kam-fs · H0C120130214fs · 2013-02-14 14:00:00 — Det spelar oerhört stor roll för svensk välfärd. Som frågeställaren påpekar finns det människor som inte har kommit in på arbetsmarknaden. En fråga är hur vi möter de nya som kommer hit. Vi möter med praktikplatser. Vi har sett till att de nu möter Arbetsförmedlingen i stället för kommunernas socialtjänst. Vi kommer att fortsätta att reformera hur vi möter nyanlända.En annan fråga är hur vi möter dem som har fastnat i ett utanförskap. Där kommer vi att fortsätta att reformera politiken. Detta är vår stora samhällsutmaning. Tack för svaret. Mycket av dagens arbetsmarknadspolitik är riktad till det privata näringslivet, och det är väl bra. Men det finns en sektor som kommer att ha gigantiska rekryteringsbekymmer framöver, nämligen den offentliga sektorn. Där kommer det att vara brist på vårdpersonal, barnskötare, kvalificerad administrativ personal med mera.Min följdfråga till integrationsministern är: Vilka åtgärder ser ministern som möjliga att genomföra för att bättre kunna matcha den här kategorin medborgare på den svenska arbetsmarknaden? En fråga som vi har aviserat och som vi tittar på är hur vi organiserar svenskundervisningen för invandrare och hur vi kopplar den närmare arbetsmarknaden.Vi kan titta på hur integrationen har fungerat. Grundproblematiken har varit att vi inte har sett människor som kommer till vårt land som potentiella arbetstagare utan snarare som bidragstagare. Det har skapat en omhändertagandementalitet som har varit ett stort problem.Svenskundervisningen för invandrare är på sina håll mycket bra kopplad till arbetsmarknaden, men inte tillräckligt. Jag ser framför mig en verklighet som innebär att om någon har en dröm eller idé om att arbeta som undersköterska ska vi anpassa svenskundervisningen och kombinera den med yrkessvenska och praktik. Redan i den här budgeten har vi förslag på 6 000 praktikplatser för nyanlända. Vi inför praktiskt basår för dem som har låg utbildning. Vi kommer att behöva göra mer, men den stora reformen som jag ser framför mig är att klara av att skapa en svenskundervisning som är mer anpassad efter individen och mer kopplad till en arbetsplats. Då tror jag, precis som frågeställaren, att den offentliga sektorns personalförsörjning är en av nycklarna att titta på. Jag har en fråga till näringsminister måndag har att ta ställning till en radikal förändring i sin organisation. Förslaget är att lägga ned Campus . I har man utbildat lärare . Tillsammans med den distansutbildning som finns inom lärarutbildningen är det en profilfråga för och det är en stor utbildning på campus.Lärare är ett bristyrke i . Vi har 400 000 arbetslösa, och vi har 85 000 arbetslösa ungdomar. skär regeringen ned med 20 000 utbildningsplatser på två år.Vad kommer ministern att göra för att förhindra en nedläggning av Campus ? Det här är en fråga som är ställd till som utbildningsminister, men eftersom jag representerar hela regeringen svarar jag naturligtvis på frågan.Mitt engagemang för är stort. Mitt eget parti har haft ett enormt engagemang i detta och mina föregångare har varit viktiga för utvecklingen. I den proposition som lades fram när bildades pekade man ut tre noder med , och . Från mitt eget partis horisont regionalt hade man gärna sett att skulle utvecklas som studieort. Det här är ett beslut som styrelse eventuellt kommer att fatta , om jag har förstått rätt. Jag har varit i kontakt såväl med styrelsen som med de aktiva centerpartisterna i . , före detta statsminister, samt jag och 2 500 andra har demonstrerat mot beslutet. Det här är ett beslut som påverkar regionen och utbildningsmöjligheterna i regionen. Det påverkar småföretagare i regionen. Det är mycket olyckligt om styrelsen nu fattar detta beslut.Därför är det viktigt att nu inse att regeringens besparing som innebär en minskning med 20 000 högskoleplatser är fel väg att gå. 2 500 har demonstrerat mot detta. En före detta centerpartistisk statsminister och den före detta socialdemokratiska statsministern med flera säger att detta är fel. Vad tänker ministern göra åt detta? För mig är det en självklarhet att vi ska ha högskolor och universitet över hela landet. De är i mångt och mycket tillväxtmotorer men skapar också möjligheter för människor att utbilda sig på högre nivå runt om i landet oavsett var man bor. Jag välkomnar det engagemang som har väckts. Jag tycker att det är synd att man väljer att lägga ned. Men det är till syvende och sist ett beslut som styrelsen har att fatta. Det är också viktigt att hålla sig till fakta. Regeringen har tillfört 18 000 fler utbildningsplatser under detta år och inte skurit ned. Den satsning som har gjorts var en tillfällig satsning under en djup lågkonjunktur, och vi har valt att förlänga satsningen och tillföra 18 000 fler platser . Det är viktigt för att vi ska få mer utbildning och en högre utbildning i hela landet. Dessutom har fått ökade infrastrukturmöjligheter för en bättre pendling, vilket jag hoppas kan vara en del . Min fråga går till statsrådet två veckor sedan kom det statistik från som visade att antalet obetalda snabblån har ökat drastiskt jämfört med . Bakom dessa siffror finns det förstås många människor som riskerar att hamna i en skuldfälla. Konsumentministern skrev tillsammans med och en debattartikel som handlade om olika insatser för att skydda konsumenter mot oseriösa aktörer. Bland annat föreslogs att snabblåneföretagen ska bli tillståndspliktiga och att ska få tillgång till sanktioner och utföra tillsyn. Det är mycket bra. Jag undrar vad vi mer kan göra för att få stopp på skuldsättningen i ett tidigt skede. Min fråga till statsrådet är därför: Hur kan man arbeta förebyggande för att undvika att människor hamnar i skuldfällan? Precis som beskriver ser vi en lavinartad ökning av snabblånen. Men de är givetvis symtom på någonting annat, nämligen ett samhälle där alltför många lever med alltför små marginaler, och där sparandet verkligen behöver upprättas igen. Vi ser också att då varslen har blivit fler har antalet obetalda snabblån hos kronofogden ökat . Detta tar vi alltså på största allvar. När vi diskuterar snabblånen måste vi också tala om överskuldsättning. kommer utredning, som jag har tillsatt, om hur vi ska få fram tydliga åtgärder. Vi ska kartlägga inte minst hur sårbara grupper drabbas av överskuldsättningen i samhället. , , kommer att lägga fram mer konkreta förslag om hur vi kan gå vidare när det gäller att ändra lagar på denna front. Vi tar alltså detta otroligt seriöst. Utspelet mot snabblånen är bara en av många åtgärder som måste vidtas. Jag tackar för svaret. Ser ministern också någon annan möjlighet när det gäller hur man kan upplysa och informera om vad som kan hända om människor hamnar i skuldfällan? Jag tror att det finns rätt många människor som man kan hjälpa redan på det sättet. Kan man till exempel i skolan ge mer kunskap och information? Finns det fler saker att göra på det området? jobbar med det som heter Ung konsument. Där försöker man uppmuntra sin egen personal, men även de personer i kommunerna som jobbar med att upplysa om konsumentfrågor, att nå unga. Där är skolan viktig. Det lyfts fram i skolan och läroplanen att det ska bli mer konsumentrelaterade frågor i relevanta ämnen som matematik och samhällskunskap för att man verkligen ska synliggöra och försöka fylla de kunskapsluckor som finns hos många unga, eftersom det är framför allt unga som drabbas av just snabblåneföretagen. Jag kan också konstatera att dagen efter att jag, och gjorde vårt utspel beslöt snabblåneföretagen själva att de skulle börja sanera branschen och starta en förening där bara seriösa aktörer ska få vara med. Det är bra att marknaden reagerar, och den kanske borde ha reagerat ännu tidigare. kommer att vara värd för en stor nordisk konferens som handlar om överskuldsättning. Detta är inte bara ett svenskt problem, utan vi måste också lära av våra grannländer hur man göra förbättringar. Hamn är en av fem största. Därifrån utskeppas stora mängder järnmalm, stora mängder stål och många produkter, särskilt från basnäringen men även från hela näringslivet uppe i norr. Infrastrukturen runt hamnen behöver uppgraderas utifrån den stora tillväxten uppe i norr. En utredning är på väg att påbörjas. Finansieringen är löst på så sätt att näringen, kommunen, , och så kallade TEN-T-projekt är med på banan. Det enda som krävs för att detta EU-finansierade projektet ska komma i gång är ett ja från regeringen till . Det börjar bli bråttom för att få i gång utredningen. Jag vill ställa en fråga till statsrådet . Vad blir statsrådets besked: ja eller nej till ? Tack för frågan som i allra högsta grad är aktuell. Jag känner väl till att det pågår ett stort arbete och har gjort det , inte minst samarbetet med och . Det ska även muddras i farleden. Däremot får jag nog göra lite besviken eftersom jag inte kan svara vare sig ja eller nej . Vi har tid på oss fram till , om jag inte missminner mig. Vi håller på att hantera alla de ansökningar som har kommit in. Därför vill jag inte föregå detta, utan vi kommer att lämna ett svar. Som statsrådet är mycket väl medveten om är det en enorm tillväxt uppe i länet, och man ska föra ut en enorm mängd järnmalm och kopparmalm när man startar upp en gruva utanför . Det finns alltså mängder av produkter som måste föras ut från denna hamn. Det är därför bekymmersamt att statsrådet inte kan sätta ned foten och ange en viljeinriktning. Enligt uppgift har statsrådet ställt som krav att näringen, kommunen och - alltså flera - ska vara med och finansiera detta. Det har man löst . Då är det väl rimligt att statsrådets besked redan nu kunde vara ett ja. Jag har själv varit i hamnen och i områdena runt omkring. Jag har också varit i fler hamnar. Men vi har också kopplat detta till hela stråkperspektivet för hela basnäringen som finns där. När vi har tittat på gruvnäringen som sådan är det alltifrån och kopplingar ut även till hamn. Vi har också tittat på den svenska sidan, och jag är väl medveten om detta. Men det görs också en ansökan på det sätt som det ska göras. Vi måste hantera den i samma ordning som alla andra som kommer in. Jag kommer att ha full respekt för denna ansökan precis som alla andra ansökningar och lämna besked i första hand till den som har lämnat in ansökan. Jag är väl medveten om situationen, och jag är också rätt klar över vad man så här långt har kommit fram till. Då skulle jag snarare kunna säga till att jag ser mycket positivt på att så många ändå har gått ihop för någonting som också är viktigt. Jag har en fråga till konsumentminister ganska precis stod jag här i kammaren och frågade landsbygdsminister om ursprungsmärkning av livsmedel. Vi hade då, som kanske många minns, den tyska dioxinskandalen med misstänkt kontaminerat griskött. Svaret jag då fick handlade om frivillig märkning. har vi en upprörd debatt om nötkött som har visat sig vara, åtminstone delvis, hästkött.Min upprördhet rör inte så mycket hästkött som att konsumenten har blivit vilseförd. För att konsumenten ska kunna göra ett medvetet val krävs att denne får information. En adekvat märkning av innehållets ursprung är en sådan information.Min fråga är: I vilka avseenden har regeringen agerat i frågan om ursprungsmärkning eller, enklare uttryckt, vad har regeringen gjort? Frågan i sig ligger på landsbygdsminister . Men det är självklart att den hästköttskandal som har briserat och upprört hela kommer att påverka den debatt som vi har just . Det handlar inte bara om utan också om resten av Europa.Det är väl självklart att människor tydligt ska få veta vad de äter. Där finns det inte några stängda dörrar till den debatt som pågår i EU just nu.Livsmedelsverket ska starta provtagning av köttprodukter i butik - det har vi inte minst informerats om via medierna - och kontrollera om de innehåller hästkött.I går var det ett viktigt möte i där var med. Det är viktigt att komma ihåg, och det lyfte kommissionen fram på mötet, att det inte handlar om brister i lagstiftningen utan om att man bryter mot det regelverk som finns . Det måste bli kännbara straff för de aktörer som har gjort det.Vad man kort lyfte fram på mötet i går handlar dels om att göra dna-tester av livsmedel för att se om de innehåller hästkött eller inte, dels om att Europol ska försöka hjälpa länder att samordna det här. Man kan tycka att EU:s korruptionsmyndighet borde göra det, men de har inte mandat för just det. Men det här handlar om bedrägeri och om brott mot lagar och regler.Debatten om ursprungsmärkning kommer att fortsätta. Jag har en kort följdfråga. Kommer restauranger att omfattas av översynen? Det som EU gör nu har stark koppling till skandalen just . Då hamnar koncentrationen på butik. Det är där som huvudfokus har varit. Man gör dna-tester på livsmedel, men det kan vara bredare än så. Jag utesluter inte att man testar helt andra faktorer. Där får jag återkomma med ett mer konkret svar. Jag är inte så insatt i detaljerna. Jag har en fråga till biståndsminister multilaterala klimat- och miljöfonderna finns till för att hjälpa de fattigaste länderna att minska sina utsläpp och skydda sig mot ett förändrat klimat.Jag bad titta på hur mycket pengar regeringen har betalat ut till klimatfonderna. betalade regeringen ut i stöd till dessa fonder, året efter, 2011, ungefär lika mycket. Men 2012 drog man kraftigt ned biståndet till de multilaterala miljö- och klimatfonderna. Och har man bara budgeterat , alltså en nedskärning med , till de globala miljö- och klimatfonderna.Jag vill fråga ministern om inte de allra fattigaste förtjänar högre anslag från den än så här. De allra fattigaste förtjänar att vi hjälper dem att själva sig ta sig ur fattigdomen. De efterfrågar framför allt möjligheter att få arbete, utbildning, god hälsa och naturligtvis också bra klimat och miljö.Det vi gör i det svenska biståndet är att nu se till att upprätthålla en god och trovärdig nivå i ett ambitiöst och effektivt bistånd som ska nå ut till de allra fattigaste och framför allt att se till att vi uppfyller millenniemålen. Därför har vi valt att lägga de reformutrymmen som har funnits på att dels förbättra mödrahälsa och barnhälsa, dels se till att vi har pengar för vatten- och klimatinvesteringar. Vi har tillfört extra pengar till klimatet även i budgeten. säger själv till tidningen : "Vi går ned till en mindre nivå, absolut." Och det handlar om en mindre nivå till fonder som anpassningsfonden, den gröna miljöfaciliteten och miljöfonder inom regi.Jag tycker att det är allvarligt att vi när det gäller de fattiga länder som drabbas av våra utsläpp inte kan ha den integriteten och ambitionsnivån att vi finansierar de globala fonder som finns till för att hjälpa de fattigaste länderna att hantera effekterna av våra utsläpp.Menar biståndsministern att den verkligen inte ska ha en högre ambitionsnivå än den som ligger fast nu för de globala miljö- och klimatfonderna? vet om att har varit ett av de absolut främsta länderna när det gäller att se till att få in snabbstartspengar i det här systemet. har stått för av EU:s snabbstartsfinansiering för att tidigt få in klimat- och miljöutmaningarna i biståndet under det arbete som bland annat jag ledde internationellt. Därför gjorde vi en fyraårig satsning, en uttalad satsning med i botten 2 miljarder för klimat- och miljöinvesteringar i biståndet, och toppade det med ytterligare 2 miljarder därför att vi ville ha en snabbstartsfinansiering. Detta kan inte bara ligga på Sverige.Det är också viktigt att fråga vad biståndet ska finansiera. talar en miljöpolitiker här och säger att biståndet ska gå till klimat- och miljöinvesteringar. Jag säger att biståndet ska syfta till att minska fattigdomen i världen och undanröja risker som gör att människor inte själva kan ta sig ur fattigdom. Det handlar om att skapa möjligheter för det. I det ingår naturligtvis att inte förstöra klimat och miljö. Men det är minst lika viktigt att investera i människors hälsa, utbildning och annat. Jag vill inte att det ena ska ske på bekostnad av det andra, utan vi har en väl avvägd mix av detta i alliansregeringens politik. Jag har en fråga till näringsminister råder massarbetslöshet i . I ett sådant läge är en viktig näringspolitisk åtgärd att se till att det finns god kompetens hos de människor som tar möjligheten att plugga vidare. En förutsättning för att öka sin kompetens kan vara att plugga på komvux. Men människors möjlighet att göra det har minskat allvarligt. Oroväckande siffror från visar att platserna i komvux har minskat ända . Trots alla vackra ord om det livslånga lärandet har inte detta ändrats.Jag skulle därför vilja veta vilket ansvar regeringen och näringsministern tar för det livslånga lärandet när det gäller möjligheten att plugga vidare på komvux. Jag följer de varsel som sker runt om i hela landet. Jag besöker företag. Men framför allt besöker jag de anställda som drabbats av varsel, och det är ett tufft slag mot dem och deras barn och kanske möjligheten att betala räkningarna då varslen löper ut i uppsägning.Regeringen behöver därför ha en palett av olika åtgärder. Arbetsmarknadsutbildning är en åtgärd, en annan är den kommunala vuxenutbildningen, som frågeställaren säger. Och man hör på namnet att det är ett delat ansvar mellan stat och kommun. En tredje åtgärd är att satsa på den reguljära utbildningen. En fjärde åtgärd, som är minst lika viktig, är att se till att varslen inte sker, att ha konkurrenskraftiga skatter och villkor för de svenska företagen så att detta inte händer.Som näringsminister tycker jag att det är förvånande att Socialdemokraterna i tider av oro väljer att lägga på 30 miljarder i ökade kostnader för de svenska företagen. Det minskar inte varslen. Jag kanske kan förstå att kommunerna minskar antalet platser, därför att arbetslösheten innebär ökade kostnader för dem. Men det är någonting som man ändå måste ta ansvar för, och det har inte skett.Omräknat till heltidsstuderande har antalet platser på komvux minskat från 100 000 till 88 000 . Det är alldeles uppenbart att det inte håller. Och det här är siffror från , regeringens egen myndighet.Jag måste fråga igen vilket ansvar regeringen tar för att öka antalet platser på komvux. Regeringen tar ett väldigt stort ansvar. Förutom på komvux lägger vi mer pengar på till exempel lärlingsvux och yrkesvux - en palett av olika delar i vuxenutbildningen. Bara för lägger vi pengar på ytterligare 18 000 utbildningsplatser. Vi gör det därför att vi ser att det är tufft och för att människor ska ha möjligheten att skola om sig.Jämför man stapeln vad Socialdemokraterna har satsat med stapeln vad regeringen har satsat och fram till nu ser man att det är en stor skillnad. Den här regeringen gör satsningar på just det som behövs i dessa tider: sänkta kostnader för att anställa och ha kvar jobben men också utbildningsinsatser om olyckan är framme och jobbet förloras. Det tycker vi är viktigt.