kam-fs · H1C120131003fs · 2013-10-03 14:00:00 — Antalet barn i ekonomisk utsatthet har minskat. Det är sanningen, och det kan inte något parti se förbi - även om vi behöver göra mer. Enligt medierna föreslår i utredningen om en fossiloberoende fordonsflotta, den så kallade , en bonus-malus-modell.Bonus-malus bör jag kanske förklara för dem som följer debatten. Det innebär i det här sammanhanget att fordon som förorenar ska betala och att fordon som inte förorenar ska belönas.Jag har förstått att frågeställningen aktualiserades igen av oppositionspartierna i de tre skuggbudgetar som lämnades till . Vad tycker statsrådet om utredningsförslaget om införande av ett bonus-malus-system för fordonsbeskattning? Jag tackar för en viktig fråga.En tredjedel av koldioxidutsläpp kommer från vår transportsektor. Det är klart att om vi ska kunna göra något åt det, om vi ska kunna nå den fossiloberoende fordonsflotta som regeringen har antagit som vision, behöver vi få ut fler miljöbilar på marknaden. Vi behöver öka andelen förnybart i våra drivmedel, och vi behöver driva energieffektiviteten framåt. Därför är det bra att det sedan Alliansen tillträdde 2006 har sålts mer än 270 000 bilar som kan gå antingen på el eller på förnybart. Vi har stimulerat det med miljöbilspremien, supermiljöbilspremien och slopad fordonsskatt för miljöbilar de första fem åren.Vi kommer att behöva göra mer för att ställa om till en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Jag ser fram emot att utredningen om den fossiloberoende fordonsflottan presenterar sina förslag, bland annat bonus-malus, för regeringen . Vilket tidsperspektiv kan det finnas för ett genomförande av ett bonus-malus-system? Vi kommer att få utredningens samlade förslag . Jag förväntar mig att vi får en ganska diger lista.Att nå en fossiloberoende fordonsflotta till 2030 är en av de djärvaste visioner och mest tvingande omständigheter som regeringen har slagit fast. Vi kommer att behöva fortsätta arbeta med en hel del av de åtgärder som vi redan har på plats. En del kommer vi att behöva förstärka, och vi kan komma att behöva tillföra ytterligare.Centerpartiet har tidigare tagit ställning för idén om en bonus-malus-modell. får vi se vad utredningen föreslår. Vi får också se vad remissinstanserna tycker om det förslaget och andra förslag från utredningen. Sedan ska Alliansen och regeringen samlat väga av hur vi kan gå vidare, så att vi kan få långsiktiga styrmedel på plats som leder till fler miljöbilar på vägarna, ökad inblandning av förnybart i bensin och diesel och ökad användning av helt förnybara drivmedel och el på våra vägar och i våra tunga och lätta transporter. Jag vill ställa min fråga till kultur- och idrottsministern För bara någon vecka sedan fick vi i kulturutskottet information från ministern om det femte jobbskatteavdraget. Det är ett exempel på en idrottssatsning för barn och unga, sade ministern, för det skulle bli pengar över till idrottsaktiviteter.Min fråga till ministern är om det gäller alla barn. Jag är själv ideellt aktiv i i , och vi har väldigt många barn där som lever med föräldrar som inte har arbete eller som är sjukskrivna. Omfattas de också av en förstärkt budget? Omfattas de också av en möjlighet till idrottsaktiviteter? Eller är det så att jobbskatteavdraget riktar sig bara till dem som har arbete och slår ut de övriga? Det är riktigt att jag ser det femte jobbskatteavdraget också som en kulturreform. Jag ska förklara varför.Större delen av all kultur i - det gäller idrotten också, och jag kan påpeka att såväl kulturanslagen som idrottsanslagen har ökat markant under den borgerliga regeringen - betalar vi trots allt själva, även om kommuner och andra bistår. Ett jobbskatteavdrag på mellan 2 500 och 3 500 - det femte jobbskatteavdraget är så pass stort - täcker bland annat mer än väl avgiften för ett barn som vill spela fotboll, en flicka som vill gå och simma eller rida eller någon som vill gå i kultur- eller musikskola.För de barn som har föräldrar som inte arbetar, som kanske är tillfälligt arbetslösa - var också inne på det - föreslår regeringen en fritidscheck på som ska gå till barn i familjer där man har försörjningsstöd. Då ska alltså jag, när jag jobbar i , sitta och skriva intyg till barn som har föräldrar som är sjuka eller arbetslösa när de kommer med mössan i hand och frågar efter en fritidscheck? Jag tycker att det är en bild av Fattigsverige.Vi socialdemokrater satsar 300 miljoner mer på idrotts- och friluftslivet. Vi ger nu nästan 2 miljarder till , och Svenskt Friluftsliv får 50 miljoner. Det är för att vi vill att alla barn ska omfattas av detta, att alla barn ska känna att de har samma möjlighet till ett rikt idrotts- och friluftsliv och att alla ska få möjlighet att vara med på samma villkor.Det är socialdemokratisk politik. Min fråga till ministern var hur er politik ser ut. Där ska vissa barn gå med mössan i hand och fråga efter en fritidscheck. Här är det ingen som behöver gå med mössan i hand. Vi har tredubblat stödet till idrottsrörelsen bland annat för att den ska kunna samarbeta mer med skolor och låta barn pröva olika idrotter. De avgifter som idrottsföreningarna tar ut är också starkt subventionerade. Visst finns det en kostnad, men många idrotter är billiga.Just jobbskatteavdraget gör det möjligt för de allra flesta att satsa ännu mer på sin idrott. Men för att de barn som bor i familjer där det kanske inte finns vuxna som har arbete för tillfället - förhoppningen är att ännu fler ska få det - också ska kunna få ta del av idrotten finns det här extra stödet, kanske till extra utrustning, fotbollsskor eller ett kort på simhallen. Det tycker jag är viktigt, för alla barn har rätt till idrott. Vi är nog ett av de länder i världen där barnen idrottar allra mest. Jag vill ställa en fråga till utbildningsminister var också med när utbildningsutskottet träffade , . De samlar alla lärosäten i , inte bara . Jag tycker att utbildningsministern lite lättvindigt avfärdar den samfälliga kritiken från SUHF. De sade tre saker: högskoleplatserna minskar, söktrycket ökar och andra länder springer ifrån oss.Vi har en hög arbetslöshet och en dramatiskt hög ungdomsarbetslöshet. Då är det en relief när SUHF säger: Vi kan ta emot fler studenter. Regeringen blundar och säger nej. Det blir inga fler platser, utan det blir färre platser. Min fråga är: Hur kan regeringen i detta läge, när vi har så hög ungdomsarbetslöshet och arbetslöshet, säga nej till fler platser på högskolan? Jag upplever att jag svarade på exakt samma fråga , men jag gör det gärna igen.Sverige har 430 000 studenter vid universiteten. Det finns ingen tidigare generation som har varit i närheten av den utbildningsnivån. är det också så att av dem som fyller 19 kommer att beredas plats på högskolan. Det är en högre procentsiffra än vad som någonsin rådde under den socialdemokratiska regeringstiden. Det är också högt i ett internationellt perspektiv. Vi är på väg mot , och det slår alla andra länder. Möjligen har en högre ambition, men vi ligger högre än alla andra länder. Det vi behöver satsa på nu i är att bygga ut yrkesutbildningar och lärlingsutbildningar.Jag är medveten om att myndighetschefer, rektorer för universitet och högskolor liksom alla andra gärna vill ha mer resurser för egen del, men vi har att göra en helhetsbedömning. Är det fler akademiker vi behöver utbilda just , eller är det arbetskraft åt industrin eller andra delar av arbetsmarknaden? Det är faktiskt där det råder brist. Alla i samhället kan inte bli akademiker. Det har ingen sagt heller. Vi behöver utbilda många människor, och det är viktigt.Nu är det så att utbildningsministern hänvisar till en demografisk prognos som har gjorts. Det finns ett bevingat uttryck som säger om statistik att det finns tre sorters lögn: lögn, förbannad lögn och statistik.Lund gjorde samma simulering . Enligt prognosen skulle de få ett minskat söktryck. I själva verket ökade söktrycket i Lund.Vi talar om verkligheten. SUHF är röster från verkligheten, och de säger att det står människor och knackar på dörren. 100 000 studenter vill studera och är behöriga att studera, men kom inte med i urvalet. Det finns ett tryck, det finns arbetslöshet och ni säger nej. Ni sänker skatter för 15 miljarder, men ni har inte råd att satsa på några tusen fler platser på högskolan. Om ska bygga ut med 100 000 räcker det inte. Då får han allt ta i med budgeten, det kan jag säga. Det är några tusen platser ni föreslår, och det är inte så stor skillnad mot de 430 000 studenter som redan går i högskolorna.Sanningen är den, , att vi har en mycket hög nivå när det gäller akademisk utbildning i , och den kommer att fortsätta att stiga. Jag vet inte vad man annars ska bygga framtiden på, om inte på de prognoser som finns. Vi vet hur många ungdomar det finns . Det är bara att räkna hur många som är så vet vi hur många som är . Det är inte så svårt. Det går att räkna ut. Vi ser att ungdomskullarna sjunker kraftigt just . Det beror på att det föddes färre ungar . Gymnasieskolor läggs ned i därför att det är för få ungdomar. Det är detta som gör att platserna kommer att räcka. kommer det att vara tomma platser på mängder av ställen.Det är yrkesutbildningar detta land behöver bygga ut. Alla kan inte bli akademiker. Jag förstår inte varför man i detta parti, som kallar sig arbetarparti, är så rädda för yrkesutbildning. Jag vill ställa en fråga till statsrådet i hennes egenskap av äldreminister.Den 1 oktober, , firades FN:s internationella äldredag världen över. I samband med det presenterade organisationen - ett paraplyorgan för hundra äldreorganisationer i 65 länder - en mycket genomgripande undersökning kallad Global . Där rankas 91 länder utifrån olika faktorer: hur väl man tillgodoser äldres behov av exempelvis ekonomisk trygghet, vård och hälsa, sysselsättning och utbildning samt social inkludering och miljö. Glädjande nog toppar rankningen. Men det är relativt knapp marginal ned till länder som , och Holland.Vad avser statsrådet att göra för att säkerställa att även ska vara världens bästa land att åldras i? Tack för frågan!Det är naturligtvis väldigt glädjande när vi får internationella undersökningar som visar att ligger i toppklass när det gäller äldreomsorgen. Låt mig säga att det inte är den första undersökningen som säger det. EU kom med en likartad undersökning som jämförde EU-länder och som också placerade i topp.Samtidigt är jag naturligtvis intresserad av hur de äldre själva ser på situationen. Jag kan konstatera att vi har haft en glädjande utveckling där allt fler äldre blir alltmer nöjda. är nöjda med sin hemtjänst. är nöjda eller mycket nöjda med sitt boende. Men jag är naturligtvis mest intresserad av dem som ännu inte är nöjda. Det är vår förbättringspotential. Därför har vi belönat kommuner och landsting som jobbar med kvalitetsutvecklingsarbete för de mest sjuka äldre. Det är ett stort pågående arbete just nu.Vi har ställt resurser till förfogande för att bygga fler äldreboenden, och vi har utvecklat öppna jämförelser för att veta vad det är som händer i äldreomsorgen. Det är glädjande att många fler är nöjda med vad vi gör. Undersökningen visar bland annat att vi har väldigt hög lägstanivå i alla jämförelsemått som tagits fram. Vi är femma när det gäller sysselsättning och utbildning, vi är femma när det gäller miljö och social inkludering, vi är sjua när det gäller vård och hälsa, och vi är åtta när det gäller ekonomisk trygghet.Men det här gör oss inte blinda för bilden av att vi fortfarande har en del problem att jobba med. Vi läser medierna. Där finns en diskussion om hur vi kan förbättra den ekonomiska tryggheten för fler, och vi har också situationen inom vården och äldreomsorgen, som på sina håll är problematisk. Vi har kunnat läsa om övermedicineringen av äldre, som är ett konkret problem som drabbar enskilda äldre. De får en felaktig behandling som gör att de får svårare att återhämta sig. Det är också kostsamt för samhället. Vad anser statsrådet att vi kan göra för att säkerställa att äldre får rätt medicinering? Äldres stora läkemedelskonsumtion är ett av de problemområden vi har identifierat. Det är ett av de områden där vi nu belönar kommuner och landsting som aktivt arbetar med att minska olämpliga läkemedel. Läkemedel kan vara väldigt lämpliga och till stor hjälp för att leva ett gott liv, men det finns en olämplig medicinering som vi har specificerat.Nu ser vi en positiv utveckling: Läkemedelsanvändningen minskar i alla landsting. Den har minskat från . Det kan låta som en liten procentandelsförändring, men det handlar om tusentals äldre som i mindre utsträckning äter de olämpliga läkemedlen. Det leder i sin tur till färre fallolyckor, som innebär en stor inskränkning i äldres livskvalitet. Här sker mycket positivt. Det är en revolution på gång i äldreomsorgen. Min fråga går till kulturminister regeringen härförleden presenterade sin satsning på 30 miljoner till läsfrämjande verksamhet lät det väldigt bra. Jag tror att vi alla är överens om att vi behöver satsa på läsfrämjande verksamhet. Men när det sedan visade sig att de 30 miljonerna är en öronmärkning av ett befintligt folkbildningsanslag väcktes en del kritik. Studieförbunden bedriver läsfrämjande verksamhet för mer än . läggs det administrativa kostnader till detta för öronmärkningen. Därmed riskerar den så kallade satsningen de facto att resultera i mindre pengar för direkt verksamhet.Ministerns enda svar på den kritik som har förts fram är: Den är dum. Jag tänkte ge ministern möjlighet att utveckla vad som är dumt med att kritisera en påstådd satsning och säga att den faktiskt kommer att ge mindre till verksamheten än det som den får . klipps intervjuer lite hur som helst. Redan när vi inledde valrörelsen hade vi i valmanifestet att vi behövde en litteraturutredning för att se hur vi kunde stärka författarnas villkor och öka läsandet.Litteraturutredningen, som presenterades på bokmässan , var också en bra bas som gav mycket ny kunskap om vad vi kan göra för att stärka läsandet. Ett av de förslag som kom från handlade just om att öronmärka en del av det anslag som går till studieförbunden till detta. Man kan fråga sig om det är mycket eller lite. Det räcker till mycket, men vi ska också veta att hela anslaget till folkbildningen ligger på mellan 3 och 4 miljarder kronor.Det här var ett sätt att se till att man också kunde få stöd till läsande bland äldre. Även om läsandet ligger högt bland äldre finns det grupper som fortfarande har svårt med läsandet. Jag är medveten om att det är en del av folkbildningsanslagen, men jag undrar om ministern är medveten om att det satsas mer på läsfrämjande åtgärder än de 30 miljonerna. Och kan hon inte se en fara i att en del av de verksamhetspengar som finns kommer att ätas upp av administration, vilket känns mycket onödigt?Sedan undrar jag hur ministern anser att det rimmar med det fria och frivilliga, som är den bas som folkbildningen lutar sig mot, att man börjar öronmärka anslagen till direkta åtgärder och verksamheter. Kan det inte finnas en risk med att vi släpper det fria och frivilliga inom folkbildningen? Och en följdfråga på det är: Är detta någonting som vi kommer att få se mer av med en borgerlig regering framöver? Vi är väldigt många som är mycket oroliga för detta. Vi har haft en borgerlig regering under lite . Vi är normalt sett inte mycket för öronmärkning. Det gäller på mitt område, kulturen, också. Där har vi minskat öronmärkningen.Det här handlar om 30 miljoner, och jag vet att studieförbunden och folkbildningen jobbar med läsandet. ansåg att detta var ett sätt, och det gör vi också i propositionen, att nå fler, bland annat med försöksverksamhet. Det kan gälla till exempel vägbibliotek. Det har varit mycket framgångsrikt, men finns det inte några andra möjligheter att stödja sådana verksamheter än exempelvis genom de här anslagen. Och det är viktigt nog.De pengar som går till folkbildningen är skattebetalarnas pengar. De kommer inte från ett tomt hål i universum. Det är medborgarnas inbetalade pengar. Jag tycker att det kan vara rimligt att också kan ha synpunkter på hur de används, precis som vi sätter upp villkor för idrotten, som också är frivillig, och talar om vad vi vill att idrottens pengar ska gå till. Äntligen, statsrådet ! har rapporterat att det totala antalet polisanmälningar med identifierade hatbrottsmotiv minskat . Det är givetvis mycket glädjande.Men om man studerar de aktuella siffrorna lite mer i detalj framskymtar något som är aningen oroväckande. Medan samhället, av antalet anmälda hatbrott att döma, tycks utvecklas positivt i riktning mot ökad tolerans för bland annat sexuell preferens, ökar i stället antalet anmälningar med så kallade afrofobiska och antiromska motiv med i båda fallen . En klar majoritet av dessa, av de ca 5 500 anmälningarna som kommer till polisen, innehåller ett identifierat hatbrottsmotiv och bedöms enligt Brå ha främlingsfientliga eller rasistiska motiv.Främlingsfientligheten tar sig nya uttryck. Jag vet att statsrådet bland annat har jobbat på en vitbok för att kartlägga övergreppen mot romerna. Kan statsrådet nämna något kort om det här vitboksarbetet? Tack för frågan! Låt mig börja med hatbrottsstatistiken. Man ska vara lite försiktig när man drar slutsatser av hatbrottsstatistik, precis som frågeställaren säger.Det vi kan se är att antalet hatbrott när det gäller hbtq-personer och sexuell läggning har gått ned. Jag tror, och notera att jag säger tror, att det beror på en bättre attityd gentemot hbtq-personer i . Vi har haft en positiv utveckling där. I andra grupper ser vi en ökad anmälningsfrekvens. är det ett problem att anmälningsfrekvensen går ned eftersom det tyder på att man inte vågar anmäla.Den romska gruppen är den grupp som drabbas mest av främlingsfientlighet och diskriminering i det svenska samhället. Det är bakgrunden till att regeringen på ett antal punkter, bland annat med en vitbok över de övergrepp som romer har drabbats av , försöker få fram kunskap om historien eftersom den spelar roll även . Det är en av åtgärderna.Men vi gör också ganska omfattande insatser för romsk inkludering. Mycket av det arbetet skadades av den diskussion som har förts om registrering av romer. Det är klart att det skadar romernas förtroende för majoritetssamhället. Tack för svaret, statsrådet! Jag tycker att det är mycket förtjänstfullt att man gör den här kartläggningen av övergrepp mot den romska befolkningen under 1900-talet.När vi tittar på vår egen lagstiftning är det lite pinsamt att se att den så kallade lösdriverilagen fanns . Då ersattes den av ett annat lagrum som kallades för lagen om samhällsfarlig asocialitet, vad nu det står för. Detta var ett lagrum som gällde när socialtjänstreformen äntligen tog bort den lagstiftningen.Det finns ju andra lagar som kanske anknyter till arbetet med vitboken, vad den nu kan leda fram till, som jag tror att det är mycket viktigt att man analyserar. Det är de lagar som vi har som gäller hets mot folkgrupp. Kan statsrådet möjligen filosofera kring om det kan bli aktuellt att titta över den lagstiftningen i syfte att kanske fokusera på det problem som hets mot folkgrupp kan innebära nu när även myndigheter eventuellt är inblandade i den här typen av aktiviteter? Jag noterar att jag fick ett nytt verktyg som statsråd. Jag kan filosofera. Det var inte dumt. Det borde man ägna sig mer åt.Det här är otroligt allvarliga frågor. Vi följer upp hetslagstiftningen tillsammans med som ytterst har ansvar för frågan. Det handlar om att vi ska se till att hatbrotten tas på allvar, att polisen har kompetens för detta och att människor vågar anmäla. Vi följer detta mycket noggrant.Min bedömning är dock att hetsbrottslagstiftningen som sådan är relativt heltäckande. Det förs en diskussion om hbtq-personer som vi kan titta på. Vi kan titta på lagstiftningen, men i grunden har vi en ganska bra lagstiftning på plats.Låt mig ska säga något om den vitbok som regeringen tar fram. Vi har presenterat ett kapitel ur vitboken. Det rör registrering . Det är rätt vidrig läsning. Under den första halvan av gjordes registreringen av romer med i princip rasistiskt syfte. Syftet var att registrera. Man skrev i offentligt tryck att man inte kunde utvisa de här människorna eftersom de var svenskar. Vi kan inte utrota dem, stod det i offentligt tryck. Men syftet var att se till att levnadssituationen för romer skulle vara sådan att de flyttade någon annanstans. Vi har en historia att verkligen skämmas över på det här området. Min fråga går till vice statsminister . målade upp en bild av verkligheten där han påstod att statens bidrag till vård, skola och omsorg skulle ha förstärkts sedan alliansregeringen tillträdde. Kommuner och Landsting, SKL, som står välfärdens kärnverksamhet närmast, hävdar bestämt att någon förstärkning inte har synts till utan att resurserna i stort sett är desamma som när regeringen tillträdde trots en betydande befolkningsökning.Därför vill jag fråga vice statsminister om bild också är regeringens samlade bild av verkligheten. Och om så är fallet: På vilket sätt borde svenska folket märka av att skolans, vårdens och omsorgens resurser skulle ha förstärkts av den här regeringen? Varför har då mer än hälften av landets kommuner och flertalet landsting tvingats höja skatten för att klara sina åtaganden? Välfärden har förstärkts . Det är ganska unikt i , därför att i många länder måste man skära ned på välfärden. Att den har förstärkts här beror i grunden beror på att vi har en välskött ekonomi och att en ansvarsfull ekonomisk politik har förts under de här åren.Välfärd i meningen sjukvård, äldreomsorg och skola och utbildning har fått mer resurser . Det är också därför som vi har en fortsatt hög standard i dessa sektorer. I utbildningssektorn, där jag har mest överblick, har vi höjt lärarlönerna, och vi har till exempel högre lärartäthet än 2006 när det gäller behöriga lärare. Köerna i sjukvården har kortats.En lång rad reformer har genomförts trots mycket tuffa tider, och det är tack vare att vi har fört en ansvarsfull ekonomisk politik och haft en arbetslinje i grunden som statens ekonomiska resurser inte går åt till att finansiera arbetslöshet, vilket ju har varit oppositionens alternativ.