· H110122 · 2013-12-09 13:01:21 — har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att bättre ta till vara den resurs som fäbodbruket utgör, till exempel vid prioriteringar i landsbygdsprogrammet. har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder för att trygga böndernas verksamhet och den biologiska mångfalden i mosaikbetesmarkerna i och . har frågat mig hur jag ser på frågan om hur vi skapar ett livskraftigt skärgårdsjordbruk och vad jag avser att göra för att minska skärgårdsböndernas oro och stärka deras möjligheter. Vidare har också ställt en fråga om på vilket sätt jag avser att stödja bevarandet av fjällkon och andra utrotningshotade husdjur.Jag besvarar interpellationerna i ett sammanhang.Ett av de viktigaste verktygen för att främja svenskt jordbruk och även annan verksamhet på landsbygden är landsbygdsprogrammet. Programmet ger EU:s medlemsstater stora möjligheter att inom givna ramar utforma ett program som anpassas till det egna landets behov.Så är det , och jag kan försäkra att landsbygdsprogrammet även under den kommande programperioden, det vill säga 2014-2020, precis som kommer att vara ett viktigt verktyg för att stötta svenskt jordbruk.Frågorna som ställs rör områden och brukningsmetoder som i dagens jordbruk är av så stor omfattning men som i samtliga fall är en viktig påminnelse om gamla tiders jordbruk och en del av vårt kulturarv och som bör ha en plats även i dagens jordbruk.Landsbygdsprogrammet får en lägre budget jämfört med dagens program eftersom de medel som kommer från EU kommer att minska. Detta innebär att prioriteringar mellan vilka åtgärder som ska få plats i programmet måste göras. Det ska också sägas att det på EU-nivå fortfarande saknas beslut om vilka regler som ska gälla . Det betyder förstås att innehållet i ett svenskt landsbygdsprogram inte heller har kunnat beslutas än.Den gemensamma jordbrukspolitikens första pelare, gårdsstödet, kommer inte heller att införas . Den så kallade förgröningen, som innebär att även gårdsstödet villkoras med miljökrav, får effekter på hur miljöersättningarna kan utformas. kommer därför att bli ett mellanår i landsbygdsprogrammet för att jordbrukspolitikens båda pelare ska komma i fas med varandra.Trots de oklarheter som finns vill jag dock än en gång säga att landsbygdsprogrammet, precis som , kommer att vara ett fortsatt starkt stöd för alla delar av svenskt jordbruk. Jag får motvilligt tacka ministern för svaret.Att jag gör det motvilligt beror inte bara på att ministern väljer att slå ihop svaret på mina interpellationer med två andra interpellationer utan på att jag faktiskt har ställt två olika interpellationer till ministern. Även om ministern anser att då det bara handlar om och de mindre jordbrukens förutsättningar kan de buntas ihop anser jag att det är två skilda frågor, som jag ville debattera med ministern.Jag kan bara beklaga att ministern har tagit det beslutet. Det känns respektlöst gentemot alla dem som oroas över framtiden och kämpar för att få verksamheten att gå runt.Vi kan konstatera att möjligheterna att driva ett småskaligt jordbruk har försvårats under de år som gått. Konkurrensen är knivskarp i dag.Anledningen till att jag har ställt dessa två frågor, om stödet till fjällkon och om utvecklingen av fäbodbruket, till ministern är att det är uppenbart att det småskaliga, mer naturnära och mer resurssnåla, som bevarar vårt kulturarv utan att för den delen vara en museiverksamhet, riskerar att få stå tillbaka när har gjort sina prioriteringar.Det första beskedet och signalen om detta kom när meddelade ägare av renrasiga husdjur, bland annat fjällkon, att stödet till dessa kommer att minskas och försvinna helt under 2015.Att med så kort varsel få beskedet är ju i sig oacceptabelt, speciellt om man anser att man som företagare ska ha långsiktigt hållbara villkor. Ministerns eget parti hävdar ju att man är företagarvänlig, ser företagarnas villkor och sätter dem i centrum. I detta fall har man inte gjort det.Att dra in det stöd som fjällkon, tillsammans med andra hotade husdjursraser som anses vara viktiga delar i vårt kulturarv, har genererat på och djur har fått många att undra hur regeringen resonerar kring det småskaliga, lokala jordbruket och hur vi ska bevara vårt kulturarv. Det här ger signaler - eller det är snarare brist på signaler.I dag finns det knappt 2 000 renrasiga fjällkor, varav ca 800 finns i mitt hemlän . Då kan man fundera hur ministern ser på dessa besparingar på det småskaliga jordbruket. Ministern är medveten om att det är främst i mellersta - , och - som man har mjölk- och ostproduktion med fjällkon.Jag möter många ostproducenter och mjölkproducenter som beskriver fjällkons mjölk som unik och särskilt lämpad för osttillverkning. Man är stolt över att kunna producera osten eller leverera mjölken till ett lokalt mejeri som man vårdar vårt gemensamma kulturarv.Fjällkon producerar mindre mjölk, även om den är fetare, och när man slaktar djuret får man mindre kött, som det är mycket godare. Fjällkon är mycket mindre men är tåligare och lever på ett annat bete än många andra kor i dag.Det här behöver jag inte berätta för ministern. Jag tror till och med att ministern håller med mig då jag säger att fjällkon är värd att bevara.Men då undrar jag vad ministern kommer att göra för att fjällkon ska ha en säker framtid. Vad kommer i stället för de hotade husdjursraserna? Det hör till god ton att man tackar för svaret. Landsbygdsministern har en alliansbroder som brukar använda uttrycket snömos. När jag tar del av landsbygdsministerns svar har jag fått klart för mig vad alliansbrodern menar när han kallar någonting snömos.Herr talman! Från norra till norska gränsen är landskapet precis så vackert som en gång beskrev det: "Mellan dessa kala urtidskullar är bördig jord och gammalt bondeland." I skrevorna i bergen och gräsfläckarna växer många rara växter som kanske är bästa biologiska mångfald.Ett av de stora hoten mot dessa marker har varit och är att de inte betas av nötkreatur och andra djurslag. Betet och djurens tramp gör att både flora och fauna, inte minst insekter, gynnas. Dessa så kallade mosaikbetesmarker ingår i miljömålet Ett rikt odlingslandskap. Det är riksdag som har beslutat om miljömålen.Sverige har svårt att klara målen för det rika odlingslandskapet. Ängs- och hagmarkerna växer igen på grund av för få betesdjur, vilket i sin tur beror på att det är dålig lönsamhet i jordbruket.Ersättningar till dem som har djur på mosaikbetesmarker gör att extra kostnader som till exempel båttransporter av djur och långa resor vid tillsyn av djur inte blir så betungande. Men har regeringen kommit på att ersättningarna inom utvald miljö och ett antal till inom det så kallade landsbygdsprogrammet ska bort.De lantbrukare som har åtaganden som går ut detta år kan inte söka nytt förrän . De får alltså inga pengar eller 2015. Detta på grund av att regeringen är rädd för att slå i det så kallade budgettaket.Om det kommer pengar till mosaikbetesmarkerna 2016 vet ingen. Om det gör det, finns det då några som längre är intresserade av att hålla djur på markerna? Det vet vi inte heller. utan bete innebär igenväxning och ytterligare ett hot mot den flora och fauna som redan är hotad.Ett uteblivet betande försämrar inte bara den biologiska mångfalden utan även tillgängligheten i våra marker längs kust och i skärgård. Det påverkar också friluftslivet och inte minst turismen, som är så betydelsefull för vårt landskap.Denna fråga kan te sig som en krusning på havets yta för den oinvigde, men för dem som det berör är hoten stora.Ett stort antal skärgårdsbönder har hört av sig till mig. De är oroliga för sina företag och för sina familjers framtid. När jag analyserar deras oro lite mer i detalj kan jag konstatera att den är befogad, och jag ser de framtida följderna av en utebliven ersättning som långtgående.Ministerns svar är inte ett svar på min fråga om han tänker vidta några åtgärder för att trygga böndernas verksamhet och den biologiska mångfalden. Det svar som dessa bönder och jag får är snarare ett svar som kan kallas för snömos. Jag hoppas att svaret kan bli tydligare under debatten. Tack så mycket för svaret, landsbygdsministern!Dock måste jag säga att de svar som vi har fått inte ger mycket tröst till de företagare och bönder runt om i som kommer att beröras av de förändrade reglerna och förutsättningarna.Om stödet uteblir kommer det att få oerhört stora konsekvenser för enskilda bönder och framför allt för de små aktörer för vilka miljöersättningarna är oerhört viktiga.Jag har pratat med ett antal lantbrukare i , där man bedriver en hel del jordbruksverksamhet, om än väldigt småskalig. För dem kan det röra sig om 100 000-150 000 i stöd som försvinner. För dem är det livsviktigt. För dem är det ett av de ben som de står på för att klara av att bedriva den här typen av verksamhet.Ministern säger att 2014 kommer att vara ett mellanår. Tyvärr kommer det mellanåret att innebära att en del av lantbrukarna inte kommer att klara att bedriva sin verksamhet. Jag håller med mina kolleger om det som har sagts tidigare: Då kommer en hel del av de företagen att tvingas lägga ned.Om det är någonting vi ska vara väldigt medvetna om är det att om den här verksamheten försvinner från skärgården eller från andra specifika miljöer, då kommer det att vara väldigt svårt att få tillbaka den. Jag tycker att det är viktigt att värna det kulturarv och de väldigt specifika miljöer vi har till exempel i våra skärgårdar.Precis som min kollega sade har vi en hel del kvar att arbeta med för att klara miljömålet Ett rikt odlingslandskap. Därför är det oerhört problematiskt att vi nu slår undan benen för de här företagen.En aspekt av frågan om ersättningar och borttagande av ersättningar som har kommit mig till del är att det också kommer att skapa stora administrativa problem. Länsstyrelserna kommer i och med detta att få en lägre andel TA-medel. På grund av det kommer de att få svårt att klara den administration de har . har vi oerhörda problem med tilliten i fråga om hur de här ersättningarna betalas ut på grund av den återkravsdiskussion som ministern är väl medveten om.Ett annat problem som kommer att uppstå i och med att länsstyrelserna får mindre pengar är att de med största sannolikhet kommer att få säga upp en eller - säkerligen - flera medarbetare på grund av att det då inte finns tillräckligt med resurser. Detta trots att vi vet att arbetet med att administrera de här systemen i mångt och mycket kommer att vara kvar.Vi vet inte vad som kommer att hända 2016. Då är det oerhört olyckligt att vi kommer att hamna i en situation där länsstyrelserna och även andra intresseorganisationer är tvungna att säga upp kompetent personal under ett eller för att sedan, 2015 eller 2016, anställa den igen. Jag tror att det kommer att vara svårt att hitta den kompetens som behövs för att kunna bedriva en seriös tillsyn och administration av de här systemen.Min fråga till ministern är alltså: Vad ska ministern göra för att säkerställa att lantbrukarna som känner en oerhört stor oro ska klara framtiden och för att vi ska ha en säkerhet i fråga om hur myndigheterna sköter utbetalningarna? Arbetet med att ta fram ett nytt landsbygdsprogram för , 2014-2020, pågår som bäst. Min ambition är att detta ska vara klart så fort det bara går. Om jag vid det här tillfället ska anlägga en tidsaspekt säger jag att jag räknar med att vi ska vara klara . Det är alltså i tiden.Vad är anledningen till att läget är som det är? Det finns många skäl, men som ledamöterna väl känner till är hela den jordbrukspolitiska reform som är beslutad ungefär försenad i tiden. sista beslut togs för två à . , alltså det legala regelverk som ska gälla, finns ännu inte. Därav svårigheten att ta fram ett nytt program för perioden 2014-2020.Till detta ska läggas det jag nämnde i mitt huvudanförande och mitt huvudsvar, nämligen att det i pelare ett, som ledamöterna också väl känner till, finns en förgröningskomponent. Detta gör att problematiken är komplex i fråga om att få fram ett program över huvud taget.Jag räknar som sagt med att vi ska ha tagit fram ett underlag och kunna fatta ett beslut i det här hänseendet . Sedan ska detta beslut kommuniceras till kommissionen i , som också har att lägga synpunkter på det.Detta gör att 2014 blir ett mellanår. Det beror inte på mig att det är på det sättet, och det beror inte på heller. Ingen skuld är lagd ens på oppositionen i det här avseendet. Jag tror att vi tillsammans har försökt att driva på de reformarbeten som är gjorda så mycket vi bara har kunnat. Men är beslutsfattandet som det är, och det måste vi acceptera och arbeta efter.Till detta ska läggas ytterligare en ny komponent, nämligen att vi ska ta fram en så kallad partnerskapsöverenskommelse. De andra program som finns i EU-systemet ska koordineras. De har inte heller varit beslutade så väldigt länge, och detta ger oss lite extra huvudbry.Trots detta är alltså mitt besked att min förhoppning är att vi ska ett komplett programförslag och utkast och en partnerskapsöverenskommelse som vi kan skicka till kommissionen . Eftersom det är jul- och nyårshelger måste jag nog säga att början är i februari månad.År 2014 är alltså ett mellanår. Till det ska läggas att vi aktivt har tagit beslut som innebär att tre av de största och kanske viktigaste miljöstöden kommer att fortsätta att betalas ut, nämligen de tre stora miljöersättningarna. Men också stödet till de mindre gynnade områdena kommer att fortsätta. De är ju riktigt viktiga för att jordbruk ska kunna bedrivas i hela landet. Till detta ska läggas att vi också kommer att betala ut pengar till bredband till de leaderprojekt som är i gång och som efter detta på svenska kommer att heta lokalt styrd utveckling. Det kommer också att finnas ett visst utrymme för investeringsstöd till bland annat rovdjursstängsel. För att inga missuppfattningar ska råda ska därtill läggas den verksamhet som rasföreningarna bedriver för de utrotningshotade arterna. De kommer också att få stöd , 2014, för jag och vi i regeringen tycker att de gör ett viktigt arbete, och det är viktigt att bevara den genetiska mångfalden, som ju har en stark koppling till den biologiska mångfalden i vårt land. För dem som ser på debatten är det viktigt att berätta att besluten om hur stöden ska se ut är regeringens egna. Det är inte vi i som är med och fattar de besluten. Det är därför det är så viktigt för oss att faktiskt få debattera detta.När man nu levererar något slags besked säger man att de viktiga miljöstöden kommer att kunna fortsätta betalas ut . Det är i sig ett besked om att några stöd är viktigare än andra. Det är en av signalerna. Det finns de som blir utan . De besked som har gått ut till dem som äger, tar hand om och driver jordbruk med renrasiga fjällkor har fått beskedet att det inte kommer några stöd 2015. De kommer att betalas ut men minskande . Det var det enda besked jag fick av ministern.Jag hade velat få ett besked om hur man ser på det småskaliga jordbruket och hur man ser på fäbodarnas förutsättningar att bedriva sin verksamhet. Hur ser man på det miljövänliga och resurssnåla jordbruket som också bevarar vårt gemensamma kulturarv? Vilket är beskedet till dessa jordbrukare? Vad ska de vänta sig när man hamnar i fas?Jag tycker att man hade kunnat stå i startgroparna. Även om detta har dröjt har man ju fått på sig att arbeta fram ett program. Jag undrar om ministern är beredd att styra över en del av resurserna till ett mer kvalitativt jordbruk som har ett mervärde i förhållande till den industriella produktionen.Jag kommer från . Det gör att jag har en annan ingång i debatten. Det känns i alla fall så. Vi har ett särskilt arv när det gäller både fäbodar och fjällkor. Men det handlar också om att vi länge har stått och står för det lokalt producerade, som är så viktigt när det kommer till mathantverket. Det är en viktig del i det som kommer att debatteras , nämligen det lokalt producerade. Hade man inte utvecklat mathantverket som vi har gjort i , med hjälp av Eldrimner, som står i spetsen som ett nationellt centrum, hade man inte haft något att bygga på när man drog i gång ett projekt som har kostat alldeles för mycket pengar och genererat för lite resultat. Jag menar att vi i har byggt grunden och basen för det arbetet.Då undrar jag hur ministern ser på detta. Hur ser ministern på det småskaliga jordbrukets roll i att marknadsföra som ett matland? Hur ser ministern på landsbygdsprogrammets möjligheter att stötta det lokala? Tänker ministern prioritera det lokala i det nya programmet?I ett läge då 15 000 arbetstillfällen har försvunnit i lantbruket, som ministern lovade 20 000 nya, måste det väl ändå finnas en strategi för denna näring? Hur ser ministern på den strategin, om det nu finns någon? Jag vill att ministern delar med sig av de tankarna.Vi kan se på , som är ett framgångsland inte bara när det gäller att vara ett matland, utan man har också det största industrijordbruket i . Där har man lyckats stötta det lokala. Hur ska vi lyckas med det, herr minister? Hur ska vi visa att vi kan vara ett land där vi tror på jordbruk i flera storlekar i hela landet? Det är inte bara jag som blivit kontaktad av berörda bönder i den här frågan - bönder som är djupt förtvivlade över hur regeringen hanterar deras situation. Även ministern har fått påstötningar, bland annat genom brev. Jag vet att han har fått ett antal brev, och jag också. Jag tänkte läsa upp ett av dessa brev som ministern har fått. Jag pratat med brevskrivaren, och han tycker att det är helt okej att jag läser upp brevet i . Han skriver så här: Hej ! Jag och min driver vårt lantbruk med lammproduktion, ca 150 pälstackor. Vår affärsidé är att ha betande tackor med lamm ute på fyra öar i och sedan sälja lammköttet till lokala butiker.Stigfjorden är ett naturreservat som ligger mellan och och blev speciellt omnämnt av CNN när man 2013 utsåg till nr 7 av världens vackraste vildmarker.Fram till har vi fått så kallat mosaikmarkstöd och svårtillgänglighetsstöd för att ha djur på öarna. För vår del handlar det om , av den totala EU-ersättningen. har någon beslutat att dylika stöd inte kan förlängas. Då det är en mycket arbets- och kostnadskrävande hantering vi håller på med ser vi oss nu nödgade att sluta med djurhållning på en totalareal av ca , varav ca är mosaikmarker, om ersättningen försvinner. Om dessa marker står obetade ett eller kommer slyet att växa sig så högt att fåren inte når upp till topparna. Sedan följer en snabb igenväxning. Bäste , gör något snabbt så att bönderna som har denna unika kunskap får ersättning även 2014.Detta är för många av oss ett hårt ekonomiskt bakslag, och många öar riskerar att bli obetade då besättningarna nu måste minskas på grund av betesbrist.Jag hoppas på ett snabbt och positivt svar. Ring gärna så skall så ska jag berätta mer. Vänligen i Stordal.Han är en av många brevskrivare som både ministern och jag har fått kontakt med. och många andra bönder sitter nu och lyssnar på vad ministern har att säga. Deras förhoppning är att ett annat svar ska ges än det som ministern har levererat.Vi fick ett förut som nämnde. Till ministerns viktiga prioriteringar hör inte mosaikmarker eller dessa bönder som ska forsla ut djur på öarna för att hålla en rik flora och fauna levande. De handlar inte om att ge allmänheten möjlighet till ett rikt friluftsliv. I stället handlar ministerns prioriteringar om bland annat bredband och rovdjursstängsel.De här bönderna får möjligtvis vänta till 2016 eller 2017 om de över huvud taget får några pengar, och då är det . Då har de redan fått ge upp. Då kommer inte CNN längre till och säger att vi ligger sjua i världen bland de vackraste turistområdena, för då kan man inte längre komma dit med kanot och gå i land. Då kan man inte längre slå upp tält eller liknande, för då är det förbuskat och förvildat överallt.Jag hoppas, , att vi kan få ett annat svar . Du vet som företagare att man inte kan hoppa över ett eller i bokföringen och driva en verksamhet. Man behöver stabilitet och långsiktighet när man driver företag. Det gäller även bönder. Landsbygdsministern säger att det är ett komplicerat system och att det är fler parter än bara regeringen som är inblandade. Jag håller med. Jag kan instämma i att detta inte är någon enkel materia. Jag är helt övertygad om att regeringen och har jobbat oerhört mycket med att få fram det material vi har . Det ska bli väldigt intressant att i jul eller eller när det nu blir få läsa regeringens slutgiltiga förslag eller åtminstone det förslag som finns då.Det är lite sorgligt att vi i inte är mer inblandade. Jag tror att det skulle vara nyttigt att kunna ha mer diskussioner, även om vi har informella samtal, vilket jag är glad över. Däremot är jag orolig när ministern säger och fortsätter att säga att 2014 är ett mellanår. Ja, det är ett mellanår, och jag förstår att det finns komplexiteter som gör att det inte går att göra precis hur som helst. Men för de här företagarna kommer de här två åren, som det troligen blir, att få oerhört stora konsekvenser.Det vore oerhört sorgligt om vi hamnade i en situation där en del av det kulturarv som vi har jobbat i generationer med att bygga upp skulle slås undan på grund av ett eller , på grund av att regeringen i stället prioriterar skattesänkningar.Det finns en annan del där jag inte riktigt håller med ministern. Ministern säger att det inte är regeringens fel, utan det är EU som har en sen process. Det är mycket riktigt att EU har en sen process. Vi hade nog alla varit glada om det hade skett tidigare. Men det är regeringen som har prioriterat hur budgetpengarna ska fördelas. Och och sannolikt även 2016 får landsbygdsprogrammet avsevärt mycket mindre pengar. Det är en prioritering man har gjort för att klara budgettaket, för att regeringen i stället ska kunna sänka skatten.Hade regeringen velat hade man kunnat skjuta till pengar. Vi socialdemokrater skjuter till exempel till 371 miljoner ytterligare, förutom de pengar som regeringen har lagt, för att vi ska få en bättre balans.Jag kan förstå att det finns problem, men man ska vara medveten om att det är en tydlig prioritering från regeringen. Man har mindre pengar i början för att man ska klara budgettaket, på grund av att man har andra utgifter. Det är tydligt. Regeringen hade alltså kunnat göra annorlunda även om man har tidsbrist.Åter till frågan. Vi har fortfarande inte fått svar på hur de här lantbrukarna ska klara sig. Jag tror att det är oerhört viktigt att man tar sig en funderare kring hur vi ska klara kontinuiteten när det gäller de små lantbruken, som är oerhört beroende av olika typer av ersättningar. Vi vill att de ska bedriva den här typen av miljövård. Därför måste vi hitta ett sätt så att de blir kompenserade för det oerhört viktiga arbete de gör.Jag skulle vilja vädja till ministern. Kan inte ministern se om det finns något sätt att faktiskt stötta de här lantbrukarna, så att de klarar sig under mellanåren? Låt mig först konstatera att jag också tycker att den här debatten är oerhört viktig. Den berör många viktiga verksamheter i vårt land. En del är stora. Andra är mindre. Men alla är lika viktiga.Låt mig efter bästa förmåga besvara de framställda frågorna. Jag börjar med fäbodbruket. Jag vill först konstatera att det är en tillgång för den svenska landsbygden, inte minst när det gäller att även i fortsättningen utveckla turistverksamhet och mathantverk. Jag vill säga att det är en missuppfattning om det har uppfattats som att jag skulle vilja ta bort stödet till fäbodbruket. Så är det inte alls, utan jag har fortsatt ambitionen att kunna stödja fäbodbruket inom ramen för vårt landsbygdsprogram.Exakt hur det ska gå till måste jag be att få återkomma till när de legala ramarna och förutsättningarna är kända och finns. De finns ännu inte. Därför går det alltså inte att ge bättre och mer konkreta besked i den frågan än i dag.Det är samma sak vad gäller fjällkon och andra utrotningshotade gamla husdjursraser, som vi kan kalla dem.