· H110184 · 2013-12-18 17:43:23 — Kan det till exempel komma någonting mer i regleringsbreven till och Transportstyrelsen, utöver registret över tillgångar, som statsrådet redan har nämnt?Jag undrar också vilka möjligheter infrastrukturministern ser att har att skaffa sig tillräcklig kontroll över järnvägsnätet och dess tillstånd inom nuvarande system och organisation, med de inbyggda brister som jag har talat om tidigare.Vi i föreslår att underhållet av järnvägsnätet ska utföras av i egen regi. Och kanske ser nu även infrastrukturministern att det behövs en ny organisation för svensk järnväg med ordning och reda och ett samlat ansvar för underhåll, som i , som har en väl fungerande järnväg, där tågen går . Jag hoppas att vi inte ska behöva se stora olyckor, som i , där man privatiserade och fragmenterade och först därefter tog sitt politiska ansvar och återförde underhållet och samlade det.Med förhoppningen om denna insikt hoppas jag att jag på övertid får önska infrastrukturministern och alla andra här en god jul och ett gott nytt år. Jag är glad över att har observerat att resenärerna i är mindre nöjda med sin järnväg än vi är i . Det kan jag förstå, för jag är en av de få som har försökt åka på järnväg i , till staden ?ov från . Det var inte lätt, för spåren räckte inte hela vägen. Det var ett problem. Jag förstår de passagerarna.Men, herr talman, nu gäller det anslagen. Det är specialområde att se anslagen ur ett enda års perspektiv. Men det är precis som statsrådet säger. 86 miljarder - eller det kanske blir , till och med - är faktiskt mer än 42 miljarder. Det är ganska mycket till underhåll och reinvesteringar.Det är så man måste se detta. Ett visst år kan det naturligtvis variera med 286 miljoner. Men det är ändå en marginell summa, jämfört med de väldiga anslagsökningar som behövdes för det väldiga underhållsberg som hade byggts upp under ett stort antal år - jag gör inte Socialdemokraterna, speciellt ansvariga. Det är problemet, och det gör att det måste till så höga anslag.Så mycket pengar som har till alla saker finns det ingen mänsklig makt i världen att ha över huvud taget. Alla järnvägens aktörer har gått gemensamt ihop för att jobba för tåg . Vi skulle inte ha sett det samarbetet , men det finns en insikt om att alla måste samarbeta med varandra. Det är oerhört viktigt.Det kan aldrig, , vara okej att kompromissa med säkerhet, varken för dem som ska köra på våra spår eller för dem som ska jobba på eller vid spåren. Här finns en riktigt stor utmaning med tanke på att vi ska jobba ännu mer med underhåll som resenärer förväntar sig att trafiken ska flyta på så ostört som möjligt.Därför är det också avgörande att komma ifrån det akuta avhjälpande underhållet som stör, förstör, kommer oplanerat, kostar mer och ställer till det för människor och företag. var inne på att man på kort varsel stänger av trafiken på de lågtrafikerade banorna.Min tanke är att med dessa underhållsinsatser styra mot ett mer förebyggande underhåll där man i planeringen i järnvägsnätsbeskrivningen, där operatörer ska köra, också får kunskap om när större insatser ska göras så att resenärer ska förstå och veta vad som händer.Så till frågan om inte borde kontrollera det underhåll som görs i egen regi. ska med - jag antar att interpellanten med flera har lyssnat på honom - identifiera hur funktionen ser ut och påpeka om det finns områden som behöver åtgärdas. Glöm inte bort att också körde egenkontroller på sin verksamhet. Egenkontroller av entreprenörerna innebär inte att är fråntaget något ansvar. har det yttersta ansvaret, och verket gör också kontroller - framför allt oannonserade kontroller.Riksrevisionen tog i sin rapport upp frågan om totalentreprenader eller inte. I den redogörelse som regeringen lämnade till trafikutskottet framgick att regeringen inte riktigt delade uppfattning. drog långtgående slutsatser om att inte använda så mycket av totalentreprenader eftersom de inte hade prövats. Om de inte har prövats är det svårt att veta om de är rätt eller fel.Det är viktigt att våga jobba mer innovativt, hitta fler sätt att jobba med teknisk utveckling, systematisk utveckling, sådant som kan bidra till att vi får ut mer av de pengar som vi avsätter. Det kan vara svårt att få alla typer av upphandlingar att bygga på empiriskt underlag. Då skulle vi aldrig pröva något nytt. Däremot är det viktigt att följa upp för att se att vi får ut avsedd effekt av åtgärderna. Här finns expertmyndigheten , men vi tar också hjälp av Statskontoret för att se på styrningen av och om det blir avsedd effekt.Jag skyller inte ifrån mig, , men jag kan konstatera att det är rätt illa. Det är just med insikten om hur illa det har varit och är som regeringen år skjuter till mer pengar till drift och underhåll. Det var ingen nedskärning som beslutade om i går. Snarare var beslutet en konsekvens av att vi gjorde en extrainsats året innan. kommer regeringen att skjuta till 600 miljoner. Vi är uppe i en nivå av närmare 9 miljarder . Så mycket pengar har man aldrig haft för drift och underhåll. Jag ska ta med ytterligare en fråga. Den handlar om underhållskapaciteten i depåer. Den har inte ökat trots att tågtrafiken har ökat.Jernhusen har en dominerande ställning på marknaden för underhållsdepåer men saknar ett tydligt ansvar för detta. Avser statsrådet att ge Jernhusen ett tydligt ansvar för att tillhandahålla underhållsdepåer i tillräcklig utsträckning?Jag kan konstatera att jag inte har fått svar på varför man inte använder de resurser som finns, till exempel Infranord, för att göra mer direkta satsningar. Jag är kritisk till att statsrådet är mer intresserad av att se till att man får en underhållsbranschmarknad. Det är här och som underhållet behövs. Det finns en skuld där, och vi måste genast göra något.Statsrådet talar om att förbättra upphandlingen, empiri och 50-100 entreprenader för att se om den fungerar. Man ska vara positivt inställd till innovation. Jag tycker att frågorna är för allvarliga för att använda sig av försöksverksamheten.Riksrevisionen har en oerhört viktig poäng att i stället för att hålla på den överdrivna tron på att allt ska lösas på en marknad måste man ta ansvar och säkerställa att underhållet blir gjort och att vi så fort som möjligt kommer till förebyggande underhållssatsningar. är tydlig med att det är för lite statlig styrning. Detta måste infrastrukturministern ta till sig. Det handlar inte bara om att, som gör, avfärda kritik med att den är för teoretisk. Er syn och tro är för teoretisk, inte . Jag rev loss en bit papper här där jag skrivit ned en av frågorna som ställde, nämligen hur det går att komma ifrån ryckigheten i drift och underhåll. Frågan hänger ihop med vad tog upp som kan vara kopplat till Infranord och även andra entreprenörer.I går fattade beslut om att kommer att få en annan anslagsstruktur. Eftersom i sin myndighetsroll är trafikslagsövergripande är också anslagsstrukturen gjord för att man ska tänka trafikslagsövergripande. Det blir en viktig del i nästa steg. När viktiga underhållsprojekt gått i gång har en kritisk del varit om järnvägens pengar tar slut men kanske inte vägens pengar. Det värsta som kan hända är att man måste börja bromsa eftersom man inte vet hur det ser ut nästa år.Den övergripande anslagsstrukturen kommer att vara som en gummisnoddsmodell, vilket gör att du kan få arbeten snabbare på plats, hålla uppe produktivitet och effektivitet. Det bästa är att det går att få bort ryckigheten. kan komma ut tidigare med upphandling och kan göra upphandlingar . Det kommer att gynna alla som jobbar med underhåll.En viktig fråga är underhållskapacitet och de olika depåerna. Det var en fråga som togs upp i . Vi vill inte att kapacitet tas från järnvägen så att man måste åka oerhört långt för att svarva några hjul. På vägen dit förstörs rälsen. Det ställer också till. Den frågan fanns med i . Den är strategiskt viktig. Många av operatörerna tar själva initiativ för att få både avisning, hjulsvarvning och annat att flyta på. Det är mycket viktigt.