· H11024 · 2013-10-25 09:01:44 — Vad gäller har den tyska regeringen naturligtvis rätt att fatta vilka beslut den vill. Det beslut som fattades, alltså att stänga ned kärnkraften i , innebär med matematisk nödvändighet att den fossila användningen - vi får se hur många det blir - kommer att öka med ganska stora mått i . Det tycker säkert vi allihop är dåligt. Vi får se hur lång perioden blir innan de förnybara energislagen kan ta över. Detta är dock ett beslut tar och måste ta, och det är en nödvändighet att fossil energiåtgång blir merparten av den tyska elproduktionen . Det kan man tycka är bra, eller så kan man tycka att det är dåligt - det är i alla fall konsekvenserna av det förslag hejade på.Lise säger att resultatet av alliansregeringen är si eller så - fel, fel, fel! Det är resultatet av vad som hände 2000-2006. Då gick från utsläppt koldioxid. Under merparten av hade ni Socialdemokraterna som samarbetspartner, och ni valde att inte avbryta detta. Därmed har ni ett delansvar.Vårt ansvar är att ta tillbaka detta. Vi fick det här i knäet av er samarbetspartner och med ert passiva stöd. Vi fick det i knäet; vi fick att hantera. Vårt mål är att dra ned detta till till 2020, och jag både tror och hoppas att ni tycker att det är en bra väg. Hur detta ska ske är inte en fråga för ministern eller ägaren, utan det är en fråga för bolaget och dess styrelse. Det som är bra med ett kvantitativt mål är att man under resans gång kan mäta och se om det uppnås. Uppnås det inte måste vi som ägare vidta aktiva åtgärder för detta. , när det gäller fråga om krav på nya ägare: Det är som bestämmer vilken energimix de vill ha. Det är som bestämmer om de vill ha kolkraft eller annan typ av kraft. har bestämt sig för att man inte vill ha kärnkraft, och då får det bli kolkraft, gaskraft, oljekraft och ökande CO2-utsläpp - till dess att de förnybara energislagen är mer utvecklade än de är . Därför är det upp till och inte eller ägarna av att bestämma hur dessa kolkraftverk kommer att användas. har vi haft ett antal olika meningsutbyten här. Det har funnits flera chanser för finansmarknadsministern att svara på de frågor som ställs i interpellationerna. Det har inte kommit några tydliga svar, så jag skulle gärna vilja uppmuntra finansmarknadsministern att faktiskt ge ett svar på de frågor som har ställts. Det är ja- eller nejfrågor, och det är ganska lätt att svara antingen ja eller nej på dem.Den första frågan handlar om att man sätter upp hållbarhetsmål och en ägarpolicy samt säger att de statliga bolagen ska vara miljöföredömen. Är det i överensstämmelse med att låta ett statligt bolag öppna fem nya brunkolsgruvor som leder till i koldioxidutsläpp? Ja eller nej - har svaret, och han kan ge det till mig och till svenska folket.Den andra frågan handlar om att vår statsminister tillsammans med statsministrarna från , , och , samt i samarbete med president när han var här, skrev under en överenskommelse. Jag har den här i min hand - det kallas ett joint statement, alltså ett uttalande man gör tillsammans. Det står att alla de här länderna tillsammans med ska sluta ge offentliga medel till nya kolkraftverk i andra länder. Det är svårt att tolka på något annat sätt än att man ska sluta använda offentliga medel. är ett offentligt bolag, det vill säga: Det är offentliga medel. Stämmer den inriktning nu väljer - med regeringens acceptans - överens med den överenskommelse statsministern och de nordiska länderna har gjort tillsammans? Ja eller nej, ; svårare än så är det inte. Det är två frågor. Jag vill ha ett ja eller ett nej på båda två.Peter försöker närmast desperat att utmåla det som att regeringen inte har något val och att det inte finns någon möjlighet att agera. Jag vill kraftigt protestera mot den verklighetsbilden. Man kan titta till exempel på det tyska bolaget , som har tagit ett väldigt tydligt policybeslut att sluta investera i fossilkraft och låta alla sina resurser gå till förnybar energi. Vad är det som hindrar från att se till att gör detsamma? Jag ska försöka svara på Per frågor. Jag konstaterar dock att Per inte har svarat på frågan hur han själv agerade i ledningen på då gick från . Vi kanske kan få svaret vid ett annat tillfälle.Vattenfall har som mål att gå ned från till 2020. Det är inte rimligt att ägaren ska besluta för hur detta ska ske. Om detta kan ske enligt plan tycker jag att det är rimligt att bolaget bestämmer hur man använder det utrymme man har för att göra utsläppsminskningen. Det betyder att om den investering som beslutades - alltså det år då fortfarande var stödparti till Socialdemokraterna i den ekonomiska politiken; det är därifrån beslutet kommer - är förenligt med målet att gå ned till har bolaget sett till att göra som ägaren säger. Om man inte lyckas med det är det ett misslyckande, och då måste vi skärpa målet ytterligare för bolaget. Det är inte upp till regeringen att berätta för bolaget vilka typer av investeringar som ska göras. Vad gäller överenskommelsen med kan jag upprepa vad regeringen har sagt i frågan: Inom en överskådlig framtid kvarstår den potentiella konflikten mellan att skapa förutsättningar för utveckling i fattiga länder och målet att minska utsläpp. Därför kan det inte uteslutas att under sällsynta omständigheter kommer att ge stöd till instruktionerna om investeringar i kolkraft.Återigen: Beslutet är - det år då hade samarbete med Socialdemokraterna.