kam-fs · H1C120131024fs · 2013-10-24 14:00:00 — Man har gjort olika punktinsatser, men jag och många med mig efterlyser en samlad strategi. Vi har behov av något mer. Den samlade strategin som den socialdemokratiska regeringen lämnade till innehöll inte bara punktinsatser. Den gällde även på de övergripande områdena.En mänskligrättighetsstrategi innehåller rätt till arbete, rätt till bostad, rätt mot diskriminering och mot homofobi. Oerhört många områden omfattas av detta. Man följer upp detta även på EU-nivå. Bland annat för mänskliga rättigheter, FRA, har sin utvärdering. Hur följer vi upp den utvärderingen i ? Jag var med när FRA presenterade sin granskning av tillståndet för mänskliga rättigheter runt om i . Det är ett rätt viktigt underlag. Vi kan också dra en del lärdomar av det i . Jag är ibland bekymrad över att intresset för det är lite för litet. Det var inte jättemånga som var där. Vi tog ett initiativ från regeringen att försöka sprida kunskapen från FRA. Det är bra att den sprids även i denna kammare. Det finns mycket underlag i den för hur MR-situationen ser ut och vad vi kan göra framåt.Jag delar frågeställarens inställning till att vi behöver ett systematiskt arbete. Det kommer vi, som jag sade, att återkomma till under våren.Det beskrivs att vi inte har gjort så mycket. Vad har skett sedan vi tog över? Vi har en minoritetspolitik värd namnet för de fem nationella minoriteter som har fått sina mänskliga rättigheter kränkta mest . Detta fanns inte tidigare.Jag kommer att återkomma med en hbt-strategi för att ta ett samlat grepp kring hbt- och transpersoners rättigheter. Vi måste se de människor som drabbas hårdast. Det är transpersoner. Det är romer. Det är människor som inte anses tillhöra majoritetssamhället. Det är dem som MR-perspektivet framför allt är till för skydda. Jag kommer, som sagt, att återkomma under riksdagsåret. Min fråga till infrastrukturministern handlar om hur man ska få godstransport på lastbil att fungera bättre genom att fokusera på beställaransvaret. Vi påminns om att detta är en fråga som behöver hanteras. Regler bryts på många sätt, och det får en osund konkurrens som följd.Bättre övervakning kan säkert ha inverkan, men jag vill fokusera på beställarens ansvar.Den som beställer en transport vet normalt ungefär vad en transport borde kosta. Ändå dumpas priser ned till vad som i praktiken innebär att man inte kan köra transporten enligt de lagar och regler som gäller.Skulle ett ökat ansvar kunna ställas på den som beställer transporten? Skulle det till och med vara möjligt att genom fair trade eller liknande system kunna ställa krav och införliva transporten i garantin för att en vara är producerad på ett sjyst sätt? Det skulle vara intressant att höra ministerns syn på frågan. Tack för frågan! Jag har ganska ofta diskussioner med eftersom jag ser detta som ett gemensamt ansvar. Det gäller verkligen hela kedjan, både att den som kör håller sig till de lagar som gäller men också att den som beställer är en god beställare.Beställaransvaret skärptes , och man kan nu också få påföljder om man inte är en god beställare. Den knepiga frågan är snarare hur man vet att man är en god beställare.I det uppdrag vi gav till Transportstyrelsen och där de har tittat på just regelefterlevnaden för yrkestrafik tas bland annat denna problematik upp. Det pågår just nu ett arbete för att se om det går att på ett tydligt sätt, via till exempel webb, visa vem man kan använda sig av. När man letar efter bra information med målet att vara en god beställare ska man kunna finna det.Det är lika viktigt att sprida kunskap om det ansvar man har som beställare. Tack så mycket för svaret!Jag tycker att det är viktigt att fokus på frågan flyttas från att bara kräva hårdare krav och fler poliser. Lösningen ligger sällan där. Vi måste på ett mer grundläggande sätt hitta lösningar som får alla, eller åtminstone fler, att göra rätt. Det känns bra att vi jobbar på frågan. Jag hoppas också att vi kan utveckla system som gäller hela kedjan, från varans produktion till den plats där den ska säljas. Det skulle vara bra om fokus läggs även på transportens roll som en viktig del av varans samlade produktion. För ungefär hade jag tillfälle, när jag ändå skulle inviga en ny del på nere vid , att också hälsa på Västbo Transport. Det är ett av de större åkeriföretagen. De kör förvisso mycket inhemsk trafik, men de jobbar nära ett stort företag vars namn man brukar känna igen på lastbilarna.De sitter nära i beställarorganisationen. När de får en order om att hämta en transport i till exempel hamn eller i hamn för de ett resonemang med beställaren om att det är omöjligt att hinna tillbaka , inte minst för att man exempelvis nu håller på och bygger om ytterligare för att förbättra trafiksäkerheten längs . Man måste redan i beställningsdelen planera för att inte lägga ett orimligt ansvar på chauffören.Det är verkligen flera parter som måste vara delaktiga i detta. Jag är oerhört glad över att även på allvar resonerar kring hur man ska jobba med information om beställaransvaret. Min fråga går till statsrådet skatteutjämningssystem som vi har haft har fungerat mycket väl för att möjliggöra en någorlunda likvärdig service runt om i vårt land. Det vårdades av Socialdemokraterna och även av tidigare.För två år sedan kom en enig kommitté med ett förslag på en mindre förändring i detta för att justera felaktigheter. Tyvärr har regeringen fördröjt detta och har inte tagit till sig det. kommer man dock med ett förslag där man tillför systemet . Dessa 1 000 miljoner tillför man de tio rikaste kommunerna i . Vad är motivet? Det kommunala skatteutjämningssystemet har tjänat många kommuner väl. Framför allt är det en grundförutsättning för att ha en fungerande förskola, en fungerande äldreomsorg, en grundläggande välfärdsservice. Jag liksom övriga ledamöter känner många kommunalråd som försöker få plus och minus att gå ihop, framför allt i kommuner som hotas av avfolkning och inte minst i glesbygd. Därför välkomnar många av dessa kommunalråd - de jag talat med - att kostnadsutjämningsförslaget från den utredning som presenterades genomförs . Alliansregeringen har lagt fram förslaget om att genomföra kostnadsutjämningen, vilket gör att de kommuner som behöver pengarna allra mest får del av dem för att kunna bibehålla en god barnomsorg, skola och äldreomsorg i . Det är jag väldigt glad över. 1 000 miljoner mer tillförs i systemet de tio rikaste kommunerna i landet. Landsbygden blev utan. Det sker en urholkning av landsbygdsprogrammet. Mindre anslag ges till vägunderhåll, till tjälsäkring och bärighet som är så viktigt för landsbygden, till telefoni och mobiltelefoni som inte fungerar. Men 1 000 miljoner till ges till de tio rikaste kommunerna i landet. Är inte landsbygden värd lite mer? Jag tänkte leka uppräkning jag också.Socialdemokraterna satsar 370 miljoner på landsbygdsprogrammet. Man säger att man vill halvera CAP, det vill säga jordbruksstödet, gårdsstödet. Det innebär 3 miljarder; i version är det 3 000 miljoner. Man ger alltså 370 miljoner, men man vill ta - detta enligt - 3 000 miljoner från de svenska bönderna. Det är en oärlig bluffpolitik från Socialdemokraternas sida.Den nuvarande regeringen har nästan fördubblat stödet till enskilda vägar. gjorde vi ytterligare satsningar på över 1 miljard för bredband i glesbygden. Vi har sett till att vi har en landsbygdssäkring av regeringens beslut. Utöver det genomför vi nu kostnadsutjämningsförslaget från en enig utredning. Det träder i kraft från årsskiftet.Mycket återstår för att få lika villkor i alla delar av landet. Inte minst handlar det om jobben och småföretagen. Då är det vi som sänker kostnaderna och ni, , som fördubblar kostnaderna för att driva företag på landsbygden. Min fråga går till arbetsmarknadsministern.Jag läser ur faktablad Anställning med lönebidrag: "Om du har nedsatt arbetsförmåga på grund av en funktionsnedsättning kan arbetsgivaren få lönebidrag när du anställs. Ersättningen ska kompensera för anpassningar av arbetet och arbetsplatsen. Syftet med ersättningen är att öka dina möjligheter att få en anställning där din kompetens och dina färdigheter tas tillvara." Det är alltså skattepengar som går till företag.För snart två år sedan initierade jag en genomlysning av läget för dem som är anställda med lönebidrag. , som skulle göra genomlysningen, efterfrågade uppgifter från Arbetsförmedlingen om vilka företag som hade lönebidragsanställda. Arbetsförmedlingen vägrade att ge oss de uppgifterna. Vi krävde det en gång till och då lämnade de dem till oss. Fora har tittat på siffrorna och kommit fram till att av dem som har lönebidrag inte har erforderliga försäkringar.Vad avser arbetsmarknadsministern att göra för att se till att Arbetsförmedlingen skyndsamt utreder vilka de 6 400 företagen är som inte har betalat premierna? Tack, , för frågan! Först och främst är det en oerhört viktig fråga. Vi var tidigare inne på att stora grupper nu upplever att de inte får plats på svensk arbetsmarknad. Jag ser flera utmaningar i detta. En utmaning är att vi har ganska stora resurser till lönebidrag, men alla används inte överallt i . Det är en av huvudutmaningarna, tycker jag. Där måste vi se till att Arbetsförmedlingen jobbar närmare arbetsgivare genom att verkligen uppmuntra och informera om det stöd som finns så att alla människor får en plats på svensk arbetsmarknad. Det tror jag är grundläggande och oerhört viktigt.I det här läget kommer jag inte att ge något löfte till , men jag ser det som min absoluta prioritering när det gäller frågor som har med lönebidragsstöd att göra att det ska komma fler till del. Vi har resurser till det, och då är det viktigt att de också används. Det är viktigt att man aktivt vid Arbetsförmedlingen runt om i jobbar med att ha kontakter med arbetsgivare så att arbetsgivare vågar öppna dörren även för personer med funktionsnedsättning. Det gläder mig att arbetsmarknadsministern tar frågan på största allvar. Det är Arbetsförmedlingen som fattat alla dessa lönebidragsbeslut och löpande fortsätter att betala ut bidrag, skattepengar, och också premiestöd. Det gäller alltså inte bara stöd för en arbetstagare utan också premiestöd för att försäkringar betalas in.Arbetsförmedlingen fortsätter att betala. Det fick vi besked om när Arbetsförmedlingens ledning var hos oss i arbetsmarknadsutskottet. På den direkta frågan vad de gjort under dessa svarade de att de inte fått några siffror, vare sig från eller från Fora. Arbetsförmedlingen betalar alltså ut skattemedel till företag som fortsätter att låta bli att betala för arbetsskadeförsäkringar och livförsäkringar.Människor har bokstavligt talat dött, och sedan har efterlevande fått veta att den avlidne inte haft något försäkringsskydd. Det har skett arbetsskador; människor har blivit av med armar och ben. Arbetsmarknadsministern har ett ansvar. Jag vill veta vad hon tänker göra åt detta. Tack för frågan, ! Arbetsmiljöfrågan i vidare mening är oerhört viktig. har det hänt förfärliga olyckor, som jag vet att rättsvårdande instanser nu tittar på.Frågan om lönebidrag är viktig. Jag har varit på den här posten . Jag kommer att ha nära kontakt med Arbetsförmedlingen även när det gäller lönebidragsfrågan. Den är bred. Det handlar både om hur fler ska få det stöd som de faktiskt har rätt till och naturligtvis hur de ska utfärdas. Det handlar också om försäkringar. Jag kommer därför att samtala med Arbetsförmedlingen om detta.Vi har aviserat en översyn av Arbetsförmedlingen. Den tror jag är viktig också när det gäller det här arbetssättet, hur man helt enkelt ska nå fler arbetsgivare med olika typer av stöd som vi har i samhället så att de kommer alla till del. Jag har en fråga till statsrådet på och i - över , , och - går . Det handlar om väg. av sträckan går genom . Vi ansvarar för den biten av Europavägen.Betydelsen av vägen för att svensk logistik ska fungera kan inte överskattas. Den svenska industrin är helt beroende av . Med tanke på dess nyckelfunktion är det märkligt att inte fler ansträngningar görs för att bygga ut vägen. Handelskammaren liksom Västsvenska prioriterar E20 som det viktigaste vägstråket för utbyggnad till fyrfältsväg.Vi möts regelbundet av olycksrapporter kopplade till trängseln på vägen. var det en omfattande trafikolycka på mellan och . För mig är det uppenbart att det borde prioriteras. Min fråga är: Vilka initiativ kan infrastrukturministern ta för att snabba på igångsättandet av det viktiga projektet? Som väl känner till presenterade jag en infrastrukturproposition , vilken antog . Där angavs ramar om ett anslag på . Det gäller både väg och järnväg. Framför allt handlar det om att se godsstråken genom och in och ut ur . Självklart är väg ett viktigt godsstråk. Inte minst gäller det E20, som tar upp.Fem nya objekt finns redan utpekade, särskilt i . Det har också kopplingar till , för där saknas fortfarande, utifrån både framkomlighets- och trafiksäkerhetsperspektiv, viktiga justeringar. Jag har ett nära samarbete med kommunerna i och i för att se hur man skulle kunna åtgärda hela sträckan. Både regionen och alla kommuner känner sig beredda att vilja vara med och medfinansiera åtgärderna för att på så sätt möjligtvis kunna göra mer i ett tidigare skede. Jag vill tacka för det beskedet. har sagt att anledningen till att det hela försenas är de många flaskhalsar som finns. Dessutom är trafiksäkerheten sämre på grund av att det inte är en fyrfältsväg. Jag är därför glad över det besked vi fått om att arbete pågår för att prioritera frågan så att vi ska kunna tidigarelägga arbetet så mycket som möjligt. Den ambitionen tror jag att vi alla har. När man ska bygga ut, bygga om eller bygga nytt, inte minst på vägsidan, gäller det att verkligen använda pengarna på bästa sätt för att få ut så mycket infrastruktur som möjligt. Det handlar både om hur man upphandlar och om hur man genomför själva arbetet.Ur trafiksäkerhetsperspektiv kan ibland mittseparering med två plus ett göra en oerhört stor skillnad. Men här har det funnits ett tryck, inte minst från regionen, på att man ska göra två plus två. Det är därför det har kommit en önskan om att få medfinansiera upp till ca 1 miljard. Det pågår just nu ett arbete där är nära inkopplat tillsammans med företrädare för regionen och kommunerna.Till våren är det meningen att regeringen ska fastställa den nya nationella planen för vad vi ska använda de 522 miljarderna till. Det är en ambitionshöjning med . Jag ställer min fråga till socialförsäkringsminister 30 000 arbetslösa personer har förts över till fas 3. Över 70 000 människor har utförsäkrats. Regeringens arbetsmarknadspolitik och sjukförsäkringspolitik hänger på något sätt ihop. Det vi nu ser är att både antalet sjukskrivna och andelen långtidssjukskrivna ökar. När socialförsäkringsministern tillfrågats om detta har han sagt att han inte tycker att jämförelsen med 2010 är relevant, eftersom regeringens försäkringsförändring då precis hade fått fullt genomslag. Vilket år tycker då socialförsäkringsministern att vi ska jämföra talen med? Och varför är han inte bekymrad över att sjukskrivningarna ökar? För det första tycker jag att vi ska vara rättvisa. Jag är klart bekymrad över att sjukskrivningarna, framför allt de korta sjukfallen, ökar, och jag var nog den som tydligast tog upp den problematiken när vi började se detta. Den som försöker hävda motsatsen talar helt enkelt inte sanning.I dag ser vi några viktiga saker. Det första vi ser är att antalet korta sjukfall ökar. Visserligen sker det från nivåer som är dramatiskt mycket lägre än när det var som värst. Å andra sidan ökar det ganska snabbt i vissa grupper, vilket man ska vara mycket observant på av flera skäl. Många kortvariga sjukfrånvarofall kan mycket väl leda till långvarig sjukfrånvaro. Det var det vi inte var observanta på sist. Det innebär också ett stort produktionsbortfall i helt i onödan. Vi skulle kunna använda de resurserna på mycket bättre sätt.Den långa sjukfrånvaron ökar inte alls på det sättet. Vi har väsentligt färre långa sjukfrånvarofall än vi hade före reformen. Det är bra, men inget skäl att slå sig till ro. Jag tycker att undviker frågan. Jag tycker inte att han drar några slutsatser av att de långa sjukskrivningstalen ökar. Man måste se detta i en kontext. Vi ser att människor utförsäkras, hamnar på arbetsmarknadssidan och hamnar i fas 3. De som utförsäkras blir fattigare. Men vi ser egentligen inga åtgärder som skulle hjälpa dem att komma tillbaka till arbete. Rehabiliteringsinsatserna är begränsade. Människor som får stroke blir utförsäkrade, får inte fortsätta jobba och blir sparkade. Vi vet också att det uppstår problem därför att inte har pengar att förhindra att människor blir utslagna på arbetsmarknaden.När vi då ser att både de korta och de långa sjukskrivningarna ökar borde regeringen göra någonting annat än att prata om den socialdemokratiska regeringen . Man borde se att det finns någonting man måste åstadkomma. Vad tänker regeringen göra? Jag tycker att det är genuint kul att Socialdemokraterna för en gångs skull verkar vara bekymrade över att det blir fler sjukfall. Jag har i den här kammaren slagits mot socialdemokrater som velat ha fler människor i sjukskrivning och förtidspension. Varje sänkning var ett bekymmer. Välkomna till verkligheten!Det är viktigt att ha koll på den korta sjukfrånvaron, för den kan fara i väg. Därför är det bra att fokuserar på detta. Titta på de långa sjukfallen! Lägger vi ihop de sjukfall som är med alla dem som tidigare hade den fega varianten tidsbegränsad förtidspension, som inte ens då fick riktig förtidspension, då är det 100 000 färre än vid sjukförsäkringsreformens genomförande. Det är en viktig skillnad i utanförskap.Däremot är ingenting felfritt. Vi är själva observanta på ökad psykisk ohälsa, kvinnors ohälsa och de yngstas ohälsa, som verkar driva upp de korta sjukfallen. Detta ska man vara mycket observant på. Min fråga går till infrastrukturminister är ett land med stora avstånd. Fungerande flygförbindelser är viktigt i hela landet. På många ställen är det helt avgörande för möjligheterna att fortsätta utvecklas. Inte minst handlar det om mina hemtrakter i norra . Våra regionala flygplatser binder effektivt ihop alla delar av , men de binder också ihop hela med omvärlden.De flesta av dessa flygplatser kan inte överleva på helt kommersiella grunder. kommer att lägga fram ett förslag om att minska möjligheterna för medlemsstaterna att med skattepengar finansiera de här flygplatserna ute i regionerna.Hur tänker infrastrukturministern säkerställa att vi kan bibehålla den svenska flygplatsinfrastrukturen på det sätt vi har ? Jag tackar för frågan. Flyget glöms tyvärr bort som en viktig förutsättning för att landet ska kunna hålla ihop. Det handlar om tid och om att kunna ta sig fram effektivt. Det måste finnas en insikt i och en förståelse för att vi har ett avlångt land som är tätt bebyggt på vissa ställen och glest bebyggt på andra. Det handlar om tillgänglighet. Just därför har vi alla dessa flygplatser, som staten ger ett offentligt stöd till.När det gäller den diskussion som har förts inte minst från sida om att man inte ska få ge statligt stöd har jag tillsammans med min kollega , som har hand om den regionala tillväxten, skrivit ett brev till kommissionen och betonat att dessa flygplatser är en förutsättning för tillgänglighet med tanke på hur det faktiskt ser ut i och att vi därför avser att fortsätta att ge det här stödet. Det handlar om , en liten men viktig del för flygplatsernas överlevnad. Jag tackar infrastrukturministern. Det känns väldigt betryggande att hon jobbar med frågan. Jag önskar henne ett stort lycka till.Jag vill återigen påtala vikten av att vi i har en annan situation än man har på många andra håll i . Vi har en helt annan struktur på vårt land, med långa avstånd som vi behöver förminska med flygets hjälp.Stort lycka till i arbetet och tack för svaret! Jag tror inte att jag har så mycket att kommentera utan nöjer mig med att säga tack. Min fråga går till näringsminister kostar svartarbetet i uteblivna intäkter. 10 miljarder av dem härrör från byggbranschen. uppdrog till regeringen att få till stånd en lagstiftning kring personalliggare i byggbranschen och att se till att månadsredovisningar av anställdas inkomster och skatter införs före . Av detta har vi inte sett något. Vi har också sett uttalanden från näringsministern om att det inte kommer att ske.Jag skulle vilja inbjuda näringsministern till ett seminarium om de här frågorna som vi ordnar tillsammans med byggbranschen. Näringsliv, arbetstagarorganisationer och är med. Jag undrar också när regeringen avser att återkomma till med de här frågorna, vilket har begärt. Jag vill tacka för att hon redogjorde för Socialdemokraternas syn på svensk småföretagarpolitik. Jag hoppas att landets alla småföretagare nu hörde att Socialdemokraterna vill öka regelbördan kraftigt för dem. I stället för att lämna in månadsuppgifter på individnivå i inkomstslaget tjänst en gång ska de nu göra det , enligt Socialdemokraterna. Regeringen har analyserat detta och sagt att det inte är lämpligt att införa detta för landets småföretagare. Däremot ser vi svartjobb och svartarbete som något mycket allvarligt och stöttar därför byggbranschen och byggindustrin i det arbete de själva gör för att komma åt svartjobb och oacceptabelt svartarbete.Det pågår ett väldigt fint arbete inom byggindustrin som jag med glädje stöttar och arbetar med att främja. Det är viktigt att komma åt detta. Oseriösa aktörer ska inte verka på svensk arbetsmarknad. Det ska vara vita pengar, och regler ska följas. Däremot är månadsuppgiftslämning någonting som regeringen inte avser att genomföra.