· H010180 · 2013-01-17 12:43:03 — Herr talman, ärade ledamöter och ärade åhörare! har ställt fyra frågor till mig i samband med att presenterade sitt underlag till en svensk klimatfärdplan.Mer specifikt undrar om jag1.avser att driva ett klimatmål till 2050 i med noll utsläpp eller nettoutsläpp2.avser att verka för nya samt höjda miljö- och klimatskatter3.avser att verka för styrmedel som minskar köttkonsumtionen4.avser att verka för att i beräkningar och redovisningar rörande utsläpp även räkna in konsumtionens totala klimatpåverkan.Regeringen gav ett uppdrag att ta fram underlag till en svensk färdplan för att uppnå visionen om att inte ska ha nettoutsläpp av växthusgaser 2050. Uppdraget redovisades till regeringen den 11 december 2012.Det är ett digert underlag som regeringen har mottagit från . Underlaget innehåller flera olika scenarier som är beroende av utvecklingen av olika omvärldsfaktorer. Teknikutveckling och övriga länders agerande är exempel på faktorer som får betydelse för hur når målet till 2050.Det är för tidigt att nu lägga fram så pass konkreta förslag som efterfrågar. innehåller en rad olika förslag som ska analyseras, och en bred diskussion ska genomföras med olika aktörer i samhället. Att komma med detaljerade förslag vore att föregripa den diskussionen.Frågan är komplex och kräver en helhetssyn. Alla sektorer ska vara med och bidra med hänsyn till sina olika förutsättningar. Ett pris på koldioxid bör utgöra motorn för nödvändiga förändringar. Det är viktigt att vi hittar kostnadseffektiva lösningar som också driver på utvecklingen av ny teknik. Klimatarbetet måste också präglas av långsiktighet och förutsägbarhet för både näringslivet och det civila samhället.Regeringen kommer, som vi har meddelat, att återkomma med att närmare beskriva hur det svenska arbetet för att nå visionen om noll i nettoutsläpp ska genomföras. Jag vill tacka miljöministern för svaret. Jag förstår att inte kan gå in på alla detaljer här och i en sådan omfattande vision som hur vi ska kunna uppnå nollutsläpp till 2050. Jag hoppas att vi ändå kan komma lite närmare en konkretisering än den som lämnar i sitt svar till mig.En av de frågor som jag tog upp i min interpellation gäller huruvida vi ska tala om nollutsläpp eller om nettoutsläpp. Om man talar om nollutsläpp, som vi i gör, innebär det att alla utsläpp ska bort här i . Om man talar om nettoutsläpp tolkar jag det som att vi kan tillgodoräkna oss det vi gör på andra områden och på så sätt kan fortsätta att släppa ut.Det är någonting som oroar mig i det uppdrag som regeringen har gett till . Verket har kommit med sitt förslag. I regeringens uppdrag till handlar det just om att ska uppnå netto nollutsläpp. Det innebär att regeringen uppmanar att räkna på att ska kunna köpa till exempel utsläppskrediter i andra länder för att kompensera för de utsläpp som vi gör här. Det handlar också om att , som jag förstår det, ska kunna tillgodoräkna sig skogen och markanvändningen som en kolsänka för att det ska kompensera för de utsläpp som sker inom andra sektorer.Här vill jag att miljöministern är tydlig mot oss. handlar av den borgerliga regeringens klimatpolitik om att köpa billiga utsläppskrediter i andra länder. Det innebär alltså att en tredjedel av de utsläppsminskningar som gör egentligen görs genom uppköp av de billiga utsläppsrätterna. Ska detta fortsätta att vara en strategi för regeringen, , ända ? Ska vi fortsätta att köpa billiga utsläppskrediter i andra länder? Det tycker jag vore olyckligt.Jag vill veta hur miljöministern ser på skogen och markanvändningen. räknar vi inte in skogen och markanvändningen som en kolsänka när vi rapporterar in till FN. Det tycker jag är bra. Om vi skulle räkna in detta som en kolsänka skulle det innebära att som land skulle kunna släppa ut väldigt mycket mer, och vi skulle ändå kunna uppnå våra klimatmål. Här tycker jag att underlag känns lite oklart. Därför tycker jag att det är viktigt att miljöministern berättar för oss här och att självklart kommer att kämpa för att skogen och markanvändningen ska bidra till att binda kol i marken. Men vi ska inte redovisa det som minskade utsläpp i Sverige.Det finns en mängd andra spännande - måste jag säga - förslag i underlaget från . Jag tycker att det vore bra om miljöministern åtminstone kunde kommentera dem. Det gäller inte minst användandet av ekonomiska styrmedel för att få ned utsläppen. Det handlar i hög grad om koldioxidskatten, som kanske är det främsta styrmedel vi har för att minska våra utsläpp. I den senaste budgeten höjer inte regeringen koldioxidskatten.Jag vill veta vad har för vision om koldioxidskatten . Jag vill tacka för att han har ställt den här interpellationen till miljöministern. Det är jätteviktigt att föra en diskussion om hur vi i ska nå visionen noll nettoutsläpp av klimatgaser till 2050. har vi underlag. Det är jätteviktigt. Det är nu vi ska diskutera, precis som miljöministern sade i sitt svar. Vi ska stöta och blöta detta. Det gäller inte bara regeringen, utan hela , kommuner, landsting, företag och privatpersoner, ska bidra i ett sådant här arbete. Det är viktigt att väga för- och nackdelar och olika handlingsstrategier mot varandra. Målet, visionen, är formulerat som ett netto på noll till 2050. Jag tycker att det är riktigt.Precis som som ska prata här senare kommer jag från . Kol är en aktiv del i stålprocessen. gör oerhört energieffektivt och stål. Det är konkurrenskraftigt på världsmarknad just därför.Jens skriver i sin interpellation och säger ännu tydligare nu att alla utsläpp ska bort här i . Det innebär att inte ska finnas. De ska inte få driva sin verksamhet om de inte har ställt om till någonting där de har lyckats ersätta fossilt kol med förnybart kol. Det kan vara möjligt. Vi ska bidra med teknikutveckling till det, och det handlar framför allt att ha den här Carbon Capture and Storage. Jag gillar inte det om man tror att man ska fortsätta att bränna kol, men det är en bra teknik om man ska kunna fortsätta att göra stål. Det handlar om att fånga in koldioxid och skicka ned den i berggrunden.Det handlar också om att kunna använda förnybara drivmedel och att fånga biologiskt kol och på så sätt få negativa utsläpp. Det är jag också mycket positiv till.Men uttrycker det så att alla utsläpp ska bort här i . Det innebär tyvärr att får lägga ned sin verksamhet i . Det är jag inte beredd att medverka till.Därför tycker jag att vi ska kunna använda skogen och marken som en kolsänka. Det handlar inte om att räkna in den kolsänka som finns , utan som jag ser det handlar underlag om att vi ska bli bättre. Vi ska kanske bli bättre på att röja i skogen så att vi får en större tillväxt. Det finns internationella regelverk för hur mycket av en ökning av kolsänkan som vi får tillgodoräkna oss. Vi har den fantastiska förkortningen LULUCF, Land Use, Land Use Change and Forestry. Den reglerar precis hur vi får tillgodoräkna oss ökningen av kolsänkan. Det är jättebra att vi har den regleringen. Jag tycker att vi ska utnyttja den.Jag åker gärna till och pratar om hur man kan bli bättre på att minska koldioxidutsläppen i stålindustrin. Vi ska ha klart för oss att står för enskilt största punktutsläpp, men gör de ett sådant oerhört smart stål. Det innebär att man kan ha tunnare stål som en slityta i en dumper till exempel. Det ska vi kunna göra i . Vi ska kunna göra det i och ända säga att vi har noll nettoutsläpp eftersom vi kan kompensera det genom att till exempel fånga in kolet och skicka ned det i berggrunden eller genom en ökad kolsänka i skogen och marken. Jag vill börja med att tacka för att han har ställt den här viktiga interpellationen. Jag vill också tacka miljöministern för att hon åtminstone försöker svara på den. Men svaret lämnar en del att önska. menar att det beror på att det är för tidigt i processen för att kunna ge besked i de frågor som ställer. Jag kan förstå att det är svårt att svara på exakt vilka styrmedel som ska användas och när och hur de ska användas eftersom detta är ett mycket gediget underlag.Men frågorna är i huvudsak av rätt generell karaktär. Det gäller till exempel frågan om hur man ska se på den klimatpåverkan som den svenska konsumtionen har. Där borde miljöministern åtminstone kunna ha någon tanke om hur man ska tänka och räkna på det och om det finns en politik som man bör driva i för att minska vår konsumtions klimatpåverkan.Jag tycker att det är särskilt anmärkningsvärt att inte svarar på frågan om målet till 2050 ska vara nollutsläpp eller noll nettoutsläpp. Indirekt gör hon det, men hon verkar ogärna vilja diskutera vad det innebär. Det blir en avsevärd skillnad beroende på hur man räknar och hur man uppskattar eventuella kolsänkor. Det spelar också stor roll hur detta definieras. Det skulle vara intressant att höra vilka fördelar menar finns med olika sätt att räkna.Att räkna in de eventuella kolsänkor som skog och mark kan utgöra innebär flera problem. Det finns en rättviseaspekt. Ska vi som råkar bo här i , där vi har mycket skog, kunna släppa ut mer och inte behöva göra den omställning som krävs på andra ställen? Det är också förknippat med en stor vetenskaplig osäkerhet. Forskning är inte entydig när det gäller hur mycket koldioxid som tas upp och när upptaget är som störst beroende på hur man brukar skogen. Det finns också en gräns för hur mycket koldioxid skogen kan ta upp innan den börjar släppa ifrån sig den i stället.Jag tycker att det vore rätt oansvarigt att bygga sin klimatpolitik på denna bräckliga grund. Den enda rimliga måste vara att vi sätter ett klimatmål som handlar om utsläppsminskningar och lämnar eventuella sänkor från skog och mark utanför. De är viktiga och positiva. Vi ska följa dem och föra statistik över dem, och vi ska se till att utnyttja potentialen. Men det måste ske i ett separat ramverk.Regeringen är tydlig i sitt uppdrag till . Det är nettoutsläpp man ska räkna på. Hur det exakt ska ske är svårt att få något svar på från regeringen.Vad är det som gör att regeringen, till skillnad från många andra, kan känna sig så bekväm med beräkningarna av kolsänkorna att man vill ta in dem i det svenska klimatmålet trots att väldigt många skulle säga att det är en mycket bräcklig grund för att sätta klimatmål?Jag skulle också vilja veta hur realistiskt anser det vara att kunna tillgodoräkna sig billiga utsläppskrediter även . Vad är det som gör att den , till skillnad från till exempel , inte ser de fördelar för svensk konkurrenskraft som omställningen utgör? I förslag till färdplan för hela EU räknar man bara på inhemska utsläpp. Man tar inte med de krediter som man kan köpa genom CDM-systemet. Vad är det som gör att den inte ser det som ser?Jag vill kort bemöta inlägg om i . Jag tycker att Tiefensee blandar olika saker här. och svensk stålindustri är redan nu duktiga på att minska sina utsläpp. Man lägger också rätt stora forskningsresurser på att ta fram CCS-teknik. Jag tycker inte att man ska blanda ihop det med att ta in hela skogs- och marksektorn i klimatmålet. Det är att blanda äpplen och päron. Det här är en mycket intressant debatt. Förhoppningen med uppdraget till att presentera den här rapporten om hur vi ska nå ett av våra tuffa svenska klimatmål är att det ska bidra till en rejäl debatt i hela samhällets olika sektorer och på olika politiska nivåer. Om vi ska nå de tuffa svenska klimatmålen, som är att minska utsläppen till 2020, en fossiloberoende fordonsflotta 2030 och noll nettoutsläpp , måste hela samhället involveras.Målen är satta, och har uppdraget gjort att vi kan börja en bred diskussion. I material finns en bruttolista på förslag. Det kommer säkert fram fler förslag under den här diskussionen. Det hoppas jag verkligen. Det är ingen lätt sak, men det är absolut nödvändigt att vi når de svenska klimatmålen.Jag skulle vilja tacka för att vi , genom den här interpellationsdebatten, drar i gång den svenska debatten gemensamt. Jag hoppas att vi kan fortsätta det arbetet utifrån våra olika respektive utgångspunkter.Sedan hade ett fel i sitt förra inlägg. I uppdraget till står det väldigt klart att man ska räkna på scenarier både med och utan utsläppsrätter. Det är viktigt, för det ger oss möjligheter att ha en mer transparent diskussion och titta på vad olika sektorer i samhället behöver göra.Det som fick med sig i uppdraget var att de ska samråda med utpekade myndigheter, att målet ska nås på ett kostnadseffektivt sätt och att de ska ta hänsyn till de senast tillgängliga vetenskapliga bedömningarna om hur målet kan nås.Senast fick vi en väldigt allvarlig rapport från . Och vi kan se tillbaka på hur allvarligheten i klimatdiskussionen har ökat med varje vetenskaplig rapport som har kommit. Därför är det naturligtvis viktigt att i det här arbetet ska ta hänsyn till forskningsfronten när det gäller klimatfrågor.Man skulle också räkna på scenarier både med och utan internationell utsläppshandel. Det är för att öka transparensen och kunna göra diskussionen mer tydlig.Det är något som är lite förvånande, tycker jag. Man kan ha väldigt olika åsikter om hur vi ska nå de här målen. Man kan ha olika åsikter om vad som ska räknas in och så vidare. Men att säga att diskussionen om att titta på skogen som kolsänka vilar på bräcklig grund tycker jag inte är korrekt. I så fall gör hela FN fel, eftersom LULUCF är en del, en hörnsten, i FN-pusslet när det gäller klimatförhandlingarna. Vi blev faktiskt för sedan klara med en ganska stor del av de riktigt sega internationella förhandlingarna runt frågorna om hur skogen ska räknas som kolsänka i det här Land use, land-use change and forestry-initiativet eller den förhandlingsplattformen, som har funnits med i FN-förhandlingarna.Det är också så att för de fattiga länderna är detta en möjlighet. Ta ett land som , till exempel. Det är en stor möjlighet för dem. Det är kanske också väldigt viktigt. Precis som vi hörde ska man titta på skogens möjligheter och också utnyttja skogen maximalt, alltså återplantera, vilket är oerhört viktigt.Innan jag avslutar det här inlägget vill jag bara tillägga, herr talman, att ruttnande skog avger metangas. Det bör vi helst undvika, förutom den del som vi ska ha för biodiversitetsändamål. Jag instämmer fullt ut med om att situation blir värre och värre för varje vetenskaplig rapport som vi politiker får.I den Världsbanksrapport som miljöministern hänvisar till talar man om att vi kan nå en temperaturhöjning i världen på fyra grader . Det finns en väldigt stor risk ifall temperaturen skulle stiga så kraftigt.Det är därför vi inte kan vänta till 2050, utan vi måste visa här och att vi menar allvar med att minska våra utsläpp. Och vi måste göra det på ett trovärdigt sätt. Det är därför jag tycker, precis som , att det är viktigt att vi är noggranna med definitionerna, att vi är tydliga med att vi ska ta vårt historiska ansvar, att vi ska göra vår hemläxa och att vi ska minska våra utsläpp.Sedan ska vi självklart samarbeta med resten av världen. Vi ska ha ett ambitiöst klimatbistånd, exempelvis.Låt mig få berätta, , att jag var i och pratade med regeringsföreträdare och andra politiker. har beslutat att de också ska minska sina utsläpp till 2020. Men till skillnad från säger att allting ska göras inhemskt.Just nu håller politikerna och tjänstemännen i på att arbeta för fullt med att ta fram en koldioxidbudget. En koldioxidbudget handlar om att man ska kunna stämma av utsläppen , sektor för sektor, samt de totala utsläppen. Och man ska revidera de tillgängliga styrmedel man har. Ifall man ser att det släpps ut lite mer än planerat ska man kunna skärpa de tillgängliga styrmedlen.Det här är någonting som också tar upp, möjligheten att mycket mer detaljerat få kontroll över våra utsläpp med till exempel en koldioxidbudget. Därför skulle jag vilja fråga miljöministern om hon tycker att det skulle kunna vara någonting som man skulle kunna införa.Jag skulle också vilja fråga miljöministern en annan sak. Jag vet att och andra företrädare för regeringen ofta säger att koldioxidskatten är det främsta styrmedlet vi har för att minska våra utsläpp.Koldioxidskatten infördes av en socialdemokratisk regering, med stöd av bland annat . Den började verka 1991. Man kan jämföra med . Då har koldioxidskatten höjts med . Det tycker jag är rätt imponerande. Men man kan titta på hur det är , då den borgerliga regeringen tog över. Då har koldioxidskatten i fasta priser bara höjts . Det man har gjort är i princip att man har justerat upp den med konsumentprisindex och väldigt lite till.Det tycker jag är märkligt om man har en politik där man säger att det här är vårt främsta styrmedel. Borde man då inte föreslå en mer ambitiös koldioxidskatt än det som ni har gjort ?Jag bad också att titta på hur ligger till med miljöskatter - det handlar om energiskatter, koldioxidskatt och andra miljöskatter. Det visade sig att vi i är bäst i världen. Vi har blivit omsprungna av , , och flera andra länder.Man kan titta i sammanställningar från . Man kan titta i sammanställningar från . Därför skulle jag vilja fråga miljöministern: inte miljöministern att det är dags att skärpa de ekonomiska styrmedlen? Borde inte kunna lite mer än det som vi har gjort ? I diskussionen låter det som att man ska ställa kolsänkor mot utsläppsminskningar. Låt mig göra det tydligt att en minskning av utsläpp i och globalt är helt nödvändig för att klara ett tvågradersmål. Men ser man det också globalt innebär avskogning ett väldigt stort bidrag till ökade växthusgasutsläpp, som påverkar klimatet.Det är därför som FN har valt att lägga in och diskutera denna konstiga förkortning, LULUCF, Land use, land-use change and forestry, alltså hur vi använder mark och skog och hur förändring av den användningen kan vara negativ eller positiv när det gäller halten av växthusgaser i atmosfären.Det är jätteviktigt att vi har hittat ett ramverk, så att vi kan börja räkna där. Jag är positiv till att vi kopplar detta ramverk till andra ekonomiska styrmedel och utsläppsmarknader för att på så sätt ge en betalningsvilja för till exempel , så att de ska kunna få en ersättning för att börja återbeskoga sin mark. Det är jätteviktigt.I det perspektivet tycker jag att vi i har varit duktiga. Det här landet var mer eller mindre kalhugget vid , alltså runt 1900. Då fick vi en skogsvårdslag som innebar att man skulle återplantera. Vi har ett större upptag av kol i skogen än vad vi har avverkning.Men det är inte totalen av det här, utan det är en del av ökningen som vi skulle kunna tillgodoräkna oss. Jag tror att det är jätteviktigt att vi har en hållbar markanvändning och att vi kan öka kolinnehållet både i marken - jordbruksmarken har vi inte pratat så mycket om - och i skogen och att vi kan tillgodoräkna oss det. Det är tvågradersmålet som är det viktiga och att vi har smarta vägar dit. höll inte med mig om att de beräkningar som görs av den kolsänka som skogen utgör är en bräcklig grund. Då måste jag få ställa en fråga. När jag tittar ut över forskningsläget tycker jag inte att jag möts av en entydig bild. Jag möts också av en stor oro från miljörörelsen över förslaget att bädda in LULUCF-sektorn i klimatmålen. Möter inte en sådan oro? Möter en entydig forskningsbild och en miljörörelse som stöder förslaget?Återigen måste jag säga att jag tycker att blandar ihop olika saker när han försöker få det att framstå som att vi inte skulle kunna bidra till att minska eller stoppa avskogningen i fattiga delar av världen utan att i börja räkna av vår skog mot det svenska klimatmålet. Det tycker jag är att blanda ihop olika saker.Det jag vill säga någonting om medan jag hinner är det som både men framför allt är inne på i det här underlaget, alltså behovet av långsiktighet och kontinuitet i klimatpolitiken. Klimatfrågans allvar kräver det av oss.Här finns det olika förslag. Vi socialdemokrater har väckt en motion där vi föreslår en långsiktig plan och ett regelverk för klimatet. Jag vet att både och har lagt fram liknande förslag. Hur ser miljöministern på det? Är det någonting som krävs för att få en långsiktighet i klimatpolitiken? Är det en diskussion som försiggår inom regeringen?Det skulle vara intressant att få något slags bild av hur diskussionerna går i regeringen kring hur man ska åstadkomma en långsiktig plan som ger kontinuitet till klimatpolitiken och som pressar politiken att ta till de styrmedel som krävs. Jag tycker att det är väldigt roligt att Socialdemokraterna också har startat ett arbete för att hantera klimatpolitiken mer långsiktigt. Jag tycker att det är fantastiskt bra, och det är självklart att uppdraget till är ett första steg i regeringens arbete för att göra precis en sådan plan för hur vi ska nå våra tuffa klimatmål.Inom EU håller man också på med detta. ska redovisa hur vi arbetar med en svensk färdplan för koldioxidsnål ekonomi, vilket ju är nästan exakt samma sak fast formulerat på ett annat sätt.EU har tagit det här beslutet. Regeringen har påbörjat det här arbetet, och jag tycker att det är väldigt roligt att Socialdemokraterna också tänker i samma banor i den här motionen. Sedan kanske vi har en del olika åsikter när det gäller teknikaliteter, men så är det i . Det är en del av charmen med att arbeta som lagstiftare i ett demokratiskt parlament.I bruttolista, och som jag sade hoppas jag att den kompletteras med en väldig massa andra förslag under den debatt vi ska ha framöver, nämns ju skogen. Låt mig fördjupa just när det gäller skogsfrågorna.Det är precis som säger: har varit ett nästan avskogat land. Vi använde våra skogstillgångar i stålproduktion väldigt mycket. Vi använde dem också för vedeldning, och vi skeppade väldigt mycket, eftersom skogen var en väldigt stor exportprodukt länge.Sverige har haft en skogslagstiftning i olika lager som har fokuserat på återplantering. Därför har vi faktiskt kommit från en väldigt dålig situation till en situation där skogen ökar med kubikmeter fiber . Det ger en långsiktigt gedigen tillväxt av den svenska skogen och naturligtvis ett större kolupptag, vilket är otroligt viktigt.Anledningen till att FN just förhandlar och tycker att den här frågan är så viktig är till exempel situationen i som är på god väg att bli världens största utsläppsland. Utsläppen ökar enormt, och vi har startat ett gediget arbete med för att hjälpa till med skogsfrågorna och ha ett utbyte och en dialog mellan våra båda länder.Indonesien måste också komma fram till att minska avverkningen och skydda biodiversiteten men också att återplantera på ett ordentligt sätt. Det finns uträkningar på vad skogen betyder. Om hälften av världens produktiva skogsmark skulle skötas på det sätt som vi gör i , det vill säga att man ökar fibermängden i kubikmeter räknat i skogen, skulle det innebära att utsläppen i världen skulle sluta öka. Vi skulle alltså ta hand om hela ökningskilen. Detta är ett exempel på hur man kan berätta vilket värde skogen har i det här sammanhanget.Detta är naturligtvis, och det är också bakgrunden till FN:s klimatförhandlingar runt det vi förkortar LULUCF, att ge en morot till de här stora länderna som har oerhört mycket skog och där avverkningen och ibland skövlingen ger enorma klimateffekter.Jag tycker att det är viktigt att vi är spelbara i de förhandlingarna, eftersom vi är ett land som kan visa på att det går att förändra situationen och också öka livskvaliteten och tillväxten i ekonomin. Jag skulle vilja börja med att kommentera det som tog upp i sitt första anförande eftersom jag inte hann göra det.Vi i vill att industrin ska gå över till att använda förnybart, och vi tror att det är fullt möjligt. Jag tycker att och anförande osar en ganska defensiv hållning när det gäller detta.Vi i är för koldioxidlagring. Vi ser en väldigt stor potential i det, inte minst för att uppnå negativa utsläpp, det vill säga att man använder biobränslen och sedan pumpar ned koldioxiden under marken. Men koldioxidlagring ligger än så länge väldigt långt in och kommer att kosta mycket pengar.