kam-fs · H1C120131205fs · 2013-12-05 14:00:00 — Dokumentet finns inte. There is no row at position 0. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av statsrådet , landsbygdsminister , statsrådet , statsrådet och arbetsmarknadsminister fråga ska vara av övergripande allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen. Min fråga är riktad till statsrådet dag behandlar regeringens förslag om huruvida skattesänkningen för framför allt höginkomsttagare ska genomföras eller ej. fick vi en färsk rapport från , den så kallade , som visar att svenska elevers kunskapsutveckling just nu är sämst i hela OECD-området.Detta är naturligtvis oroväckande, särskilt när man ser att det är i gamla svenska paradgrenar som till exempel läsförmågan som vi tappar mest.Min fråga till statsrådet är därför: Varför är regeringen så angelägen om att rösta igenom ytterligare en skattesänkning för lånade pengar som det är helt uppenbart att det finns stora utmaningar i den svenska skolan som akut behöver adresseras? Tack till frågeställaren! Låt mig börja med att säga att vi tror att det är viktigt att ha ett skattesystem som ser till att det lönar sig att arbeta och att utbilda sig. Låt mig också börja med att säga att det när det gäller skolans framtid är en lite för viktig fråga för att man ska kunna göra den här typen av väldigt enkla matematiska övningar som gör.Beskedet som kom i och med är djupt allvarligt. Det är allvarligt för , det är allvarligt för de elever som drabbas och det är allvarligt för vår framtid. Vi har haft sjunkande skolresultat i . Det är också förklaringen till att denna regering i grunden lägger om skolpolitiken. vet det, och det kanske är därför som han pratar om en skattesänkning i stället för om sitt eget ansvar för skolpolitiken.De vars prestationer mättes i PISA-undersökningen har inte sett den förändring av skolan som vi nu genomför med ny skollag, nytt betygssystem, nya läroplaner och satsningar på läraryrket. Allt detta har ju skett senare.Jag tänker inte smita undan ansvar, , men gör inte skoldebatten så enkel som det låter när du säger att en skattesänkning som är viktig för skulle lösa hela skolans problem. Politik är att välja. Politik är att prioritera. lyssnar jag till statsrådet som kör partilinjen och säger att den sittande regeringen inte har något ansvar för utvecklingen i skolan . Man ska komma ihåg att de elever vars prestationer mättes i den här undersökningen gick i årskurs två när den här regeringen tog över 2006.Socialdemokraterna har valt att prioritera skolan i vårt budgetalternativ. Vi vill att skolan ska stärkas i grunden. Vi avsätter därför 4,6 miljarder mer än regeringen, och vi vill att de pengarna framför allt ska gå till att anställa fler lärare så att vi kan möjliggöra mindre klasser i den svenska grundskolan.Med den här mycket oroande utvecklingen som visar är vi än mer övertygade om att det är rätt att prioritera investeringar i svenska elevers skolgång framför skattesänkningar.I regeringens höstbudget som nu behandlar har det avsatts 20 gånger mer resurser till skattesänkningar än till skolan. Även om statsrådet menar att de här två sakerna inte hänger ihop vet vi att det är två sidor av samma mynt. Därför måste jag återigen fråga: Är regeringen beredd att backa gällande någon av de skattesänkningar som man nu vill genomföra, till förmån för investeringar i svenska elevers skolgång nu när vi har fått facit på hur det går i skolan? Skillnaden mellan regeringens och Socialdemokraternas skattepolitik är att vi har en idé med vad vi gör. Vi tror att det ska löna sig att arbeta. Vi tror att om fler har ett jobb att gå till är det fler som betalar skatt, och då får vi mer resurser till skolan.Jag förstår att ställer frågan: Borde ni inte backa om skattepolitiken? Det är så Socialdemokraternas skattepolitik har sett ut nu i . Ni var emot första jobbskatteavdraget, och sedan ändrade ni er. Ni var emot andra jobbskattavdraget, och sedan ändrade ni er. Ni var emot tredje jobbskatteavdraget, och sedan ändrade ni er. Ni var emot fjärde jobbskatteavdraget, och sedan ändrade ni er. har vi en ny socialdemokrati denna höst, för nu är ni emot jobbskatteavdraget, men ni berättar redan innan det genomförs att ni kommer att vara för det när det har genomförts.Det här är ett grundläggande problem med Socialdemokraternas hela ekonomiska politik. De satsningar ni pratar om, , försvinner när ni inte längre vågar stå upp för att ni är emot att det ska löna sig att arbeta. Självklart tar vi ansvar för skolpolitiken. Självklart utesluter inte jag eller regeringen att vi behöver ytterligare satsningar på skolan. Men ska man klara satsningarna på skolan, , behöver man ha en lite mer trovärdig ekonomisk politik än vad Socialdemokraterna presenterar. Min fråga är till arbetsmarknadsministern.För ett och ett halvt år sedan, , fattade ett beslut om att göra brist på tillgänglighet till en diskrimineringsfråga. Det beslut som också togs var att det inte finns någon anledning att ytterligare fördröja den här lagregleringen på området, eftersom man uppfattade att det fanns tillräckligt mycket underlag. Man tyckte att regeringen snart kunde komma tillbaka med ett lagförslag på området.Sedan dess har handikapprörelsen väntat och väntat och hoppats och hoppats. Men vad är det egentligen som har hänt ? När kommer förslaget? Det är jag som har ansvaret för lagstiftningen i denna fråga, och alltså är det jag som ska svara. En del av mina frågor ligger nämligen i arbetsmarknadsutskottet.Bakgrunden är en mycket viktig fråga som frågeställaren lyfter, det vill säga hur vi ser till att komma framåt när det gäller att göra samhället mer tillgängligt. Om man förenklar den svenska lagstiftningen lite grann kan man säga att vi har en lagstiftning på plats för att samhället ska vara tillgängligt. Vi ska inte utestänga personer som är rullstolsburna. Vi ska inte utestänga personer som har funktionsnedsättningar. Men om jag drabbas av att jag inte kommer in på restaurangen eller att jag inte kan ta ett jobb på grund av bristande tillgänglighet har jag som individ ingen möjlighet att driva frågan vidare. Det är det som är bakgrunden till idén om bristande tillgänglighet som diskriminering.Vi har efter beslut återkommit till från regeringens sida. I budgetpropositionen står det att vi kommer att återkomma till med ett lagförslag när det gäller bristande tillgänglighet som diskriminering.Min utgångspunkt är att det innebär att vi ska återkomma under riksdagsåret. Det vi skriver i budgetpropositionen levererar vi. Det vore ett väldigt steg framåt med denna lagstiftning, för då får vi ett genombrott för principen att detta ytterst handlar om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättningar. Vårt problem är att det beslut som togs säger att ytterligare beredningar inte behövs och att det inte finns någon anledning att ytterligare vänta med ett lagförslag. Jag tycker att det här är ett sätt att förhala det hela. Man skriver i budgetpropositionen, som ministern så riktigt nämner, att ett sådant förslag måste stå i samklang med god hushållning i offentlig sektor och beakta förutsättningarna för näringslivets utveckling.För mig handlar det här om ekonomi eller demokrati. Det här är i grund och botten en demokratifråga. Den ekonom som har tittat på det här, , säger snarare att samhället tjänar på att ge den här tillgängligheten.Återigen undrar jag: När kommer lagförslaget? Jag ger samma svar som . Det kommer under riksdagsåret. Det är vad det innebär när vi skriver in det i budgetpropositionen. Vi har inte tillsatt nya utredningar; vi håller på att bereda ett lagförslag.Sedan ska man ha lite respekt för att vid den här typen av lagändringar, och när vi dessutom inför en ny princip i svensk lagstiftning om att man kan driva det här som enskild individ och på det viset få upprättelse och driva på för att samhället ska bli mer tillgängligt, gäller det att lagstiftningen håller och är väl genomarbetad. Vi kommer alltså att återkomma under riksdagsåret.När det gäller frågan om skrivningarna i statsbudgeten påminner jag frågeställaren om att ungefär likadana skrivningar ligger bakom det riksdagsbeslut som är beställningen till regeringen, det vill säga att även i riksdagsbeslutet och utskottsbehandlingen säger man att vi ska göra en samhällsekonomisk bedömning. Det behöver vi göra när det gäller all lagstiftning.Jag har läst utredning för handikapprörelsen. Andra ekonomer har sagt det motsatta. Mitt och regeringens ansvar är att ta hänsyn till synpunkter från olika remissinstanser, men vi återkommer under riksdagsåret. Min fråga går till biståndsminister lever i en alltmer globaliserad värld, och vi ser allt fler demokratiska stater växa fram. Här har vårt svenska bistånd en stor betydelse. I demokratiseringsprocessen ser vi att kvinnors delaktighet spelar stor roll.I veckan fick vi en positiv rapport från Sida som beskriver våra lyckade satsningar, framför allt när det gäller kvinnor och kvinnors hälsa.Kan biståndsministern berätta lite mer om biståndsbarometern som Sida presenterade? Världen blir allt friskare. Ändå dör 1 000 kvinnor i världen varenda dag under graviditet och förlossning. Därför har satsat mycket på just hälsobistånd. Vi lägger mer än på detta , och vi fokuserar på att minska mödradödlighet och spädbarnsdödlighet. Vi kan se att detta ger stort resultat. Till exempel har svenskt bistånd bidragit till att utbilda många barnmorskor i fattiga länder så att kvinnor kan föda säkert. Det är helt oacceptabelt att det fortfarande dör 1 000 kvinnor även om vi har lyckats halvera mödra- och barnadödligheten. Vi har mycket kvar att göra, men det går åt rätt håll. Jag tackar biståndsministern för svaret. åtnjuter högt förtroende när det gäller frågor som rör kvinnor och kvinnors hälsa, och det är ett prioriterat område i millenniemålen post 2015.Kan biståndsministern berätta lite mer om våra satsningar på just kvinnor och kvinnors hälsa på detta område? har en stark profil när det gäller kvinnor och jämställdhet. Inte minst gäller det inriktningen på kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter. Jag lyfter alltid fram dessa frågor i olika sammanhang, till exempel tillgång till preventivmedel och tillgång till säkra och lagliga aborter. Tyvärr ser vi en allvarlig utveckling i världen, inte minst inom vissa länder i EU, där det riskerar att bli en tillbakagång. Då är det viktigt att vi står upp för vår svenska värdering att aldrig rucka på principen att sätta kvinnors och barns hälsa i första rummet. Här är sexuella och reproduktiva rättigheter viktiga och något jag driver så mycket jag kan. Min fråga går till statsrådet är många som har reagerat med bestörtning på den som har presenterats. Vår skola som var av världsklass kan nu jämföras med och . Jag menar att vi har svikit eleverna. De kommer att få svårt att inhämta dessa kunskaper, vilket kommer att få konsekvenser vad gäller både ekonomi och arbetsmarknad. Klyftorna mellan låg- och högpresterande och mellan inrikes och utrikes födda har blivit allt större. Oavsett vem som har gjort de flesta och största felen vad gäller skolan vill jag fråga statsrådet om de integrationspolitiska aspekterna i rapporten.Fallande skolresultat verkar vara kopplade till segregation och ökade klassklyftor. Över tid finns det ett statistiskt samband mellan den höga invandringen och provresultaten i den meningen att integrationen inte verkar ha fungerat, och det har spelat stor roll.Ser statsrådet detta som ett tecken på en misslyckad integrationspolitik? Hur tänker han agera i frågan? När det gäller PISA-undersökningen är en delförklaring att relativt många utrikes födda har kommit in i svensk skola. Vi vet att en nyanländ elev har svårare att nå godkända betyg medan en elev som kommer har ungefär samma förutsättningar som den som är född i . Här uteblir alltså effekten av invandringen.Det är bakgrunden till att regeringen har fokuserat på hur vi ska möta nyanlända elever i skolan. En av de saker vi genomför är att alla nyanlända elever får extra svenska . Vi har varit lite naiva i att inte använda tiden som pedagogiskt instrument.Vi ska dock akta oss för enkla förklaringsmodeller. Som jag sade är detta en liten del av förklaringen till de sjunkande skolresultaten. Det finns rader av andra förklaringar. Ska vi vara ärliga har ingen just nu hela förklaringen eller en mirakellösning. Det enda vi vet är att vi måste fortsätta fokusera på skolan. Jag tackar statsrådet för svaret. Givetvis har statsrådet rätt i att det inte är den enda orsaken, men det är en bidragande orsak. En annan orsak är de socioekonomiska förhållandena, men även om vi skalar bort dem kvarstår den stora skillnaden för dem med utländsk härkomst. Jag anser att det är ett integrationsproblem och ett misslyckande.I stället för att skylla på varandra och säga att det är den ena eller andra regeringens fel är det att ta ansvar för den politik man bedriver.Jag frågar därför: Vilka ytterligare åtgärder tänker ni göra på det integrationspolitiska området? Det är knappast förvånande att det är invandrarnas fel även här, för det ligger ju bakom frågeställarens fråga.Diskussionen är dock viktig och seriös, för det handlar om att ge alla människor lika chanser i den svenska skolan. Jag är helt överens med frågeställaren om att vi är i ett läge där vi har för stora skillnader runt om i när det gäller skolresultat. Det är bakgrunden till att vi ger äldre nyanlända elever extra svenska den i . Vi ser också över vilka mål vi sätter upp för nyanlända och hur snabbt de ska nå dem. Vi gör särskilda satsningar på skolorna i de mest utsatta områdena. Vi höjer läraryrkets status genom att införa förstelärare som ger duktiga lärare högre lön, vilket bidrar till att driva upp lärarnas löner. Det kommer att bli fler förstelärare i mer utsatta skolor och stadsdelar, för där har vi största utmaningar. Vi gör även satsningar på extra stöd, och vi kommer att fortsätta föra denna diskussion.När det gäller den stora kunskapsutvecklingen behöver vi fundera på fler saker än dessa, men vi kommer att fortsätta stödja dem som har störst behov på detta område. Jag har en fråga till landsbygdsminister , men jag börjar med att gratulera till tillökningen. Jag hörde att det blev en flicka; vad trevligt!Återigen har vi kunnat ta del av chockerande och upprörande bilder i medierna av hur djur far illa i svensk djurproduktion. handlar det om grisar. På det femtontal uppfödningsplatser som har dokumenterats med videokamera har vi kunnat se smutsiga och rent ut sagt äckliga förhållanden. Det handlar om skadade grisar, grisar som saknar svans och döda grisar.Jag tror att detta kan ha en del att göra med det faktum att vi äter alltmer kött i och världen, vilket leder till en alltmer intensiv djuruppfödning.Avser ministern att vidta några konkreta åtgärder för att djuren i ska få ett mer naturligt beteende och för att öka den vegetariska konsumtionen och minska köttkonsumtionen? Jag tackar för hälsningen.Så till frågan: Min uppfattning är att djur ska ha det bra, och här tror jag att och jag är överens. Jag har tagit del av de medieuppgifter som finns om hur förhållandena är på vissa svenska grisgårdar och kan precis som konstatera att det finns enstaka förhållanden som inte är som de ska vara.Men jag har också tagit del av rapporteringen från och landets länsstyrelser, som har det direkta kontrollansvaret, och kan konstatera att det har skett betydande förbättringar tack vare att vi förstatligade tillsynen och kontrollen och även tillförde extra medel till tillsynen . Det tycks ha gjort verkan så att förhållandena, enligt de rapporteringar jag fått, är bättre än vad de var tidigare.Vad beträffar den sista frågeställningen är mitt svar nej. Jag tycker att det är synd angående den sista delen. Jag tror att vi alla skulle vinna på en ökad vegetarisk konsumtion inte bara för att djuruppfödningen skulle bli mindre intensiv utan även för att växthusgasutsläppen skulle gå ned.Vad gäller hur djuren behandlas och hur vi kan ha lagar och regler som säkerställer det lades det betänkande jag nu håller i fram . Det är en grundläggande genomgång av vår svenska djurskyddslag med massvis av konkreta förslag till åtgärder. Även grisarnas situation tas upp i denna utredning om en ny djurskyddslag.Nu har vi väntat , , på konkreta förslag från dig och regeringen om förändringar i den svenska djurskyddslagen så att vi får en modern lag.Därför vill jag veta när ministern avser att lägga fram konkreta förslag till en ny djurskyddslag baserade på denna utredning som kom . Vad beträffar den senast framställda frågan kan jag säga att regeringen har lagt fram en proposition för när det gäller någon del av det betänkande som överlämnades till regeringen sedan.Det kan konstateras att vi fick in otroligt många remissvar och synpunkter på alla delar av det betänkande som då överlämnades om . De måste beredas - vi har ett beredningstvång och krav på oss i det här landet. Vi återkommer till när den beredningen avslutad. Har vi råd att bo och var ska vi bo? Min fråga går till kreditmarknadsminister - jag ser redan att han reser sig.Härom veckan träffade jag en annan , nämligen . Han är andre vice ordförande i från . Han hade att förtälja att det är bostadsbrist i och att det är ett stort problem där.Så är det i många kommuner runt om i landet. Likväl är problemen allra störst i . Där stannar två bussar , och de som stiger av vid någon stolpe ställer sig alla frågan: Var ska vi bo i ?Trots allt som statsrådet gör för att förenkla byggregler och så vidare är min fråga till statsrådet: Vad kan vi göra för att få fler bostäder byggda på kreditsidan? Detta är nämligen ett jätteproblem. Det finns i grunden ingen annan lösning än att det byggs fler bostäder i vårt land. Jag tackar för frågan.Man skulle kunna säga att det inte är någon mänsklig rättighet att alla ska bo i även om jag inser att busslasterna är besvärande både för dem som är där och för andra.Förutom det gör har regeringen lagt fram förslag tillsammans med kranskommunerna om ett stort paket med tunnelbana till och andra platser som kommer att innefatta över 70 000 nya bostäder.Förutom detta har vi liberaliserat uthyrningen i andra hand vilket förbättrar situationen åtminstone i storstäderna, framför allt Stockholm.Om vi ska ta lite av det håller på med tar det från idé att bygga ett flerfamiljshus till dess att spaden är i jorden. Det tar ofta sju i . Motsvarande process i tar ett till . Jag vet att statsrådet jobbar på flera fronter för att få ned och därigenom underlätta bostadsbyggandet. Allt det där låter bra utom att det tar , för det är ett problem.De svenska hushållens skuldsituation är väldigt bekymmersam, och inte minst tar detta på mycket stort allvar.Jag vill fråga statsrådet om det finns flera metoder. Man skulle till exempel kunna tänka sig att öka rörligheten genom att sänka flyttskatten. Det är en metod. Man skulle kunna tänka sig en avgift på detaljplanelagd mark.Assar har förslag för att öka bostadsinvesteringarna, som han anser är på en rekordlåg nivå. Att vi behöver öka bostadsinvesteringarna totalt sett gäller inte utan sedan ungefär tillbaka.Hur ser statsrådet på olika möjligheter att via kreditmarknaden öka bostadsbyggandet? Såväl som gör ett antal åtgärder för att försöka dämpa hushållens skuldsättning. Jag anser att den är en av de stora obalanserna i svensk ekonomi.Vi har genom försorg sett till att bankerna har mer pengar. Inspektionen har ökat riskvikterna för att låna ut till bostadsinvesteringar. Man har också haft ett bolånetak, och vi inför ett amorteringskultursprojekt . Alla som tar ett bolån får en amorteringsplan.Utöver detta kan vi konstatera att det finns en överklagandekultur i som förmodligen behöver utredas och eventuellt förändras. Reglerna för byggande i kustnära områden är säkert befogade i städer med högt rekreationsbehov, men i glesbygden tror jag däremot att vi måste göra ett nytag i frågan för att därigenom öka bostadsbyggandet. Det pågår ett febrilt arbete kring att implementera den nya jordbrukspolitiken.Vi kan konstatera - och det är väl det enda vi kan konstatera än så länge - att det kommer att bli mindre pengar. Det kommer att bli mindre pengar till programpunkterna, men det kommer också att bli mindre pengar till de administrativa system som ska ta hand om detta.Kring företagarna och lantbrukarna kommer ministern och jag att ha en interpellation , så det lämnar jag därhän nu.Min fråga rör snarare hur vi ska administrera systemen . Länsstyrelserna kommer att få mindre anslag. Vi har problem med trovärdigheten och kvalitetssäkringen av de bidrag som betalas ut. Hur ska ministern säkerställa att ersättningarna betalas ut, att det finns en kontinuitet och att länsstyrelserna får möjligheter att sköta sin uppgift? Vad beträffar utbetalningar och administration av de system som finns inom den europeiska jordbrukspolitiken är de finansierade genom så kallade TA-medel, det vill säga teknisk administration. Jag förutsätter att samma sak kommer att ske i det nya program och den nya jordbrukspolitik som träder i kraft per . Jag är fullt medveten om att systemen betalas med de så kallade TA-medlen. Problemet är att de medlen också kommer att bli mindre medan det kommer att vara stora uppgifter som det ligger på länsstyrelserna att klara av.För att vi ska ha en rättssäker process som gör att företagarna och lantbrukarna ute i landet känner att de får en ordentlig service borde ett antal länsstyrelser få ytterligare medel för att klara sina uppgifter.Ett annat problem är att den neddragning som sker 2014 innebär att man kommer att vara tvungen att säga upp ett antal människor både inom länsstyrelserna och inom ett antal intresseorganisationer på landsbygden. Det kommer att bli ett hack så att när det nya systemet väl fungerar 2015 2016 kommer man att vara tvungen att återanställa dem.Det kommer att vara oerhört problematiskt att hitta den kompetens som redan finns och som man kommer att vara tvungen att leta upp för att sedan återanställa . Hur ser ministern på detta? De pengar som ska användas till den tekniska administrationen är inte fastställda, lika lite som stöd eller stödformer är fastställda . Det känner väl till.Hur mycket personal det går åt för att administrera dessa saker hänger bland annat samman med hur många typer av stöd vi har i de olika programmen. har vi en rätt rik flora av stöd och stödformer vilket gör att man på varje länsstyrelse måste ha någon som läser in sig på dem och kan dem. Om vi förändrar systemet och minskar de olika typerna av stöd och slår samman dem till ett färre antal stödformer blir behovet av bred kunskap för att kunna informera allmänheten och brukare om stöden och stödformerna betydligt mindre. Min fråga går till statsrådet . Staten har ett särskilt ansvar som ägare av bolag. De statliga bolagen har också ett särskilt ansvar för att föregå med gott exempel, visa god affärsetik och vara transparenta, seriösa och fria från misstankar om korruption. Vikten av detta har statsrådet själv lyft fram , bland annat i ett tal till styrelseledamöter i statliga bolag.Därför är det oroväckande när man ser att det som händer motsäger det som ministern har lyft fram, att möjligheten till insyn hindras, trots att har slagit fast att god insyn ska råda i våra statliga bolag och myndigheter och att man inte följer god affärsetik, vilket är så viktigt.Därför undrar jag om ministern anser att det är lämpligt att man, som Inlandsinnovation, betalar arvoden till styrelseledamöter till deras enskilda bolag i stället för direkt till personen. I och med att Inlandsinnovation inte ingår i mina domäner ber jag att få komma med ett allmänt svar på frågan.Det vi har gjort är att säga att alla statliga bolag ska ha hållbarhetsmål, vilket inte var fallet tidigare.