· H010259 · 2013-03-08 11:19:58 — har frågat mig om jag anser att den nuvarande arbetslöshetsförsäkringen bidrar till en ökad produktivitet i ekonomin och om jag bedömer att en höjning av ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen skulle leda till närmare 30 000 fler arbetslösa. Det är väl belagt i ekonomisk forskning att höjd ersättningsnivå leder till högre arbetslöshet och lägre sysselsättning. Forskare, oberoende instanser som , och och även internationella expertorgan som IMF och , delar bedömning att effekten på sysselsättningen blir betydande. En väl avvägd arbetslöshetsförsäkring främjar snabb och effektiv återgång till arbete som den ger trygghet vid omställning. Det är viktigt att det finns en tydlig arbetslinje i utformningen av försäkringen. Alliansregeringen har genomfört ett antal reformer för att tydliggöra a-kassans roll som omställningsförsäkring. Vi arbetar kontinuerligt med beräkningar av potentiella effekter där ny information inkluderas, men jag har inga skäl att ifrågasätta sambandet mellan ersättningsnivå och arbetslöshet. Jag tackar finansministern för svaret. Frågan var om man kunde belägga att det finns ett direkt samband, en direkt koppling, mellan arbetslöshetsersättningen och arbetslösheten. Jag har tagit del av en rapport från TCO där man försöker gå igenom och studera dessa påståenden från finansministern och . Man konstaterar att man inte hittar några vetenskapliga studier som bekräftar dessa effekter. Man menar att de rapporter som refererar till inte ger någon studie som direkt uppskattar ersättningsgradens effekter på arbetslöshet eller sysselsättning i . Förklaringen till detta anmärkningsvärda förhållande är att det inte finns några studier som påvisar ett sådant samband.Man tar upp och försöker jämföra med länder som och konstaterar att ersättningsgraden där har varit så stabil att det är svårt att hitta någon variation mellan ersättning och arbetslöshet. Man slår dock fast att ersättningsgradens variation i har varit högst betydande: Ersättningsgraden för en industriarbetare har höjts från till , och sedan återigen sänkts till . Man visar på att man om det hade funnits ett sådant samband som finansministern påstår hade kunnat se detta i datan, när man har sett en sådan förändring som man har gjort i . Korrelationen mellan ersättningsgrad och arbetslöshet är i själva verket i stort sett noll. Man slår fast att orsaken till att det inte finns några direkta belägg i den ekonomiska vetenskapliga litteraturen för ett positivt samband mellan ersättningsgrad och arbetslöshet i är att ett sådant samband troligen inte existerar. Detta är i och för sig en lite omständlig beskrivning av verkligheten. Det är väl alltid så när man jämför kartan och verkligheten, att det är verkligheten som i någon mening får gälla. Men det är ändå bra att man en gång för alla slår fast att verkligheten inte stämmer överens med finansministerns så att säga teorier och synpunkter kring detta. Det är väl ändå bra om vi kan konstatera det. Sedan kan vi också konstatera att vi hade en debatt om arbetslöshetsersättningen i kammaren i går och att finansministerns kolleger i Alliansen, såväl och som , då helt och hållet lämnade denna misslyckade politik och i stället föreslog höjda ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäkringen. Även där börjar alltså finansministern bli ganska ensam när det gäller att hävda dessa teorier. Det finns naturligtvis frågor man kan ställa till finansministern. Man kan först konstatera allt det jag har gått igenom, alltså att sambanden inte finns. Om man fortfarande skulle tro att de finns - om man som finansministern har den tron - skulle det dock vara spännande att få finansministern att förklara varför man i så fall inte sänker ersättningen. Vi har trots allt massarbetslöshet i . Om det hade varit ett ofelbart sätt att så att säga radera arbetslösheten att sänka ersättningen, varför gör ni i så fall inte det? Det skulle kunna vara en fråga att ställa till finansministern.En annan fråga man skulle kunna ställa till finansministern är: Vilken nivå är den optimala när det gäller arbetslöshetsförsäkringen? Finansministern konstaterade nämligen i en tidigare interpellationsdebatt att man har haft samma nivå . sänkte man alltså ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen till den nivå som är . Om man ser på den löneutveckling finansministern pratade om att vi har haft innebär det dock i praktiken att vi har en mycket lägre ersättningsnivå jämfört med lönerna än vad vi hade 2007. Vilken ersättningsnivå är det som är optimal för arbetsmarknadens funktionssätt, finansministern? Jag skulle vilja börja med att ge ett erkännande till , som faktiskt för en väldigt saklig debatt i en relevant fråga. Han kastar inte bara klyschor och sprider en falsk bild av verkligheten, vilket gör debatten tråkig, utan driver sakligt frågan om hur en reform påverkar ekonomins funktionssätt. Även om jag inte delar din åsikt säger jag: Hatten av för ditt sätt att driva frågan! Du är också enträgen i den. Jag följde debatten i går, och då efterlyste du en förklaring till vilka mekanismer som ligger bakom att ett höjt tak i a-kassan leder till högre arbetslöshet. Jag tycker att du förtjänar ett svar på frågan. Jag skulle säga att jag har framför allt tre skäl till att jag anser att vi inte bör höja taket i a-kassan. För det första är det den teoretiska aspekten. Ekonomiska incitament spelar roll. För att trivialisera och ta ett kanske överdrivet exempel: Om det är någon som tjänar på att jobba och någon som får för att inte jobba är det klart att detta minskar benägenheten att vara ute på arbetsmarknaden. Det är inte alltid så himla kul att gå till jobbet. Det är inte alltid så att alla känner att det de gör på arbetsplatsen är så himla givande. Det är alltså klart att ekonomiska incitament spelar roll. Om vi tar mig själv och som exempel är det inte säkert att vi kommer att sitta kvar i riksdag efter valet utan då kanske befinner oss i en situation av arbetslöshet. Vi har en god inkomst som riksdagsledamöter, och det är möjligtvis så att jag och inte får jobb på arbetsmarknaden som ger motsvarande lön. Vår självbild kanske dock är sådan att vi känner att vi förtjänar jobb som har mycket högre lön. Skulle det vara så att vi höjer taket kraftigt i a-kassan är det faktiskt stor risk att personer som jag och kommer att vara kvar i a-kassan , tills vi hittar ett jobb vi faktiskt tycker passar oss. Incitamenten påverkas av vilken nivå a-kassan har, och speciellt taket.Det andra skälet är att det av är väldigt tydligt belagt i forskningen att lönsamheten i arbete påverkar deltagandet på arbetsmarknaden. Då måste man ta med två parametrar. Man måste både ta med skattenivån, alltså hur mycket skatt vi betalar på arbete, och man måste ta med frågan hur höga bidragen är. Det är skillnaden däremellan. Vi vill sänka skatterna så att det lönar sig mer att arbeta. Ni vill höja skatterna och höja bidragen så att gapet minskar och det lönar sig mindre att arbeta. du hänvisar till tar inte hänsyn till sambandet mellan skattenivån och a-kassans omfattning. Ofta har det nämligen varit så att skatterna har varit höga när a-kassan har varit låg - vi kan se på som genomförde just en sådan politik, eftersom vi hade tuffa tider. Historiskt brukar det dock vara så att man höjer a-kassan och sänker skatterna när det är goda tider, eftersom det finns mer pengar i statens finanser. Det gör alltså att TCO:s rapport inte ger en korrekt beskrivning av verkligheten. TCO är väldigt politiska i denna fråga, för de är ett särintresse som driver ett särintresseperspektiv på frågan. För det tredje är det väldigt tydligt att vi här i har belagt att de reformer vi har gjort har haft effekt. Det kan man tydligt se hos de äldre, där vi har sänkt skatterna extra mycket. Vi har det förstärkta jobbskatteavdraget, vilket gjort att väldigt många fler äldre har stannat kvar på arbetsmarknaden. Ekonomiska incitament spelar alltså roll, och det är fastslaget i forskningen. Det finns ingen anledning att ompröva den ståndpunkten. Jag tycker att svenska folket ska ställa sig frågan vad den för framtiden bästa modellen är: Är det att höja skatterna och höja bidragen eller att fortsätta på den inslagna vägen att arbete faktiskt ska löna sig? har i talarstolen här hävdat att det inte finns några studier eller belägg för att en höjd a-kassa höjer arbetslösheten. Låt mig börja med att läsa upp vad har sagt i denna fråga när det samlat gjorde sin bedömning av förändringar av a-kassan. består av sex nationalekonomer - jag tror att även ingick vid den aktuella tidpunkten. Rådet skriver: Arbetslöshetsförsäkringen ska ge den enskilde inkomstskydd vid arbetslöshet. påverkar försäkringen såväl den enskildes sökbeteende som lönebildningen. Högre ersättning minskar utströmningen från arbetslöshet till jobb och höjer lönenivån i ekonomin. Ersättningsnivån påverkar därför hur hög arbetslösheten blir. Det gäller att hitta en balans mellan försäkringsskydd för den enskilde och drivkrafter för låg arbetslöshet. Låt mig vidare citera , tidigare generaldirektör i IFAU, och , professor i nationalekonomi - den senare tror jag till och med är socialdemokrat. De skriver: Det grundläggande motivet för arbetslöshetsförsäkring är att skydda arbetstagare mot de inkomstvariationer som uppstår till följd av arbetslöshet. Men arbetslöshetsförsäkringen snedvrider också incitamenten. Ett generösare system minskar sökaktiviteten och kan skapa ett tryck uppåt på lönerna. I förlängningen ökar den alltså arbetslösheten.Låt mig så citera och som gett en samlad forskningsbeskrivning i Handbook of Public Economics. De skriver så här: En generös arbetslöshetsersättning försäkrar arbetstagarna mot de inkomstförluster som arbetslöshet är förenad med, men föranleder också att vissa arbetstagare söker jobb mindre intensivt. Idealiskt sett vill man utforma den optimala ersättningsnivån genom att väga de avsedda effekterna mot de oavsiktliga konsekvenserna. Hur arbetsutbudet reagerar på förändringar i ersättningen är en viktig faktor i denna beräkning.Man drar slutsatsen att de empiriska studierna är väldigt tydliga. Om man räknar in både ersättningsperiodernas incidens och varaktighet är de flesta uppskattningar av elasticiteten för den förlorade arbetstiden nära 1,0 för arbetslöshetsförsäkringen, skriver de.Det är väldigt nära , och siffror. Det är en egenhet med som jag kanske ska upplysa om. Det är att han var statssekreterare i det amerikanska under den första Obamaadministrationen. Han blev sedan biträdande finansminister i Obamaadministrationen, och är han chefsekonom och ordförande för det i Obamaadministrationen. Det är alltså inte en högerman, utan dels en av världens ledande arbetsmarknadsekonomer, dels kopplad till det demokratiska partiet. Hans slutsats är alltså helt entydigt i linje med de slutsatser , och har dragit. Det finns således svenska arbetsmarknadsekonomer och de ledande professorerna på området som har sammanfattat forskningen. Vi har ett finanspolitiskt råd som vi avlönar för att bedöma ekonomiska frågor som drar den slutsatsen. Vi har ett konjunkturinstitut som, såvitt jag förstår, kostar en hel del skattemedel som har dragit den slutsatsen. Vi har en riksbank som därtill är oberoende från politiska slutsatser som har konstaterat att de ersättningsförändringar vi har gjort har minskat arbetslösheten med någonstans . Vi har chefsekonom som säger väldigt entydigt att en höjd arbetslöshetsersättning ger en tydligt negativ effekt.På vilket sätt menar att det inte finns några belägg? Det är bara att slå upp vilken sammanställning av forskningen som helst, med undantag från en partivän till i TCO som skriver egna skrifter. Men slå upp i de forskningssammanställningar som gjorts av Ekonomisk Debatt, KI, , , , och i den forskningssammanställning som chefsekonom har gjort.Var saknas beläggen, ? Ja, låt mig påpeka att det är i argumentation. En felaktighet blir inte mindre felaktig bara för att man upprepar den, som finansministern gör. Beläggen saknas, de finns inte. Det är det enkla konstaterandet. Det finns ingen vetenskaplig studie som bekräftar sådana effekter. refererar inte till någon vetenskaplig studie där man försöker uppskattar ersättningsgradens effekter på arbetslöshet och sysselsättning i . Man konstaterar helt enkelt att de inte finns; de finns inte här för att mäta.Finansministern citerar, herr talman, . Finanspolitiska rådets påståenden eller trossatser innebär inte att det är vetenskap. Bara för att någon har en akademisk bakgrund i något sammanhang men sedan kommer med trossatser och påståenden blir det inte vetenskap. Det är inte så det fungerar. Då får man faktiskt belägga det. Bekymret är att verkligheten inte ser sådan ut.År 2006 när finansministern och alliansregeringen införde den misslyckade arbetsmarknadspolitiken trodde man att den skulle fungera. Vi socialdemokrater argumenterade på goda grunder emot den politiken och sade att den inte kommer att fungera. vet vi att politiken inte har fungerat. Arbetslösheten har ökat, den har inte minskat. Arbetslösheten i jämförbara länder är lägre än i . Finansministerns politik har inte fungerat. Det är oerhört viktigt att komma ihåg att det trots allt är verkligheten vi pratar om. Trossatser och påståenden är en sak. Sådana kan man naturligtvis citera och hitta överallt. Men vetenskapliga studier som bekräftar det finns inte av det enkla skälet att verkligheten inte ser så ut. Den här politiken har inte lett till lägre arbetslöshet. Återigen får jag ställa min fråga som jag inte fått något svar på. Om nu finansministern har den här tron, den här religiösa uppfattningen, skulle det vara spännande om finansministern kunde beskriva hur det fungerar. Varför sänker man i så fall inte ersättningen? Jag utgår från att finansministern anser att den höga arbetslöshet som vi har i är ett problem. Jag utgår från att finansministern tycker att det är bekymmersamt att har en högre arbetslöshet än jämförbara länder. Och jag utgår från att finansministern ärligt skulle vilja göra någonting åt det. Om nu finansministern anser sig ha ett verktyg för att sänka arbetslösheten, varför använder sig inte finansministern av det verktyget i så fall? Det är den ena frågan.Om finansministern nu har den här religiösa uppfattningen om arbetslöshetsersättningens betydelse, hur förhåller sig finansministern i så fall till de så kallade kompletterande försäkringarna? Där har åtminstone arbetsmarknadsministern och statsministern när vi har diskuterat arbetslöshetsförsäkring sagt att det inte gör så mycket att arbetslöshetsförsäkringen inte ger ett inkomstskydd till folk, för man kan teckna kompletterande försäkringar och då få sin inkomst försäkrad. Om man nu har den uppfattning som finansministern har om arbetslöshetsersättningens storlek borde finansministern vara bekymrad över att stora delar av arbetsmarknaden har tecknat kompletterande försäkringar som i så fall fullständigt slår ut effekterna av finansministerns politik. Hur förhåller sig finansministern till de kompletterande försäkringarna?Slutligen skulle jag vilja ställa en tredje fråga. Det har kommit fram att förespråkar medborgarlön, att man ska kunna få ta del av arbetslöshetsförsäkringen även om man aldrig har arbetat. Hur förhåller sig finansministern till en sådan politik, och hur förhåller det sig till arbetslinjen? efterlyste mekanismerna bakom teorin att ett höjt tak i a-kassan leder till högre arbetslöshet. Jag ägnade åt att försöka redogöra för det. Det måste löna sig att arbeta. Det finns internationell forskning som stöder detta, och det finns forskning här som stöder det. Jag hade förväntat mig lite konkreta invändningar mot resonemanget och varför det teoretiska resonemanget inte håller.Patrik håller fast vid att det just är a-kassan som separat fenomen som ska mätas. Men det handlar om sambandet mellan att arbeta, tjäna pengar och betala skatt och att leva på bidrag. Man måste se gapet mellan att det lönar sig att arbeta och att inte arbeta. Men det verkar inte intresserad av att svara på.Då vill jag i stället ställa en moralisk fråga, en kanske lite mer politiskt filosofisk fråga. Jag har en kompis vars lillasyster, , har fått sitt första jobb. Det är som servitris. Hon tjänar drygt 18 000 kronor.Det sätt som Socialdemokraterna vill höja a-kassan på innebär inte en höjning för dem som har lägst löner på arbetsmarknaden. Det är inte en höjning för dem som är mest utsatta, utan det är en höjning för dem med högst inkomster. Med er politik skulle en arbetslös börs-vd få mer pengar när han inte arbetar än vad får när hon jobbar och sliter.Jag skulle vilja ställa en fråga till dig, . Vad är moralen i detta? Står du upp för den politiken? Tycker du att det är moraliskt försvarbart att en person som inte arbetar ska få mer pengar än den som arbetar? Om du tycker det bjuder jag dig gärna på lunch. Då går vi till fiket där jobbar så får du titta henne i ögonen och säga: Jag tycker att det är rimligt att du ska betala lite högre skatt för att en arbetslös börs-vd eller en börsmäklare som fick sparken under finanskrisen ska få mer pengar i bidrag än vad du får i lön.Svara på de frågorna, ! Vi har lyssnat på vilken betydelse a-kassenivån har för arbetslösheten. Den diskussionen handlar helt och hållet om utbudssidan på arbetsmarknaden. Jag skulle vilja resonera lite om den andra delen, det vill säga efterfrågesidan. Den har också rätt stor betydelse för att fler människor kommer i arbete.Politik handlar om prioriteringar. Politik handlar om att välja det ena framför det andra. Utifrån den diskussion som har varit förstår vi att står för att han vill ha en högre a-kassenivå. Han vill höja a-kasseersättningen. Då faller det sig naturligt att han också svarar på vilka prioriteringar det blir på bekostnad av.Läser man den senaste socialdemokratiska budgetmotionen förstår man prioriteringsordningen. Där finns inte någonting annat än en stor skattechock på arbete och företagande. Jag skulle vilja ställa en fråga till . Vilka teorier stöder sig på? Vilka teorier är det som talar för att det skulle bli lägre arbetslösheten med en skattechock på 30 miljarder på arbete och företagande?Jag tror snarare att det blir en större arbetslöshet med en sådan skattechock. Med ännu högre a-kassenivåer och större arbetslöshet blir det en ännu större belastning på statsbudgeten i förlängningen.Då kommer jag till den andra frågan. Vilka skatter vill höja nästa gång för att klara av de prioriteringar han gör? Det är rätt intressant att lyssna till den här diskussionen. Jag tycker att den väldigt tydligt belyser skillnaderna i synsätt. Ni försvarar det bestående . Allting är jättebra. Den nivå på a-kassan som vi har , och har haft , är alldeles utmärkt trots att det har varit reallönehöjningar, som finansministern tidigare talade om. Det innebär att den relativa ersättningsnivå successivt har blivit mindre värd än vad den var när ni sänkte den senast. Den får successivt en allt mindre betydelse.Jag tycker att det intressanta med den här diskussionen är att titta på vad som händer vid sidan om. var inne på det, och jag tänker nysta lite vidare i den frågan. Det kan vara intressant att höra hur ni ser på det. Väldigt många tecknar kompletterande försäkringar för sina medlemmar som gör att de inte har 50 procents a-kassa när de blir arbetslösa, utan de har en betydligt högre ersättning. Det är de förbunden med låg arbetslöshet på arbetsmarknaden som gör detta. Där fungerar det precis tvärtemot vad ni pratar om. I branscher med låg arbetslöshet får man en högre ersättning vid arbetslöshet. När det är färre människor som är arbetslösa får man högre ersättning. Ni säger att det är tvärtom, men det är inte så i verkligheten.I situationer med hög arbetslöshet har man en låg ersättning. De fackförbunden har inte råd med kompletterande ersättningar. Där är arbetslösheten mycket högre oavsett vilka åtgärder ni har vidtagit, till exempel att sänka krogmomsen med 5 miljarder. Det skapar inte fler arbeten till de arbetslösa i Hotell- och . Det ökar arbetslösheten. Teorin stämmer inte i verkligheten. Det är det som är ert problem. Ni säger en sak, men verkligheten visar någonting helt annat.Det är rätt fascinerande att höra som kommer från . Han säger att börs-vd:arna är problemet. Det är väl inget problem. De brukar alltid få många miljoner i avgångsvederlag. De klarar sig nog. Det tror jag inte att vi behöver ta upp i den här debatten i fortsättningen.Frågan handlar om er teori som inte stämmer överens med verkligheten. Detta är ett konkret exempel. Kan ni förklara varför medlemmarna i med låg arbetslöshet kan ha betydligt a-kassa och annan frivillig ersättning som arbetslösheten i de branscherna är betydligt lägre än i andra branscher inom ? Där har man kanske i a-kasseersättning. Den är den ena orättvisan.Den andra orättvisan handlar om något annat som ni också har skapat, nämligen att i de branscher som har en låg arbetslöshet har man också en betydligt lägre avgift eftersom det blir mindre kostnader. Men där man har hög arbetslöshet och högre kostnader har man betydligt högre avgifter. Det skillnaden kan vara för dem som arbetar i en bransch med hög arbetslöshet. Medlemmarna i de a-kassorna får betala väldigt mycket mer.Det här är det gamla tyska Bismarcksystemet som infördes . Det är inget nytt ni har kommit på. Det har funnits i . Det är ett jätteproblem, men trots att det har visat sig vara ett problem där införde ni samma system i för sex . Den här interpellationen gäller vilka forskningsbelägg vi har för att en hög ersättningsnivå påverkar arbetslösheten. redovisade återigen uppfattningen att det inte finns några sådana belägg.Jag sammanfattade , , och Obamas chefsekonom uppfattning. Låt mig läsa upp vad IMF skriver i frågan: Våra resultat är i linje med en omfattande empirisk forskning från olika länder om arbetsmarknadsinstitutioner, politik och arbetsmarknadsutfall som oftast finner att arbetslöshetsersättningen har en signifikant och stor effekt på arbetslösheten.De hänvisar till Layard, Nickell och Jackman. Layard är labourekonom i med starka kopplingar till partivänner till interpellanten.Man fortsätter: På ett liknande sätt finner empirisk forskning som analyserar samspelet mellan arbetsmarknadsinstitutioner, politik och makroekonomiska chocker att arbetslöshetsersättningen har stor betydelse för utfallet på arbetsmarknaden.Man hänvisar till med kopplingar till partivänner i drar följande slutsats: Empiriskt är betydande incitamentseffekter förknippade med arbetslöshetsersättningen. Resultaten från en stor empirisk litteratur bekräftar det teoretiska förutsägelserna.En generösare arbetslöshetsförsäkring tenderar att vara signifikant förknippad med högre arbetslöshet och längre arbetslöshetsperioder. Jag kan stå här i och läsa upp liknande citat. Det finns hur mycket belägg som helst för den uppfattningen. Jag återkommer gärna i nästa inlägg och läser upp och bedömningar i frågan, för de landar i exakt samma slutsats.Patrik vill på något sätt bara kasta ut forskningsresultat för att några partivänner till honom inom TCO har en annan uppfattning. Låt oss ta en annan forskningssammanfattning, en riktig, som är på allvar, en i stridens hetta gjord politisk bedömning. och sänkte ersättningen i a-kassan. Deras bedömning var nämligen att det var nödvändigt för att få ned arbetslösheten i . och , Socialdemokraternas ledare i , sänkte ersättningen i a-kassan. Dessa herrar gick fram mycket hårdare än vad vi har gjort i . De sänkte ersättningen till för tolv respektive sex månader.Menar att de var illvilliga, att , , och var människor som ville pressa ned lönerna? Är det vad tänker säga när han deltar i den tyska valkampanjen. Vill han varna för att rösta på , min gamle kollega som kandiderar till kansler? Ska vi varna tyskarna för att rösta på honom, för att han är en lönenedpressare och var med och sänkte a-kassan under tid?