kam-al · H1C120131016al · 2013-10-16 09:45:00 — Det finns en definition av statistik där man säger att det är lögn, förbannad lögn och statistik, nämligen sifferstricksande.Det är helt rätt att antalet sysselsatta i är högre än när ni tillträdde, men andelen är lägre. Det är därför vi har en högre arbetslöshet. Om vi pratar om antalet kan vi vara jätteglada, men antalet sysselsatta i är 2,5 miljoner fler. Oj, då ligger vi långt bakom. Antalet sysselsatta i är 180 000 och hos oss är det 200 000. befolkning är hälften så stor som vår. Då är andelen sysselsatta hos oss mycket lägre. Förstår du vad jag pratar om? Man kan siffertricksa hur mycket som helst, men verkligheten visar oss att arbetslösheten är högre och kommer så att förbli ett bra tag framöver med er politik. Med de reformer vi har skapat, sänkt skatt på arbete, sänkta kostnader för att anställa, och , sänkt moms och annat, har vi stimulerat svensk ekonomi. Det är någonting som man nu säger att man vill efterlikna i . Vi har gjort saker som har gjorts i . Vi har lyckats hålla sysselsättning, antalet jobb, bnp-tillväxt och vilka kurvor ni nästan vill uppe i genom våra reformer.Sedan har vi, som väldigt många andra länder, drabbats. Vi är beroende av vår export. Vi har drabbats av den globala krisen. Trots en djup lågkonjunktur ligger hyggligt bra till. Men vi säger också att vi inte är nöjda. Vi kommer att göra mer. Var så säker på det! Ja, ni har gjort saker som aldrig har gjorts förut. Vi är väldigt tacksamma för att vi inte gick på det här skattesänkarracet. Låt mig påminna om att även , och alla andra länder runt omkring som vi brukar jämföra oss med har drabbats av en ekonomisk kris. Det är alltså inte bara som har gjort det.Verkligheten visar fortfarande att andelen är högre än vad den var 2006. Vi har en högre arbetslöshet, och du står här och är otroligt nöjd och siffertricksar som vanligt, . Det är faktiskt tragiskt. Trots vår skattesänkarpolitik, som nämndes av , har skatteintäkterna i ökat med 40 miljarder. Kommunsektorn har aldrig fått mer pengar än . Hela välfärden har aldrig fått mer pengar än . Det går väldigt bra trots skattesänkarpolitiken och trots att vi har satsat väldigt mycket på att få människor i arbete.Jag är stolt över det vi har gjort i en mycket svår tid, och jag längtar efter att vi ska få fortsätta att regera i goda tider. När jag lyssnade på tänkte jag på verkligheten. Vi har en mycket högre arbetslöshet än 2006, vi har en tredubbling av långtidsarbetslösheten, vi har en dramatiskt hög ungdomsarbetslöshet och vi har skenande socialbidrag. Är det inte så att verkligheten punkterar din verbala luftballong, ?Ett annat uttalande som jag studsade inför var att sade att det inte hjälper att bara sätta folk i skolbänken. Det är ett ganska häpnadsväckande uttalande. All forskning visar att vi behöver utbildning, mer utbildning och ännu mer utbildning. Men att du tonar du ned vikten av utbildning beror kanske på att ni har en misslyckad skolpolitik. Det är just utbildning, mer utbildning och ännu mer utbildning som vi behöver som en kraftfull åtgärd för att komma åt arbetslösheten. Jag tycker också att vi ska jämföra oss internationellt när det gäller långtidsarbetslösheten. Långtidsarbetslösheten i är bland de lägsta i . Det ingen som vill att någon ska vara långtidsarbetslös, men det är så vi måste mäta när det är svåra tider.Det är självklart jättebra att människor utbildar sig. Därför är jag glad att kunna säga att antalet studenter på högskolan är högre nu än 2006. Det var 283 000 då, och det blir 300 000 nu . Lärartätheten är högre , och bättre än OECD-genomsnittet. Jag tycker att det är ganska goda mått när vi pratar om utbildning och skola. Jag föraktar aldrig utbildning, men jag säger att utbildning inte ger de nya jobben. För det krävs det lite till. Jag skulle vilja säga att vi har en misslyckad skolpolitik. Trots era vid makten fortsätter kunskapsresultaten att minska. Vi har fler ungdomar som inte blir behöriga till gymnasieprogram trots er politik. När det gäller högskolan har vi fler ungdomar , och andelen platser på högskolan har blivit färre. Vi hade 471 platser på 1 000 ungdomar 2006. har vi 377 platser på 1 000 ungdomar. Det behövs fler platser. Det vädjar lärosäten om, men ni säger nej. När det gäller skolan har vi gjort en av de största reformerna , då skolan blev vad den är . Reformerna slår tyvärr inte igenom på en gång så att det syns i resultatet.Med det nya vi har gjort förväntar vi oss betydligt högre resultat i fortsättningen. Det är något mer än vad ni mäktade med vid regeringsmakten. Jag är stolt över den skola vi vill skapa, men det tar lite tid att komma fram till den. För ovanlighetens skull är i fokus på ledarsidor, i tidnings- och debattartiklar och runt många köksbord. I jobbar tusentals människor med att producera järnmalm till broar, järnvägsräls och byggnader över hela världen. De flesta förstår att en växande gruvnäring kan vända avveckling till utveckling. Det påverkar lokalsamhällen genom nya företag och fler jobb.Tyvärr saknar debatten både nyans och rimlig samtalston. Ett vanligt påstående är att gruvnäringen inte bidrar till statskassan. uppgick statens intäkter från gruvnäringen i form av utdelning, skatter och avgifter till . Påståendet är alltså inte sant. Det är i runda tal en tredjedel av vad vi lägger på högre utbildning och forskning. Utöver de direkta intäkterna till statskassan köper gruvbolagen tjänster till stora belopp från entreprenörer och underleverantörer.Nästan 6 000 personer är sysselsatta inom gruvnäringen, och vi vet från forskning att ett arbetstillfälle inom gruvnäringen genererar ett till två nya jobb i det omgivande samhället. Det påstås ibland att utländska bolag tillåts komma till för att utvinna våra mineraltillgångar och föra vinsterna ur landet. Det är inte sant. Vår lagstiftning säger att företag som bedriver näringsverksamhet i ska betala bolagsskatt precis som alla andra företag i , oavsett vilken nationalitet ägarna har.14 av 16 gruvbolag i är att beteckna som svenska, och alla 16 betalar skatt i . De företag som verkar i ska naturligtvis följa vår lagstiftning där till exempel miljölagstiftningen är en av världens tuffaste. Gruvdrift kan dock tyvärr, precis som annan industriell verksamhet, råka ut för olyckor och oförutsedda händelser som medför påverkan på miljön och omgivningarna. Det är helt oacceptabelt. Det får bara inte gå fel.De fall som har debatterats i medierna handlar om två gruvor från mitt hemlän . De har gått i konkurs och företagen har inte fonderat tillräckligt med medel för återställning. De två aktuella fallen fick sina miljötillstånd enligt den äldre miljölagstiftningen där regelverket inte var tillräckligt tydligt. Det var därför detta ändrades. Det är nu åtgärdat i lagstiftningen och gruvföretag liksom andra företag som beviljas miljötillstånd ska ställa betydande belopp i säkerhet.Jag vill bemöta påståendet om att rennäring och gruvnäring inte kan existera sida vid sida. Samerna har en särställning som urfolk. Deras rättigheter ska respekteras, och deras kultur ska bevaras. Gruvnäringen tar ungefär en halv promille av yta i anspråk. Renbetesområdet omfattar halva vårt land. Jag är fullt övertygad om att det går att hitta samförståndslösningar och villkor som gör att gruvnäringens påverkan på rennäringen kan hållas på en acceptabel nivå. Men, vänner, det som får mitt blod att svalla är när demonstranter från olika håll i kommer till exempelvis Kallak utanför och demonstrerar utan att egentligen bry sig om att det finns människor som inget annat vill än att bo och leva i dessa områden. Lokalbefolkningen vill ha ett jobb att gå till och vill att bygden ska utvecklas. Självklart förstår jag att miljöfrågan är viktig. Att gräva av vägen, binda fast sig i träd med ett surdegsbröd i handen hjälper dock inte alla människor som bor där.Jag har en bekant som för sedan mötte en del av demonstranterna i Kallak. Han frågade dem om de hade någon annan idé för hur man ska skapa jobb i trakterna om man nu inte ska ha någon gruvnäring. Det kunde de inte, eller också ville de inte, svara på.Studenterna från städer i åker hem till sig och har då glömt dessa invånares kamp för en framtid som de vill ha i norra inland. Detta gör mig upprörd. Alla människor kan inte leva på att sälja rökt eller vara naturguider. Proffsdemonstranterna har inget vidvinkelseende. Det tycker jag är tragiskt.Norra och landsbygden är inget museum för uttråkade stadsbor som har behov av rekreation. Det är lokalsamhällen som vill leva och utvecklas med jobb, tillväxt, välfärd och service. tar upp en viktig näring, gruvindustrin, som har en årlig omsättning på över 100 miljarder i vårt land och som till stor del bidrar till våra exportframgångar. Vi måste dock komma ihåg att alla de miljarder som nämnde att gruvnäringen drar in i stort sett kommer från . Det var den gruvan som , i den centerledda regeringen, ville lägga ned. Det var ju tur att man inte hann med det.Helena berörde inte den tuffa situation som många av småkommunerna hamnar i när en gruva, som inte har investeringsmedel, etablerar sig. Jag ställde frågan till tidigare men fick inget svar. Man tillför nu 1 miljard, 1 000 miljoner, till skatteutjämningssystemet och delar ut dem till landets tio rikaste moderatstödda kommuner. Hur kommer det sig att bejakar det? Jag tror att de flesta kommuner har fått det bättre med det nya utjämningssystemet, men det finns också vissa förlorare. Det medger jag. När det gäller skatteutjämningssystemet finns det också diskussioner om att hellre vill vara givare än bidragstagare. Jag tror att också har hört den diskussionen förut. Därför har bland annat diskuterat på sin stämma om man eventuellt också ska införa fastighetsskatten i kommuner och regioner när det gäller vattenkraftsanläggningar och andra elproducerande anläggningar. Personligen hade jag velat gå ett steg längre, men man får inte alltid som vill. Man får fortsätta kämpa. Som svar på din fråga tycker jag generellt att det kommunala utjämningssystemet är ett rättvist system. Jag ser inte hur vi skulle kunna göra det annorlunda. Att ger 1 000 miljoner till de tio rikaste kommunerna kan man förstå. De lever ju under devisen: Till dem som har skall det vara givet. Att , som tillsammans med Socialdemokraterna drev igenom skatteutjämningssystemet för att det ska vara någorlunda möjligt för de små kommunerna runt om i landet att överleva, sviker och ställer upp på detta är mycket märkligt. Jag vill hellre se till de flesta kommuner och många mindre kommuner som faktiskt har fått det mycket bättre. Jag vet inte varför vill fokusera på endast tio kommuner. Vi har en hel del andra kommuner. När det gäller och har de flesta av våra kommuner fått ett tillskott, vilket jag tycker är bra. Jag tycker att man även kan fokusera på den biten. Låt mig säga något kort i anslutning till det som sade. Man har plockat fram en särskild miljard till de tio rikaste kommunerna, och det är det som stör oss. Men det var inte det jag tänkt ta upp i min replik.Jag var ute på en hel del företagsbesök . Jag var hos små företag i små kommuner, framför allt i och . Samtliga företagare förde fram ett gemensamt problem, och det var kapitalförsörjningen. Regeringen har ju sjösatt det som kallas Inlandsinnovation, vilket skulle lösa det problemet. De har aldrig märkt av det. Det har inte hänt någonting vad gäller dessa företag.De hade också ett annat problem, nämligen att få ut nya, innovativa produkter på marknaden. Därför funderar jag lite grann på vad det är som gör att regeringen inte gör någonting åt dessa frågor. Jag skulle nog säga att är djupt orättvis när han säger att regeringen inte gör någonting i de här frågorna. Till att börja med har inland sett röken av 2 miljarder från staten när det gällt riskkapital. Det tycker jag är någonting att verkligen fokusera på. Sedan finns Norrlandsfonden och också möjlighet till investeraravdrag. Det finns alltså möjligheter.När jag åkt runt till företag har jag märkt att många inte känner till vilka möjligheter som finns. Det kan vara en del av problemet. Jag vet inte exakt vilken typ av diskussioner som fördes men att det skulle saknas riskkapital i är inte riktigt sant. Jo, det är sant. De företagen jag besökte klarade inte sin kapitalförsörjning. Inlandsinnovation, javisst, det finns, men de får ingen hjälp därifrån, säger de. Det går inte att få eftersom de exempelvis inte kan uppföra en byggnad på de ställena. De måste lita till det som redan finns, gamla televerksbyggnader och liknande. Det är sådant som de får lita till.Ingen av företagarna nämnde någonting om att skatterna skulle vara ett problem. Det tycker jag är ganska talande för regeringens politik. Jag kan hålla med om att man sällan får banklån när det till exempel gäller byggnader, tillbyggnationer eller annat, eftersom värdet på fastigheten sjunker till kanske hälften när det är byggt. Det förstår jag är ett reellt problem. När det gäller riskkapitalfonderna är de nog mer fokuserade på innovativa satsningar än på fysiska byggnader.Jag hade velat ställa en fråga om gruvorna, men jag hann inte. Det var lite synd, för det var mitt huvudfokus i den här debatten. talar sig varm för gruvnäringen. Jag kan mycket väl ställa mig bakom det. Vi har från Socialdemokraternas sida jobbat för att få ett särskilt strategiprogram för gruvnäringen.Jag har noterat att för att klara den expansion som är på gång är en av de viktigaste frågorna för kommunerna - i Bergslagen, , - bostadsförsörjningsfrågan. Den är oerhört väsentlig. Det handlar om små kommuner med litet kapital. De har inte råd att själva gå in med kapital till bostadsförsörjningen, och möjligheten att få företag, fastighetsföretag och andra, att bygga bostäder är mycket små.Här behövs gemensamma insatser i form av kapital till bostadsförsörjningen. Vad vill göra på det området? Jag har en kollega i kommun som ser med tillförsikt fram emot en eventuell gruvetablering i Rönnbäcken, som varit omdebatterad. Bland annat har regeringen något som heter Attraktionskraft , och kommunen har kontaktat regeringsrepresentanter för att hitta olika medel och kunna attrahera människor. Bostadsproblemet är en sak, men för att folk ska vilja bosätta sig och verka på en ort finns det fler saker som måste vara attraktiva. Annars blir det lätt fly in-fly out. Det hjälper inte med enbart bostäder utan det måste finnas någonting attraktivt i området.Jag vill passa på att ställa en kort fråga om gruvnäringen. I gruvdebatten som var talade om att de ville ha i gruvskatt, tror jag talade om i gruvskatt, och det talades också om en miljöfond. Socialdemokraterna sade inte speciellt mycket, utan jag upplevde att de mer låg som gäddor i vassen och väntade på att fatta beslut. Därför undrar jag: Vill Socialdemokraterna ha gruvor om vi får en eventuell rödgrön regering? Självklart ska vi ha gruvor. Vi har varit tillskyndare av ett särskilt strategiprogram som skulle kunna fatta beslut om, men regeringen har avstått från den möjligheten. Regeringen vill inte diskutera med Socialdemokraterna hur vi skulle kunna utveckla gruvindustrin i Sverige.Åter till frågan. Varför lägger inte fram förslag om hur gruvkommunerna skulle kunna klara bostadsförsörjningen? Det handlar självfallet även om annan service. Varför inte använda den miljard som ni plötsligt hittade i skatteutjämningen till att stötta dessa kommuner? Det hade varit ett konkret exempel på politik när man vill någonting. I mineralstrategin har bland annat fått i uppdrag att se över problematiken kring just bostadsförsörjningen. Det är något som ligger på myndigheten att ta fram. Vi får väl se vad de kommer fram till.Fortfarande tycker jag inte att svarade på min fråga. Det är ju något olika gruvpolitik som de tre rödgröna partierna för fram, och min oro gäller den framtida gruvpolitiken i om vi skulle få en rödgrön regering. Frågorna som ställde är oerhört viktiga, och jag tycker inte att vi fick några jättebra svar.Jag vill ställa en annan fråga som vi två resonerat om . Det gäller Norrbotniabanan. har i sagt att den är oerhört viktig och talat för den i sitt hemlän. Men vi har inte sett mycket verkstad, om man säger så.Jag vill helt enkelt fråga : Vad gör som en del av regeringen i den frågan? Hur går ni vidare när det gäller Norrbotniabanan? Jag ska vara ärlig mot dig, , och säga att när jag kom in i trodde jag nog att det skulle gå fortare att få till stånd Norrbotniabanan, men jag har förstått, oavsett regeringskonstellation, att sådana stora satsningar - i det här fallet 25 miljarder - tar tid. vill ha Norrbotniabanan, och den som följde stämma kunde se att stämman fattade beslut om att Norrbotniabanan ska byggas i dess helhet. Jag tycker att det är skönt att ha ett sådant stämmobeslut i ryggen. Sedan måste man få med fler partier på vagnen, eller på tåget i det här fallet. Det är här det blir intressant. som parti har sagt att man står bakom ett byggande av Norrbotniabanan. Men är en del av alliansregeringen, och vi har inte sett agera i frågan här i . Det blir ett rätt magert beslut om man inte arbetar för det i regeringssammanhang, och det har vi inte sett någonting av. får gärna utveckla hur man jobbar med frågan. Även om inte allt syns i medierna innebär det inte att ligger platt när det gäller regeringsförhandlingar. Vi kommer att fortsätta att kämpa för Norrbotniabanan. Det har mitt ord på.Det som oroar mig lite grann är inte vad och hennes partikamrater från och vill utan vad Socialdemokraterna nationellt vill. Den satsning på Norrbotniabanan som vi nu kan se gäller från till . Med den takten skulle det ta att få färdig Norrbotniabanan. Det är upp till Socialdemokraterna att bevisa att man vill ha hela banan. För oss socialdemokrater är självklart en av de viktigaste politiska frågor vi har att arbeta med att jobben ska bli fler. Men det ska vara riktiga jobb, som bygger på kollektivavtal och arbetsgivare som betalar sociala avgifter och skatter. Inom ett antal branscher har vi dock kunnat åse hur utvecklingen gått starkt utför . Det gäller byggbranschen och inte minst transportbranschen. Jag ska just nu koncentrera mig på transportbranschen, eftersom vi från Socialdemokraternas sida har väckt en motion med 22 olika krav om hur vi skulle kunna skapa socialt hållbara transporter och främja seriösa åkeriföretag.Vår utgångspunkt är att lastbilstransporter är nödvändiga för att samhället ska fungera. Men det måste ske genom att vi får stopp på de oseriösa företag som utnyttjar arbetskraft genom falskt egenföretagande och lönedumpning och hotar en seriös bransch där det finns riktiga jobb och avtalsenliga löner. Detta skapar också en snedvridning av konkurrensen för seriösa företag som följer kollektivavtal och betalar skatter och sociala avgifter. Det minskar också samhällets möjligheter att förbättra trafiksäkerheten och våra ansträngningar för att transportnäringen ska minska sin klimatpåverkan.Det går fort utför , som den moderatstyrda regeringen i gör väldigt lite för att stödja de seriösa företagen. Passiviteten visar sig tydligt i årets budget, och regeringens propositionslista innehåller ingenting som kan stärka de seriösa åkeriföretagen. Det är därför vi har väckt den här motionen. Den innehåller ett antal punkter som jag kort ska gå igenom.En av de viktigaste frågorna just nu är att vi har väldigt mycket illegal inrikestrafik i , framför allt i södra och västra . slås ut av denna illegala inrikestrafik. Det handlar om så kallad cabotagetrafik. Cabotagereglerna innebär att man får utföra tre inrikestransporter under maximalt . Det är det som ska gälla, men det gäller inte. Man utnyttjar möjligheterna att ha inrikestrafik eller inrikestransport i stor omfattning i . Det här slår ut de svenska åkeriföretagen.Det är regeringens skyldighet att se till att dessa regler fungerar. Eftersom regeringen inte har gjort det menar vi att man bör tillskriva EU och begära en tillfällig timeout för cabotagetransporterna i tills regeringen har tagit kontroll över situationen. Dagens situation kan helt enkelt inte få fortsätta. När vi för samtal med företagen inom transportnäringen om situationen uttrycker de en oerhörd oro över utvecklingen framöver. Det finns många transportjobb i . Vi har många industrier och företag som behöver transporter, men vi vill att det ska ske på sjysta villkor.Företag fuskar genom att anlita personal utan kollektivavtal och tillämpa andra liknande anställningsvillkor. Man dumpar löner och sociala villkor och skapar en form av slavliknande kontrakt för väldigt många människor. Därför vill vi att man inom åkeribranschen ska ställa krav på att det ska vara fasta anställningar. Vi ser det som den enda möjligheten att komma till rätta med oseriösa bemanningsföretag och falska egenföretagare som inte har egna lastbilar.Vi vill också rikta en väldigt tydlig uppmaning till alla som beställer transporter - privata företag, kommuner, staten, Postnord och liknande - att de vid sin upphandling av transporter ska ta reda på vad det är för transportföretag de använder sig av, vilka avtalsenliga villkor som gäller och om man betalar skatter och sociala avgifter. Vi menar att även speditörerna självklart ska omfattas och att Transportstyrelsen, som är en statlig myndighet, på sin hemsida ska kunna beskriva vad en lastbilstransport kostar per mil som en utgångspunkt för beställning. Detta är någonting som regeringen över huvud taget inte har brytt sig om, vilket är oerhört allvarligt med tanke på den utveckling vi haft och har.Ytterligare ett område där vi menar att staten och regeringen har ett stort ansvar handlar om att se till att polisen har muskler, så att den kan stoppa och beslagta trafikfarliga fordon eller hålla dem i kvarstad. Det ska gälla när man inte betalar böter. Polisen ska kunna ta registreringsskyltar eller "klampa" fordon, det vill säga hålla fast dem, om man inte betalar sina bötesbelopp. Man ska heller inte kunna köra vidare om fordonet inte är trafiksäkert.Det finns en lång rad punkter som vi tycker är oerhört väsentliga för att vi ska kunna få en seriös verksamhet i transportnäringen. På det här området behövs en ny politik som tar itu med både lönedumpning och illojal konkurrens och satsar på sjysta villkor i hela transportbranschen. Det är så man utvecklar den svenska välfärdsmodellen. beskriver problem i transportsektorn. Jag skulle vilja vidga diskussionen och ta upp en fråga kopplad till transportsektorn i stort. Denna sektor är väldigt viktig för svenska företag. Vi är ett handelsberoende land. Svensk ekonomi är i mycket stor utsträckning kopplad till handel med andra länder. Vi är båda göteborgare och vet vikten av hamn, inte som ett lokalt intresse utan som ett nationellt sådant. Jag vill ta upp frågan om medfinansiering för infrastruktursatsningar kopplade till hamnverksamhet. Detta används ibland för vägar och järnvägar när det är befogat och samhällsekonomiskt lönsamt. Det finns ett antal fall i , som slussarna i och pågående fall i med muddring och sådant. Då undrar jag bara: Vad är problemet med att kommunala aktörer kan vara med och finansiera sådana viktiga infrastruktursatsningar när det är samhällsekonomiskt lönsamt och befogat? Vi har en tydlig principiell hållning om att tar in farledsavgifter för att finansiera de kostnader som har att göra med farleder. Då ska de naturligtvis se till att de har resurser, så att de kan göra de farledsinvesteringar som fordras. Kommunerna har å sin sida ansvaret för kajerna, hamnbassängen och den muddring som sker där. Det finns ett tydligt kommunalt ansvar för den delen av infrastrukturen. Sedan finns det ett tydligt statligt ansvar med särskilda intäkter. Det ansvaret har man klarat ända till . Min motfråga är: Varför ser ni inte till att har tillräckligt med resurser, så att de klarar att finansiera infrastrukturen när det gäller farleder? Infrastrukturbudgeten är väldigt omfattande, och det finns många projekt för underhåll och nya investeringar. Sjöfarten är naturligtvis mycket betydelsefull.