· H11052 · 2013-11-12 22:24:11 — har frågat mig om jag avser att verka för att företag de är föremål för brottsutredningar ska kunna uteslutas i en upphandlingsprocess. Han har även ställt frågan om jag avser att ta initiativ för att se till att fackliga rättigheter, miljö, djurskydd och ekonomisk skötsamhet ska kunna väga tyngre i offentlig upphandling.Inledningsvis ska jag klargöra att jag är förhindrad att uttala mig om enskilda fall, men mot bakgrund av de frågor som ställts vill jag framhålla följande.Vad beträffar frågan om uteslutning när leverantören är föremål för brottsutredningar kan nämnas att det redan i den nu gällande lagen om offentlig upphandling, , finns möjligheter och i vissa fall skyldigheter att utesluta en leverantör som har gjort sig skyldig till brott där det finns en lagakraftvunnen dom.Om det inte finns särskilda skäl ska en upphandlande myndighet utesluta en leverantör om den får kännedom om att leverantören enligt en lagakraftvunnen dom är dömd för brott som innefattar bland annat bestickning, penningtvätt och vissa former av bedrägeri.Upphandlande myndigheter får dessutom utesluta en leverantör bland annat om leverantören genom en lagakraftvunnen dom är dömd för brott avseende yrkesutövningen.Det finns dessutom vissa möjligheter till uteslutning av en leverantör som är misstänkt för brott innan det finns en lagakraftvunnen dom.En leverantör som har gjort sig skyldig till allvarligt fel i yrkesutövningen får uteslutas av den upphandlande myndigheten om myndigheten kan visa detta. Med allvarligt fel i yrkesutövningen avses felaktiga ageranden som inverkar på leverantörens yrkesmässiga trovärdighet, vilket bland annat kan innefatta viss brottslighet. I detta fall krävs att den upphandlande myndigheten gör sannolikt att ett fel har begåtts. Det är domstolarna som avgör om myndigheten har lyckats visa att ett fel har begåtts.Det kan här tilläggas att möjligheten till uteslutning mot bakgrund av allvarligt fel i yrkesutövningen kvarstår i det kommande nya EU-direktivet om offentlig upphandling som förväntas träda i kraft i början av nästa år.Vad beträffar frågan om initiativ för att se till att fackliga rättigheter, miljö, djurskydd och ekonomisk skötsamhet ska kunna väga tyngre framgår det av att upphandlande myndigheter bör beakta miljöhänsyn och sociala hänsyn om upphandlingens art motiverar detta.Det nya EU-direktivet tydliggör utrymmet att ställa miljökrav och sociala krav. Dessutom har efterlevnad av skyldigheter på miljöområdet, det sociala området och det arbetsrättsliga området lyfts fram och betonats i direktivet genom en ny allmän bestämmelse om att medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att leverantörer vid fullgörande av offentliga kontrakt iakttar tillämpliga miljöskyldigheter, sociala skyldigheter och arbetsrättsliga skyldigheter som fastställts i unionslagstiftning, nationell lagstiftning, kollektivavtal eller i vissa internationella miljöbestämmelser, sociala bestämmelser och arbetsrättsliga bestämmelser.En förutsättning är att dessa bestämmelser och tillämpliga skyldigheter överensstämmer med unionslagstiftningen.Om tillämpliga skyldigheter inte följs kan anbud förkastas eller leverantör uteslutas från förfarandet.Det kan också nämnas att det enligt det kommande direktivet ska vara obligatoriskt att utesluta en anbudsgivare som dömts för att inte ha betalat skatter eller sociala avgifter. Detta innebär en skärpning på så sätt att det i nuvarande bestämmelser anges att myndigheten i dessa situationer får utesluta en leverantör.En annan nyhet är att det ska vara möjligt att utesluta en leverantör som visat allvarliga eller ihållande brister i fullgörandet av ett tidigare offentligt kontrakt.Som jag tidigare nämnde kvarstår även möjligheten till uteslutning mot bakgrund av allvarligt fel i yrkesutövningen.Jag vill också poängtera att det enligt nuvarande lagstiftning är möjligt att beakta andra faktorer än lägsta pris vid tilldelningen av ett kontrakt. Den upphandlande myndigheten kan välja mellan kriterierna lägsta pris och det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet. Det nya direktivet innehåller dessutom ökat fokus på möjligheten att beakta kvalitet. Det kommer även fortsättningsvis att vara möjligt att upphandla till lägsta pris men det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet sätts i första rummet. Till dessa två tilldelningskriterier kommer lägsta kostnad, som hör samman med att ett livscykelperspektiv anläggs på det som upphandlas.Arbetet med att genomföra det nya direktivet har påbörjats. Direktivet ska vara genomfört i svensk rätt från ikraftträdandet, vilket beräknas ske i början av nästa år.Avslutningsvis vill jag betona att det är viktigt att höja kunskapen och kompetensen hos de upphandlande myndigheterna om vilka krav som kan ställas och hur de kan följas upp.Stöd, information och vägledning om offentlig upphandling, inklusive bland annat miljöhänsyn och sociala hänsyn, behöver koncentreras, förbättras och förstärkas. Detta är ett av skälen till att regeringen i höstens budgetproposition satsat extra på ett förstärkt och samordnat upphandlingsstöd . I går avblåstes konflikten mellan och fackförbundet . Konflikten rörde olika villkor för de anställda, bland annat på företaget fartyg i . Företaget gick till och med så långt under denna konflikt att man tog in strejkbrytare och lyckades ha några båtar i i trafik. Det var ett anmärkningsvärt och ytterst ovanligt grepp i svensk historia, måste jag säga.Nu vill företaget tillsammans med det brittiska tjänsteföretaget bedriva en stor del av skärgårdstrafiken i . Strömma och Serco vann den offentliga upphandlingen av Djurgårdstrafiken. Djurgårdstrafiken är kanske det mest prestigefyllda av - åtminstone det mest publika och det som alla människor kommer i kontakt med.Detta ledde till stora protester och en hel del oegentligheter, varför resten av upphandlingen av skärgårdstrafiken nu har lagts i malpåse. Ett av skälen till den stora uppståndelsen kring detta är att det har framkommit att det brittiska företaget är anklagat för ekonomisk brottslighet i Storbritannien.Serco är annars känt som det företag i som ansvarar för dess kärnvapenarsenal. De driver bland annat ett laboratorium för plutoniumforskning, men är även kända för att driva flera av fängelser.Storbritanniens justitiedepartement har stoppat alla nya kontrakt med så länge rättegången pågår. Serco har också gått med på att betala tillbaka av de pengar de fått felaktigt. De har bland annat debiterat övervakning av interner som för länge sedan avlidit.Det förtjänar också att understrykas att är svartlistat av svenska Sjunde AP-fonden. Jag tror att det har att göra med deras innehav av kärnvapen eller deras ansvar för kärnvapen.I ljuset av detta tycker jag att det är viktigt att vi har ordning och reda vad gäller svensk offentlig upphandling. Jag frågade om det går att utesluta ett företag som är föremål för brottsutredning. I det svar jag har fått kan man konstatera att det är extremt svårt att göra detta. Man kan göra det ifall en dom har fallit, men annars ska det mycket till. Och skulle man göra det kan ett sådant beslut överklagas i domstol.En annan framkomlig väg i det här fallet skulle vara att utesluta ett företag som Serco, som finns på Sjunde AP-fondens svarta lista. Jag vill fråga om detta är förenligt med svensk offentlig upphandling och om han tänker verka för det?Då jag får många referenser till EU:s kommande upphandlingsdirektiv vill jag också fråga Attefall vad som kommer att gälla för den svenska lagen om offentlig upphandling avseende att stärka olika krav på djurskydd, miljö, fackliga rättigheter och så vidare. är detta en interpellationsdebatt i riksdag och inte i , som jag uppfattar är den ansvariga myndigheten för Djurgårdstrafiken. Vi kan heller inte uttala oss om enskilda fall.Vi kan som sagt inte per definition utesluta ett företag från offentlig upphandling för att det driver fängelser i ett annat land. Det måste vara allvarliga kriterier som handlar om sådant som påverkar den verksamhet som bedrivs. misskött sig och inte fullgjort sina skyldigheter, exempelvis inte betalat skatter eller har domar emot sig, kan det uteslutas. Den möjligheten finns.Det finns också möjlighet att utesluta en leverantör om man kan visa att det är sannolikt att leverantören har begått ett fel av aktuellt slag. Men man måste visa att det är sannolikt. Vi måste ha en rättsstat. Det är rimligt.Hur man ställer kraven i upphandlingen, vilken typ av kravspecifikationer man ställer upp och därmed också vilken typ av anbudsgivare som är intresserad av att lägga anbud, men också hur de lägger upp sitt anbud som ska vara så pass konkurrenskraftigt att det ger en god affär, är den upphandlande myndighetens ansvar.Det vi gör är att se till att vi blir bättre ifrån statens sida på att ge råd och stöd att göra rätt utifrån vad man vill uppnå. Självklart har vi också genom de förhandlingar vi varit aktiva i på EU-nivå fått ett direktiv som skapar större möjligheter att ta sociala, etiska och miljömässiga hänsyn.Det innebär inte att vi kan göra hur som helst. Vi behöver ha en lagstiftning som säkerställer en god konkurrens och hushållning med skattebetalarnas pengar och att vi har rätt till likartade spelregler i hela . Det gynnar också . Men det innebär också att vi självklart ska göra den goda affären.Som jag har sagt i mina svar både i den förra interpellationsdebatten och i den här debatten kommer vi säkert, med hjälp av de nya direktiven, den svenska lagstiftningen och det upphandlingsstöd vi nu förstärker, att komma längre på vägen mot att göra rätt som upphandlande myndighet och uppnå de avsedda effekterna av den offentliga upphandlingen.Men vi får som sagt inte blanda ihop äpplen och päron. Bara för att man bedriver en viss verksamhet i ett annat land ska man inte uteslutas från svenska kontrakt, utan man måste ha misskött sig, inte levt upp till sina åtaganden eller begått kriminella handlingar. Då har vi instrumenten.Enligt lagstiftningen har man rätt att utestänga leverantörerna om de har en lagakraftvunnen dom emot sig men också om man kan visa att de sannolikt har begått brotten. De instrumenten finns, men det handlar som sagt om att göra rätt från början så att man uppnår rätt effekt och inte bara jagar extrakostnader utan får den kvalitet man vill ha på tjänsten. I det här fallet handlar det inte om att Serco driver fängelser utan om att de bland annat har debiterat för interner som är avlidna för länge sedan och har tillskansat sig inkomster på en del andra sätt. De har betalat tillbaka ungefär en halv miljard kronor.Det jag tycker är intressant är att stoppar alla kontrakt med ett sådant bolag med hänvisning till att det pågår en brottsutredning mot företaget.Jag kan hålla med om att vi inte behöver gå in så mycket i detta enskilda fall, men jag lyfte upp detta som ett exempel. Jag tycker att det borde vara självklart för svenska upphandlare att en pågående brottsutredning mot ett företag ska vara ett relevant skäl för att utesluta ett sådant företag. Av ditt svar här att döma tycker jag inte att det är solklart i den svenska lagen om offentlig upphandling. Tvärtom är det något som med största sannolikhet kommer att bestridas i domstol.Jag skulle därför vilja fråga : Kommer du, när vi får en ny lag om offentlig upphandling som jag utgår från att vi får när vi får ett nytt EU-direktiv på området, att verka för att det ska bli tydligare så att man ska kunna utesluta företag som är föremål för en brottsutredning?På samma sätt vill jag veta om du kommer att verka för att man ska kunna utesluta företag som finns upptagna på Sjunde AP-fondens svarta lista. Jag tycker att när Sjunde AP-fonden, som förvaltar delar av våra pensionspengar, gör en noggrann granskning av företag som de inte vill investera pengar i har de redan gjort arbetet åt våra upphandlare i kommuner och landsting.Jag tycker att det borde vara ett relevant skäl att kunna hänvisa till Sjunde AP-fondens svarta lista. Anser att man ska kunna göra det ? På vilka sätt kommer du att verka för att vi får en sådan lagstiftning där man ska kunna hänvisa till den svarta listan?I ditt svar, , hänvisar du till EU:s kommande upphandlingsdirektiv. Jag kan hålla med om att det verkar bli en del förbättringar och steg i rätt riktning. Det är bra.Men det riktigt intressanta är ju hur vi implementerar det här direktivet i . Ett direktiv är som bekant ingen detaljlagstiftning, utan det är en lagstiftning som vi kan anpassa efter våra förhållanden. Då tycker jag att det är värt att komma ihåg att det finns en hel del exempel runt om i vårt land där upphandlare har ställt fullt rimliga krav på till exempel djurskydd, att de grundläggande kraven i svensk djurskyddslag ska uppfyllas. Det har överklagats av särskilt ett företag. I vissa fall har man som upphandlare vunnit och kunnat ställa de här kraven, men i andra fall har man förlorat.Då tycker jag att vi har ett problem med vår lagstiftning. Då är inte vår lagstiftning tillräckligt tydlig om hur man kan ställa sådana kvalitetskrav. Här tog jag djurskydd bara som ett exempel. Det hade kunnat gälla även miljö exempelvis.Jag vill veta ifall ni kommer att verka för ett förtydligande i den framtida svenska lagen om offentlig upphandling. finns det en möjlighet i att utesluta en leverantör som har begått allvarliga fel i yrkesutövningen eller har en lagakraftvunnen dom mot sig eller där man kan göra sannolikt att leverantören har begått ett fel av aktuellt slag.Enligt det kommande direktivet ska det vara obligatoriskt att utesluta en anbudsgivare som är dömd för att inte ha betalat skatter, sociala avgifter eller sådant. Det skärps, så att det blir ett skall-krav beträffande de olika ekonomiska misskötsamheterna hos leverantörerna.Men återigen: Det är den upphandlande myndigheten som ska göra den bedömningen och har ansvar för detta. Vi ska som sagt bli bättre på stöd och råd. Hur man ska leva upp till lagstiftningen? Hur ska man tolka lagstiftningen? Hur ska man göra för att göra rätt?I det enskilda fallet är det den enskilda myndigheten som man ska fråga. Sedan får man överpröva i domstol om myndigheten gör rätt. Men det räcker alltså inte enbart med misstanke, och det är inte heller rimligt att någon bara därför att den är utsatt för misstanke ska utestängas. Det måste finnas sannolika skäl för att man har begått ett fel som är av den karaktären.Vi har ett domslut där har bedömt att ett deltagande i ett förfarande med osanna fakturor kan utgöra ett sådant allvarligt fel att man kan bli utesluten. Det finns en del sådana rättsfall.Direktivet kommer att implementeras i svensk lagstiftning. Vi kommer att bedriva ett intensivt arbete för att det ska träda i kraft senast efter att direktivet är antaget av . Vi kommer självklart att titta igenom hur lagstiftningen ska utformas exakt. kommer vi att få ett utredningsförslag från utredaren och också en departementspromemoria som belyser en del saker som vi gör på . Detta kommer att ligga till grund för en rejäl remissomgång för att få in relevanta synpunkter, och sedan går vi in i själva lagstiftningsprocessen.När det gäller just djurskydd och andra kvalitetskriterier kommer det i lagstiftningen att skapas större utrymme för att ta sådana hänsyn. Men vi måste också vara medvetna om att det måste vara förenligt med EU:s grundläggande principer på området. Det ska alltså vara likabehandling, proportionella krav och liknande saker. Man kan inte utforma kraven så att man lyfter fram krav som blir en otillåten diskriminering mot andra länder. Det måste vara relevanta krav, kvalitetskrav där man kan visa att kraven leder till bättre kvalitet som man vill uppnå, och man ska också ha en uppföljning som visar att man seriöst vill veta om den som har fått anbudet har levt upp till kravet ordentligt.Man måste bli bättre i kommuner och landsting på att ställa rätt krav, att formulera dem på rätt sätt, så att de inte bryter mot de grundläggande principerna i på det offentliga upphandlingsområdet.Det är bland annat därför som vi har förstärkt upphandlingsstödet. Vi vill bli bättre på att stödja och hjälpa kommuner, landsting och offentliga myndigheter att göra den goda affär som innebär att hushålla med skattebetalarnas pengar men också få den kvalitet som man är ute efter när man gör upphandlingen.Vi har tyvärr alltför många exempel på när man lite förvånat sprättar kuverten på anbudsdagen och upptäcker att den produkt som man fick var det som hade lägsta pris, vilket man kanske inte riktigt avsåg. Man hade helt enkelt gjort fel i anbudsunderlaget och fått svar på frågor som man egentligen inte hade tänkt sig.Man hade gjort fel från början. Då är det för sent att gå in och försöka rätta till det genom att godtyckligt välja en annan leverantör, utan man måste göra rätt från början. Det är det vanligaste felet man gör. Men gör man rätt från början kan man göra mycket med nuvarande lagstiftning, och man kan göra mer med den kommande lagstiftningen - det är jag helt övertygad om. Det är, , lätt att säga att man ska göra rätt från början. Upphandling är ibland extremt snårigt, särskilt för mindre kommuner som inte besitter en massa juridisk kompetens och så vidare. I ljuset av det vill jag välkomna de extrapengar som ni har avsatt. Det tycker jag är bra.Men jag håller fast vid frågan: Om ett företag är föremål för en brottsutredning är det våra skattepengar som det handlar om, och det handlar om ett förtroende mellan företaget och de som är offentliga upphandlare. Ifall man anser att företaget inte är lämpligt ska man - med hänvisning till en sådan brottsutredning - kunna utesluta ett sådant företag. Det tycker jag borde vara ganska självklart.Jag ställde en konkret fråga om Sjunde AP-fondens svarta lista, men den fick jag inte svar på. Ska det, , vara så att företag som är upptagna på Sjunde AP-fondens svarta lista kan uteslutas? Ja eller nej! Vad anser ministern?Stefan Attefall säger att man ska kunna ställa krav på djurskydd och att det sannolikt blir lättare att göra det - men att det måste vara förenligt med EU-kraven. Men det är ju precis det som är problemet, eftersom vi går längre på djurskyddsområdet än resten av EU. råder det oklarheter. Jag tycker att det är väldigt viktigt att man ska kunna hänvisa till nationell lagstiftning på det här området och att det ska räcka. Om vi inte kan bena ut det är jag väldigt orolig.Jag vill tacka för den här debatten. Det känns som att det är en fråga som vi kommer att få debattera vidare . Sjunde AP-fondens listor av olika slag är ingen myndighetsutövning, och därför kan de inte ligga till grund för rättsfall. I så fall måste Sjunde AP-fonden bli en myndighetsutövare, och det kräver nog både lagstiftning och kanske ett annat sätt att jobba med frågan. Det är min spontana kommentar till detta. Jag tror inte att det räcker att Sjunde AP-fonden sätter upp en lista. Den listan är för deras eget arbete, och så kan varje företag och varje institution göra.När det gäller miljökrav och olika typer av kvalitetskriterier: Jag diskuterar ibland med människor som säger att de vill upphandla närproducerat och tycker att de ska kunna kräva det. Men vad är "närproducerat" för en tysk? Det är inte svensk mat, svenska produkter. Vad är "närproducerat" för ? Det måste vara danskt fläskkött, misstänker jag - inte norrländska produkter.Begreppet "närproducerat" illustrerar lite grann att vi måste ha likartad konkurrens. Om börjar bli landet som säger "Det ska vara det som vi gör i vårt land", då kommer ett frihandels- och exportberoende land som vara den som åker på stryk mest, för vi har inte de stora marknaderna, utan de finns nere i Europa.När det gäller djurskyddskriterierna ligger vi längre fram än många andra EU-länder på många områden. Men om vi ställer krav på ett sätt där vi inte kan påvisa att det ger högre kvalitet kan det vara svårt att ställa det kravet per definition. Man måste ställa kravet utifrån ett härlett kvalitetskriterium - då kan man göra det. Vi kan inte ha en ordning där vi säger ja till att ha en gemensam marknad men sedan säger: Bara när det passar oss. När fransmän, tyskar och andra gör likadant är den stora förloraren i alla avseenden Sverige.Det gäller att göra på rätt sätt och med förnuft men också inse att detta är en knepig materia. Det handlar också om att totalt sett alltid är en vinnare på ökad inre marknad och förbättrade villkor för svenska företag.