· H1106 · 2013-11-08 12:08:06 — Det andra är att förbättra likvärdigheten i samhället så att alla barn får en bra start i livet. Det tredje är att skapa en kunskapsgrund för vår samhällsekonomiska utveckling.Om vi tittar på de länder som har klarat skolan bäst är det , , , och som är de länder som över åren förefaller prestera de bästa skolresultaten.Man kan ställa frågan: Vad är det som skiljer skolan i , och mot den svenska skolan? Jag skulle särskilt vilja lyfta fram tre saker.Det första är att kunskapskraven har varit påtaligt mycket tydligare. Man har haft mycket mer av prov, läxläsning och fokusering på en kunskapsskola, en pluggskola, en skola där inlärning är kärnuppgiften.Det har för det andra byggt på en bred nationell uppföljning i termer av betyg och prov. Man har haft omfattande betyg där man kan värdera olika klasser, skolor och elever mot varandra. I många fall har man till och med nationellt redovisat proven och provresultaten på ett väldigt uppmärksammat sätt.Det tredje är att man har haft bättre utbildade lärare särskilt i ett avseende. De har haft en tyngre akademisk ämneskompetens. Det har alltså varit en naturlig väg från akademiska studier för den som varit orienterad mot språk eller matematik att blir lärare. Det handlar om gedigen ämneskunskap och inte att man har hållit på med omfattande grupparbeten eller sådant som präglat den svenska lärarutbildningen.Vad är poängen med den här redovisningen? Det slående är att socialdemokratisk skolpolitik inte bara utan kanske , 30 åren eller 40 åren har handlat om att förändra en skola som såg ut ungefär som i och fungerade ungefär som i eller till att bli någonting annat.Där är det inte viktigt med kunskapskrav, utan andra mål har blivit viktigare i skolan. Där var betyg, prov och läxor någonting som man uppfattade som ett bekymmer. Där var det inte centralt att det just var ämneskunskaper som präglade lärarna utan lärarutbildningen skulle läggas vid sidan av den övriga högskolan och universitetssystemet med en annan inriktning.Nu jobbar regeringen noggrant, systematiskt och i hög takt för att återställa den svenska skolan så att den blir mer lik de skolor som har gjort bättre resultat. En sak är särskilt slående när man tittat på svenska skolbarn i jämförelse med barnen i dessa länder.I , , , och ägnar barnen väsentligt mer tid av sin fritid åt att göra läxor eller studera. När svenska barn spelar fotboll eller går på olika sociala aktiviteter pluggar de barnen. Häpnadsväckande nog leder att de ägnar mer tid åt sin skola till att de uppnår bättre skolresultat.Det tycker jag är bra. Det är i grund och botten en riktig utveckling som vi nu ser i svensk skola. Barnen kommer att ägna mer tid åt skolan. Vi ökar undervisningstiden i matematik. Vi ska gå vidare med språk. Vi förstärker sedan detta via sommarskola, läxstöd och annat. Det kommer gradvis förskjuta mot att ha mer av en kunskapsskola.Socialdemokraterna vill fokusera på den av som går till barnpassning där en liten del går till läxhjälp. Det är och förblir en sidofråga till den stora frågeställningen. Socialdemokraterna, och vill backa tillbaka till den flumskola som skadade under . Det är huvudfrågan och problemet här. Grisen blir inte fetare för att man mäter den ofta, sade , som är förbundsordförande i . Jag tror inte att hon med det menade att vi skulle sänka kunskapskraven skolan. Däremot tror jag att hon menade att kraven på kunskap också måste mötas med möjligheter.Utbildning är en av våra viktiga insatser, som jag sade i mitt förra inlägg, för att barn och unga ska klara skolan och sedan konkurrera på en arbetsmarknad. För att varje barn ska få det stöd som krävs måste klasserna bli mindre.Vi vill skapa mindre klasser med upp till fem barn färre per klass . Det är bra både för elever som behöver en extra stimulans och för de elever som behöver extra stöd. Tidiga insatser i skolan ger också väldigt bra effekt.Därför behövs det fler speciallärare och specialpedagoger i skolan så att alla som behöver kan få ett tidigt stöd. Vi vill investera 4,5 miljarder mer i skolan än regeringen. När det kommer till läxhjälp och läxstöd avsätter vi 100 miljoner till skillnad från regeringens 16.Jag delar finansministerns uppfattning att skolan och utbildningen är viktig och att kraven ska vara höga. Men jag menar också att vi måste möta upp det med möjligheter som gör att alla får tillgång till en god utbildning.Vi kan inte ha ett system som är beroende av att föräldrar ser till att deras barn klarar skolan. Om vi använder skattepengar till läxhjälp måste vi också satsa på dem vilkas föräldrar inte kan göra ett aktivt val. Som jag sade i mitt förra inlägg motionerade vi socialdemokrater i om läxhjälp till alla barn och inte bara barn till föräldrar som har möjlighet att göra avdrag på skatten. Det röstade den borgerliga majoriteten emot. Vi har lagt fram den motionen på nytt sedan har haft stämma.Numera är för att alla barn ska ha läxhjälp, säger ni. Men ni ska ha kvar läx-RUT. Ni vill ändå ha ökade klyftor trots att ni med läpparnas bekännelse säger att ni vill ha läxhjälp också till de andra barnen.Vi vill förbättra skolan. Vi vill inte fortsätta som det är nu med skolresultat som sjunker . Så kan vi inte ha det. Det är därför vi satsar på fler lärare, mindre klasser, fler engagerade lärare och fler speciallärare. Vi satsar på sommarskola och gymnasieskolan. Vi vill ha ett utbildningskontrakt för dem som inte har klarat gymnasieskolan.Vi satsar på den högre utbildningen. Vi tycker inte att man bara ska satsa på de fina universiteten. Vi tycker att det är viktigt med små och medelstora högskolor, bland annat den i . Men den borgerliga regeringen vill annorlunda. Den vill dra ned på högskoleplatser.Det är viktigt att eleverna lär sig i ett tidigt stadium. Därför vill vi ha läxhjälp till alla barn. Vi kan tänka oss att det sker i föreningsregi eller i skolans regi eller att det sköts på fritidshemmen. Men många föräldrar känner sig maktlösa för att de inte hinner med eller har tillräcklig kunskap för det som eleverna behöver ha hjälp med. Det är därför alla behöver ha läxhjälp, och inte bara de som har möjlighet att göra avdrag på skatten. Det ökar klyftorna. Och vi vill ha ett samhälle som håller ihop. Det påstår i alla fall med läpparna, och jag hoppas att han menar det också. Centralt i debatten är hur vi ser på kunskap. Låt mig uppehålla mig vid några frågeställningar: Hur lär man sig saker? Hur klarar vi sammanhållningen? Hur förbättrar vi skolresultaten?Det finns viktiga erfarenheter från vår egen historia och från de länder som är mer framgångsrika än . Det handlar om grundläggande förhållanden. Det handlar om ordentligt akademiskt skolade lärare som kan sina ämnen och om mer undervisningstid i svåra ämnen. Efter det att den socialdemokratiska skolpolitiken har fått verka är matematikundervisningen i mindre än vad den är i många andra länder. Vi har för lite läxor, vi har för få prov och vi sätter betyg . Allt detta håller vi nu på att åtgärda. På alla dessa punkter går det på tvärs emot den socialdemokratiska skolpolitiken genom decennierna. Jag hör ingenting från Socialdemokraternas sida om att de nu är beredda att acceptera tidigare betyg, fler nationella prov eller en mer akademiskt tung lärarutbildning.Vad är det då som ger sammanhållning? Det vet vi också. Det är att man är tydligare med kraven, stöden och uppföljningen för de elever som inte har studieerfarna familjer och där läxläsning inte är en naturlig del av vardagen och umgänget. Det är då auktoriteten hos lärarna, kravställandet, proven och betygen blir drivkrafter för att man ska kunna göra en utbildningsresa. Det är allt sådant som går på tvärs med Socialdemokraternas skolpolitik. Det vet vi. Vi vet vad Socialdemokraterna står för. De är emot kunskapskrav. De vill ha en lärarutbildning som inte präglas av akademiska ämneskunskaper. De tror inte på betyg, och de tror inte på läxor. Där har vi den grundläggande skiljelinjen. Varför ska vi låtsas att det är på något annat sätt?Miljöpartiet, och Socialdemokraterna tror inte på kunskapsskolan. De vill i stället föra en debatt om av barnpassningspengarna i . Det är vad debatten handlar om.