· H11069 · 2013-11-12 20:41:36 — har frågat mig om jag avser att verka för att hålla frågan om genmodifierade livsmedel utanför förhandlingarna om ett handels- och investeringsavtal mellan och , TTIP. Han har vidare frågat om jag avser att ta några initiativ för att förhindra att avtalets mekanism för att hantera tvister mellan stater och investerare inte ändrar styrkeförhållandet mellan stater och företag till de senares fördel. har slutligen frågat vilka initiativ jag avser att ta för att riksdag inkluderas i förhandlingarna.Vad avser frågan om genmodifierade livsmedel stödjer , vilket ställer en rad krav för godkännande av genetiskt modifierade organismer (GMO) i livsmedel. En GMO måste ha ett marknadsgodkännande för att få förekomma i livsmedel, något som kräver en vetenskaplig granskning av eventuella risker för människa, djur och miljö. Därutöver tillkommer bland annat krav på märkning. , som förhandlar för samtliga EU:s medlemsländer i frågan om frihandelsavtal, har tydligt signalerat att EU:s grundläggande bestämmelser om GMO inte blir föremål för förhandlingarna om TTIP.Gällande den mekanism i avtalet som ska användas för att hantera tvister mellan stater och investerare är avsikten att garantera europeiska och amerikanska investerare en rättvis och icke-diskriminerande behandling. Tvistlösningsmekanismer ingår traditionellt i investeringsskyddsavtal. har redan ingått 67 bilaterala investeringsskyddsavtal, så varken investeringsskyddsavtal eller tvistlösningsmekanismer är något nytt för Sverige.Jag är medveten om den viktiga diskussion som pågår om kopplingen mellan investeringsavtal och staters rätt att reglera på områden som rör till exempel miljö, hälsa och konsumentskydd. Både EU och har framhållit att TTIP inte ska betyda att standarder sänks på sådana områden utan att regleringsutrymmet ska bibehållas. I de fall som har rört staters rätt att reglera och där en investerare har vunnit över en stat har värdlandet i de flesta fall handlat i strid med grundläggande regler som gäller i de flesta rättsstater.Slutligen vad gäller vilka initiativ jag avser att ta för att inkludera riksdag i förhandlingarna kommer att informeras inom ramen för regeringens EU-samråd inför de ministerrådsmöten där TTIP finns på agendan, vilket exempelvis skedde inför antagandet av förhandlingsmandatet till TTIP, då också fick se utkast till mandattext. Jag kommer vidare att begära stöd av i enskilda sakfrågor när så är aktuellt. På motsvarande sätt kommer riksdag att inkluderas när TTIP ska diskuteras i . Jag får tacka statsrådet för svaret på interpellation. På grund av hans sjukdom har jag blivit ombedd att ta den här interpellationsdebatten, som rör de pågående förhandlingarna mellan och om ett frihandelsavtal som möjligtvis kan komma att bli ett av världens största frihandelsavtal, om förhandlingarna går i hamn.Jag vill gärna börja med att referera vad handelsministern sade i samband med den handelspolitiska deklarationen : Frihandel leder till större rörlighet och öppenhet och gör det enklare för alla som vill investera. Det leder till fred och frihet.De orden är intressanta. Det står klart och tydligt att den borgerliga regeringen har gjort frihandel till det överordnade målet i handelspolitiken. Det är just den delen som är så bekymmersam utifrån syn på frihandel och frihandelsavtal.För är avregleringar inte ett självändamål i sig. För oss är målet att handeln ska bidra till minskade klyftor inom och mellan länder, med ökad jämställdhet och en hållbar utveckling. För oss är målet att handeln ska bli rättvis och inte ske till vilket pris som helst. Handel och investeringar måste också omfatta sociala frågor och miljöhänsyn.Det är just mot bakgrund av våra farhågor, som finns i samband med att de här förhandlingarna pågår. De har ju startat nu igen efter några veckors uppehåll.De frågor som har lyft upp i interpellationen rör just sociala frågor, arbetstagarens rättigheter, miljöfrågor och hur man löser tvister mellan företag och nationer.Jag kan konstatera att svaren på de frågor som är ställda reser en del nya frågor. När det gäller tvistlösning och tvister mellan nationer och företag hänvisar statsrådet till att det är vanligt förekommande och att i de fall ett företag har vunnit mot någon stat har staten brutit mot gängse regler.Då blir det intressant att se vilken tolkning som görs. När det gäller miljöhänsyn stämde svenska tyska staten för de hårda miljökrav som tyska staten hade fattat beslut om när det gällde kolkraften. Det är ett exempel där svenska staten genom styrning av inte reagerar och där man går in och påverkar en nations rättmätiga lagstiftning till skydd för människor och miljö.Det finns andra exempel. Ett stort cigarettföretag här har stämt både och även , tror jag, därför att de anser att det i dessa fall blir för mycket text som talar om att det är farligt att röka.Då är min fråga: Är det rimligt att vi har den typen av avtal som reglerar tvister i fråga om investeringsavtal mellan olika länder? Jag vill tacka handelsministern för svaret på den här viktiga interpellationen. Jag tycker att vi alltför sällan debatterar handelspolitik i den här kammaren. Det blir på något vis som om vi lägger över hela ansvaret att förhandla på och frånhänder oss möjligheten att påverka innehållet i ett framtida handelsavtal. Jag hoppas att det inte är handelsministerns avsikt utan hoppas verkligen att handelsministern kommer att vara aktiv i förhandlingarna med om det här frihandelsavtalet.Jag har tre konkreta frågor till handelsministern. Den första frågan rör audiovisuella tjänster som tv och radio. Särskilt har lyft fram det. De har varit oroliga för att stora amerikanska tv-bolag, filmproducenter och andra ska påverka utbudet i . Även för del kan jag se en del problem - vi har ju en stor public service - om det kommer amerikanska bolag som tycker att det blir otillbörlig konkurrens eftersom vi sponsrar public service med offentliga medel.Jag skulle vilja höra från handelsministern om det är på det viset att audiovisuella tjänster inte är en del av ett framtida handelsavtal mellan och . Min andra fråga rör hur ett framtida handelsavtal mellan och kan påverka miljön. I alla handelsavtal som EU sluter ska det ha gjorts en miljökonsekvensanalys där man ska se vad ett sådant avtal kan få för konsekvenser på utsläpp, skydd av biologisk mångfald och andra saker. Den brukar kallas för sustainable impact assessment. Jag tittade på , och sådana analyser finns på de befintliga handelsavtalen som EU har, men jag kunde inte hitta någon miljökonsekvensanalys på ett framtida handelsavtal mellan och . Jag skulle vilja veta ifall handelsministern kommer att verka för att en sådan tas fram. Jag skulle också vilja veta om den har gjort någon egen miljökonsekvensanalys av ett sådant framtida handelsavtal.Den sista frågan rör svar om GMO där hon säger att GMO inte ska bli föremål för förhandlingarna om TTIP, alltså avtalet. Det kan låta betryggande, men jag är ändå lite orolig. Betänk att har en stor och omfattande produktion av genmodifierade grödor. Hela vitsen med ett sådant här avtal är att man ska främja handeln och att till exempel ska kunna exportera sina livsmedelsprodukter helt fritt till och EU.Vad händer om vill exportera produkter som är genmodifierade? Innebär ett sådant framtida avtal, enligt bedömning, att inte kommer att kunna exportera någon genmodifierad produkt över huvud taget? Vad betyder annars utfästelsen om att GMO inte är föremål för förhandlingarna? Tack till både och för flera viktiga frågor! Jag håller med om att vi borde debattera mer handelspolitik i kammaren. Jag är alltså glad för den här interpellationen.Det stämmer att jag har sagt att frihandel leder till fred och frihet och också välstånd. Det är ett överordnat mål för vår handelspolitik. Jag är också glad över att kunna säga att en majoritet av riksdag håller med om detta. Det ger minskade klyftor mellan länder och gör också att miljontals människor reser sig ur fattigdom. Vi har sett det med flera tydliga exempel, och vi har sett det . Gång på gång har det bevisats att ökad handel leder till ökat välstånd. Vi kan ta som ett exempel och hur det såg ut här . Vi var ett fattigt land som sedan öppnade upp och började handla med omvärlden. Se vilken skillnad det gjorde, och var vi står ! Det har vi inte minst hört i en tidigare interpellationsdebatt i dag.När det handlar om miljö, social hänsyn och arbetstagarens rättigheter pågår ett ständigt arbete där vi talar om corporate social responsibility, CSR. Vi har en heltidsanställd ambassadör som jobbar med dessa frågor, och min statssekreterare har regelbunden dialog med företagen om dessa frågor. Det har dessutom varit aktuellt i debatten . Jag är glad för att man ständigt reser frågan.Många företag vittnar om att CSR genomsyrar hela deras tänkande i företagen därför att de vet att det är nödvändigt för att kunna stärka sina varumärken.När det handlar om hur vi påverkar innehållet i avtalen och att vi verkligen är aktiva där kan jag försäkra att det är vi som, från svenskt håll, har drivit på att förhandlingarna över huvud taget skulle starta. Vi började och har verkat aktivt för det både genom att ha en grupp på europeisk sida och en grupp på amerikansk sida som har jobbat för att se var vi ser såväl stora möjligheter som vilka delar som kommer att bli besvärliga för oss under förhandlingarna. Vi vet att de delarna finns, men jag är glad över att gick in och gav ett så pass öppet mandat, eller faktiskt ett helt öppet mandat, även när det gäller jordbrukspolitiken.Det bekymmer vi hade på europeisk sida gällde mycket riktigt audiovisuella tjänster där var kraftigt emot. Kommissionen föreslog en, tyckte vi, god kompromiss där man sade att de länder eller medlemsstater som inte vill vara med i denna del inte heller ska behöva vara det. Det gav en chans att säga nej. Inte heller denna kompromiss fungerade, och det slutade med att det i det mandat som kommissionen har inte finns någonting som handlar om audiovisuella tjänster. Det är helt enkelt inte med i mandatet.I fråga om påverkan på miljön är det mycket riktigt som det sägs, men vi har inte gjort någon sustainable impact assessment . Vi har bara haft den första förhandlingsrundan. Den andra började i går och pågår . Det kommer att vara flera sådana innan det är avslutat och därmed också när sustainable impact assessment görs. Det är ingenting som en svensk regering gör på egen hand. Jag tackar statsrådet för svaret!Jag noterade att statsrådet inte tog upp någonting om farhågorna när det gäller just mekanismerna som ska styra avtal mellan olika länder och vilka regler som ska gälla. Vi har en rad tvister.Statsrådet svarade att vi jobbar utifrån CSR. Det är ju bra, men vi kanske skulle behöva städa lite på hemmaplan också, i de statliga företag vi har. Vi har Sonera som har varit aktuella i många länder där de inte lever upp till kriterierna. Jag ifrågasätter också stämning av tyska staten 2009 när det gällde just miljökonsekvenser. Det är en del av de mekanismer och frågor som ingår och som ska lösas upp i kommande avtal. Jag skulle vilja ha ett svar på det. Det är viktigt eftersom det ska reglera förhållandena mellan demokratiska stater kontra företag. Det finns en risk med den här typen av avtal. Vi kan se nu att WTO och hela Doharundan har gått i stå. Utifrån det perspektivet ska vi se till att försöka förhandla fram nya bilaterala avtal. Därför är det viktigt att vi har regler som reglerar företags möjlighet att agera i olika nationer och att de inte kan få påverka nationella krav på miljö, hänsyn och sociala frågor.Vi har ett exempel när det gäller kärnkonvention som skrivit under och ratificerat, men har inte skrivit under delar av det. Det gäller bland annat frågor som rör rätten att organisera sig fackligt och rätten att teckna kollektivavtal.Det är oerhört viktigt att den typen av frågor finns med i sådana avtal. Det gick nästan att tolka det som att är emot frihandelsavtal. Nej, det är vi inte, men de ska vara rättvisa. De måste ta hänsyn till sociala frågor. De måste ta hänsyn till jämställdhet. Det måste finnas ett vinna-vinna-koncept i den typen av avtal.Jag tror att statsrådet är väl medveten om att det pågår en diskussion om tredjeländers förhållanden, framför allt utvecklingsländernas. Hur kommer de att drabbas av ett frihandelsavtal som eventuellt stänger dem ute från möjligheten att ta del av den inre marknaden i ?En annan fråga som jag vill ta upp i det här sammanhanget gäller vikten av öppenhet. Öppenheten är otroligt viktigt i den här typen av frågor. Vi måste komma ihåg de rykten som florerade på nätet när vi diskuterade . Vi minns hur olyckligt det var. Mycket i de förhandlingarna var inte ens värt att ha sekretess på, för de hade inte ett sådant värde. Därför är det viktigt att så långt som möjligt ha en öppen diskussion om det. Jag börjar med att ta upp tråden om att frihandel alltid är positivt. Jag är inte lika odelat positiv till det. Handel kan vara någonting mycket bra, absolut, men det finns mängder av fattiga länder i världen som idkat frihandel utan att ha blivit ett skvatt rikare. De är fast i ett råvaruberoende. De exporterar en mängd råvaror till och och får dåligt betalt för det.Utvecklingsländerna måste se till att i stället gynna lokal förädling, bygga upp en lokal industri med lokala jobb, alltså skapa utveckling lokalt. Det är det som till exempel de så kallade tigrarna i har gjort. De har infört mängder med handelsrestriktioner, , för att kunna få sin lokala utveckling. Det är måhända en annan diskussion, men det känns viktigt att nämna det.Vad beträffar miljökonsekvensanalysen är det bra att den nu är under lupp. Vi behöver den . Det är nu förhandlingarna drar i gång, och då vill vi se en prognos för hur de på olika sätt kan påverka miljön. Jag tog upp frågan om GMO, och jag vill återigen fråga: Är det så, , att ifall har GMO-produkter som de vill exportera till kan säga nej till de livsmedlen med hänvisning till att de är genmodifierade? Är det så jag ska tolka dig?Beträffande de audiovisuella tjänsterna vill jag säga att det är bra att de är utanför förhandlingarna. Jag skulle vilja veta vad egentligen spelade för roll när frågan kom upp. Sade , precis som , att vi inte vill att de ska vara en del av avtalet? Det vore intressant att få veta. Jag tänkte börja med GMO:et som jag inte hann med i mitt förra inlägg och säga att den är inte för eller emot GMO som teknik. Vi anser att GMO ska bedömas från fall till fall, efter dess särskilda egenskaper, vilket inkluderar påverkan på miljön. Ställningstagandet ska grundas på vetenskapliga och etiska bedömningar och utgå från försiktighetsprincipen. Då har vi sagt att bara godkänner GMO:er som är lika säkra som sina konventionella motsvarigheter, och alla GMO:er ska märkas så att konsumenterna vet vad det handlar om och själva kan ta ställning.Sedan vill jag framhålla att TTIP inte syftar till att sänka några nivåer när det gäller hälsa, miljö och säkerhet. På samma sätt som ska konsumenter och medborgare på båda sidor av kunna känna sig helt trygga när de väljer varor och tjänster. Dessutom har , som ju förhandlar för alla medlemsstater i frågan om frihandelsavtal, tydligt signalerat att EU:s grundläggande bestämmelser om GMO inte blir föremål för förhandlingarna om TTIP.När det gäller investeringsmekanismen är investerarens rättigheter enligt investeringsskyddsavtal - vi har 67 sådana - begränsade. De vanligaste är skydd mot diskriminering och skydd mot expropriation samt krav att behandla investerarna rättvist och skäligt. En investerare måste visa att de allmänt accepterade principerna i internationell rätt inte har respekterats. Tittar man lite på statistiken över tvistlösning under investeringsskyddsavtal ser man att den inte ger någon bild av att investerare gynnas särskilt. Av alla avslutade fall vann staten , investerarna och gjordes upp genom förlikning mellan parterna.Reglerna för tvistlösningsmekanismer i avtalen har utvecklats . EU strävar bland annat efter regler om öppenhet i bilaterala investeringsskyddsavtal. och EU har också verkat för de transparensregler i tvistlösningsmekanismer mellan stat och investerare som antogs inom ramen för FN:s konvention om internationell handelsrätt.När vi ändå talar om transparens, vikten av öppenhet, vill jag säga att naturligtvis generellt är för så stor öppenhet som det bara är möjligt. Det gäller i alla de frågor som interpellanten tar upp. Men jag ska också säga att inte är ensamt i EU. är vi 28 medlemsstater, och det finns de som inte är lika mycket för öppenhet som . Jag kan dock garantera att vi alltid hävdar vikten av öppenhet i dessa frågor. Man måste även komma ihåg att öppenheten ska tydligt deklareras redan när mandatet ges till kommissionen respektive att har sitt mandat. Men det handlar ju om en förhandling, och om det är helt öppet kanske den ena parten inte vill redovisa alla detaljer och därmed riskera att hamna i underläge i själva förhandlingen. Det måste man i så fall också vara medveten om ända från början.När det gäller Doharundan i förhållande till bilaterala avtal vet vi alla att Doharundan nu är djupfryst, och vi har helt enkelt inte råd att vänta på att ha en Doharunda innan vi kan förhandla om bilaterala avtal. Jag vill tacka statsrådet för debatten om ett eventuellt kommande frihandelsavtal mellan och . Det är viktigt att vi även fortsättningsvis för den här debatten. Det räcker inte som statsrådet säger i sitt svar att hon kommer att begära stöd av i enskilda sakfrågor när så är aktuellt och att statsrådet utifrån eget omdöme kommer att avgöra när det är aktuellt. Det här är en fråga, kan jag tycka, som är större än någonting som statsrådet ska avgöra. Jag antar att vi kommer att ha fler diskussioner och interpellationsdebatter i frågan.När det gäller mekanismerna finns det farhågor. De har framförts inte bara av mig här och utan statsrådet känner givetvis redan till dem. Vi har konflikterna som berör hälsa och tobak, och jag är övertygad om att statsrådet egentligen tycker att det är vansinnigt att ett tobaksbolag kan hindra en nation som försöker beivra tobaksrökningen.Likaså måste man ifrågasätta agerande när det gäller att stämma den tyska staten. var inte det här ett enskilt fall för . De fortsatte på den inslagna linjen och har stämt den tyska staten , 2012, då det gällde kärnkraften.Det finns anledning att återkomma till den här diskussionen och debatten längre fram. Jag får tacka statsrådet så . Jag tackar och för en bra debatt. Frihandel är väldigt positivt. Jag vet inga goda exempel där det fungerar med stängda gränser, bojkott och isolering. Tvärtom är det med mer frihandel som fattiga länder reser sig ur fattigdom.Jag är den första att beklaga att Doharundan har gått i stå. Det handlade om en utvecklingsrunda som skulle gynna utvecklingsländerna. Där är vi inte . Vi hoppas ändå på några lättnader under . är det väldigt viktigt att vi också har ett handelsinriktat bistånd för att kunna öka kapaciteten för fattiga länder att ta del av de avtal som finns på bästa möjliga sätt, så att de även utvecklar egen industri och produktion och en starkare ekonomi.Tillsammans representerar EU och , som interpellationen handlar om, halva världens bnp och en tredjedel av världshandeln. Det är alltså ett otroligt viktigt avtal. Det finns flera olika uträkningar, men resultaten pekar på att ett handelsavtal mellan och skulle kunna öka bnp . Varje svensk skulle kunna få mer i plånboken om handeln liberaliserades helt och hållet. Därför är jag väldigt glad att det nu är ett högt förhandlingstempo och att vi påminner om helheten när vi går in i ett mer intensivt skede. Vi vill inte att det kör fast i enskilda tekniska frågor. Det handlar både om att avskaffa tullar och om att jämka samman våra regelverk på båda sidor . Jag ser fram emot den dag då vi har ett fullödigt och djupgående frihandelsavtal med .