 36 000 ska få lägre skatt i stället för att täcka upp de brister i landsbygdsprogrammet som EU-budgeten innebär? Låt mig börja med att konstatera att tack vare medverkan i regeringen har landsbygdsprogrammet tillförts ytterligare 5 miljarder. Vi hade velat ha mer, men det är ändå 5 miljarder som vi medverkar till att programmet stärks med.Sedan konstaterade jag - jag blev tydligen missuppfattad - att egenavgifterna sänks med 2 ½ procentenhet, vilket gör att kostnaderna för de allra minsta företagen har sänkts i form av sänkta egenavgifter.