· H010346 · 2013-04-12 09:49:03 — har frågat mig om jag är informerad om söktalen när det gäller yrkesprogrammen och risken för nedläggning av vissa yrkesutbildningar. Han har även frågat mig om vad jag avser att vidta för åtgärder för att vända utvecklingen.Låt mig till att börja med konstatera att behöver yrkesutbildning av hög kvalitet för att klara den globala konkurrensen. Gymnasieskolans yrkesprogram utgör en viktig del av den nationella kompetensförsörjningen.Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att höja kvaliteten i yrkesutbildningen och öka dess anknytning till behoven på arbetsmarknaden. Genom gymnasiereformen har till exempel allt innehåll i yrkesutbildningen setts över i samarbete med branscherna, yrkesutgångar har införts och kraven på arbetsplatsförlagt lärande har förtydligats. Dessutom har regeringen beslutat om flera uppdrag som syftar till att höja yrkesprogrammens kvalitet och attraktionskraft.Ett särskilt område där bristen på arbetskraft förväntas bli stor framöver är vård- och omsorgssektorn. Betydligt färre elever har sökt sig till dessa utbildningar jämfört med till exempel . För att säkra kompetensförsörjningen på området har regeringen lämnat ett uppdrag till om utveckling av vård- och omsorgsprogrammet. ska utreda om det är lämpligt att utfärda en särskild undersköterskeexamen för elever med yrkesexamen från programmet. Dessutom ska en särskild inriktning föreslås för den som vill studera vidare till sjuksköterska.Jag är väl informerad om elevernas intresse för olika program, både yrkesprogram och högskoleförberedande program, och att det varierar . Intresset för yrkesutbildning är vikande. Det är en trend som startade långt före denna regerings reformer, och det är samma trend i hela . Dessutom skiljer sig situationen åt för de olika programmen. Exempelvis har det samlade intresset ökat för de teknikinriktade programmen inklusive teknikprogrammet där det finns en möjlighet till ett fjärde tekniskt år och gymnasieingenjörsexamen. Det finns även yrkesutbildningar inom den kommunala vuxenutbildningen som har ett högt söktryck, och de utgör också en del av arbetsmarknadens kompetensförsörjning.Jag anser att yrkesutbildningarna ska hålla hög kvalitet och leda till skicklighet i yrket samt möjliggöra en övergång till arbetslivet direkt efter examen. får inga program utgöra återvändsgränder, och alla elever ska erbjudas möjlighet att förbereda sig för vidare studier.Därför finns det en rättighet för eleverna på yrkesprogrammen att inom gymnasieskolan skaffa sig grundläggande behörighet till högre utbildning. Det kan ske på flera sätt, till exempel inom ramen för det individuella valet eller genom att läsa utökat program. kan eleverna på sju av tolv yrkesprogram, genom att använda sitt individuella val, erhålla grundläggande behörighet inom ramen för 2 500 gymnasiepoäng. Jag har redan tidigare aviserat att det ska bli möjligt för huvudmännen att erbjuda eleverna denna möjlighet på alla yrkesprogram. Dessutom har elever som går på ett yrkesprogram, och som väljer att inte utnyttja de möjligheter jag just har nämnt, rätt enligt skollagen att läsa in den grundläggande behörigheten inom ramen för den kommunala vuxenutbildningen.Avslutningsvis vill jag poängtera att vi har ett gemensamt ansvar för att uppvärdera yrkesutbildningarnas status. Tack för svaret, utbildningsministern.Arbetslösheten är tillsammans med skolan de stora misslyckandena för den moderatledda regeringen. Det är 426 000 arbetslösa, och 13 000 i mitt hemlän . Det är 146 000 ungdomar, och 4 000 av dem i mitt hemlän. Massarbetslösheten är ett enormt resursslöseri, ett socialt lidande och resurser som samhället går miste om.Samtidigt besöker jag företag i mitt hemlän. De berättar för mig om brist på arbetskraft inom sektorer som exempelvis verkstadsindustri och möbelindustri. Detta sker när yrkesprogrammen på gymnasieskolan har minskat de senaste två åren.Utbildningar som skulle kunna leda omgående till arbete läggs ned exempelvis i alliansstyrda , min hemkommun. Resurser som skulle kunna ha använts till utbildning slukas i stället av det kommunala försörjningsstödet i spåret av en havererad arbetslöshetsförsäkring.Privatskolor som lägger ned sitt fordonsprogram därför att "lönsamheten är för liten". har logistiktäta som ropar efter arbetskraft.När jag besöker gymnasieskolor berättar ungdomarna samlat om varför deras kamrater inte söker programmen: Det är gymnasiereformen - som Socialdemokraterna protesterade emot - som är vår återvändsgränd.Ungdomarna inser vikten av en bred utbildning och det livslånga lärandet. Utbildningsministern och den regering han företräder har en annan och ålderdomlig syn på utbildning som innebär medverkan till det totala misslyckandet med jobben och skolan.Om detta handlade min interpellation. Den gällde vad utbildningsministern avser att göra och om han reagerar. Jag får till svar, liksom i många andra debatter med regeringsföreträdare i kammaren, lite allmänna kommentarer kring frågeställningarna.Vi har en regering som verkar ha upphört att regera. Den sitter och administrerar och blickar ut över en värld av misslyckanden och lämnar allmänna kommentarer som om den inte vore en av vald regering utan i stället av städslade kommentatorer.Man kunde kräva och bör kräva väsentligt mer av en utbildningsminister när gymnasieskolan havererar. måste ha förväxlat inlägget med det han tänker hålla vid förstamajdemonstrationen. Det var bara retorik och demagogi. Om vi ska föra en seriös diskussion om problemet - som är ett problem, vi har en hög ungdomsarbetslöshet - måste vi ändå utgå från verkligheten.Sverige har en högre ungdomsarbetslöshet än jämförbara länder. Det är sant. Men det har vi haft även under tidigare socialdemokratiska regeringar. Vi har strukturfel som ingen av regeringarna riktigt har rått på. Vi har dock identifierat och erkänner dessa strukturfel och arbetar med dem. Ni erkänner dem inte ens och kommer därför inte att lyckas med dem.Låt mig börja med att säga att detta att vi i har krävt att alla gymnasieungdomar ska läsa in högskolebehörighet är ett sådant strukturfel som många forskare pekar på. Det betyder att väldigt många ungdomar slås ut. Det är en viktig orsak till ungdomsarbetslösheten. Det är belagt i forskningen.Jag är inte ens säker på att våra gymnasiereformer räcker för att åtgärda det. Vi behöver nog gå längre. Men detta att som ni gör tro att lösningen ligger i att vi nu ska tvinga alla yrkeselever att läsa in universitetskompetens skulle vara det som skulle fixa ungdomsarbetslösheten är så naivt. Det är delvis det kravet som slår ut många ungdomar.Nu ska ni lagstifta om obligatoriskt gymnasium, läste jag i ert framtidskontrakt eller vad det heter, som om studiemotivation skulle gå att lagstifta fram. Det har aldrig gått förut och kommer inte att gå nu heller. Resten av världen tar sig för pannan.Socialdemokraterna i är det enda partiet i hela världen som har uppfattningen att man ska lagstifta fram att hela befolkningen ska bli universitetskompetent. Det kommer att skapa en massutslagning. Det är sanningen. Den har skapats under , och den kommer att öka med den inriktningen.Jag tycker inte heller att allt är frid och fröjd med den reform som vi har genomfört. Det finns saker vi måste göra mer. Låt mig till att börja med säga att det är en väldigt stark trend som är svårt att rå på. Den är över hela . Det ser vi när vi möts alla EU:s utbildningsministrar.Vi måste erkänna att det är vår generation som har bibringat ungdomarna uppfattningen att det enda som räknas är högskolestudier.Det anses som ett misslyckande om man inte når dit. Om vi har den attityden kommer vi att slå ut många ungdomar, och det är också det vi gör. Vi måste tala väl om yrkesutbildningar. Vi måste tala väl om yrkesinriktade utbildningar. Vi ska inte tala nedsättande om dem och säga: Är det inte högskolebehörighet så är det ingenting värt.Vi måste gemensamt göra detta. Här har ni socialdemokrater en stor skuld och ansvar för att under bara ha talat om att det är det enda som räknas. När man ska höja statusen på yrkesutbildningar är det tydligen inte genom att fundera över hur vi ska göra dem mer yrkesinriktade. Det är bara den akademiska nivån som avgör om de har status eller inte. Ungdomarna gör som vi säger; de hör att vi resonerar så. Om vi ska ställa detta krav måste vi förstå att vi slår ut många ungdomar. Det är det vi gör. Vi slår ut många ungdomar om vi ska ha synsättet att alla måste gå i högskolan, även de som inte mäktar med det. Man kan lagstifta om det och tro att man löser det genom att säga att det blir obligatoriskt att gå i högskolan. Det kommer inte att hjälpa. Det kommer att öka utslagningen ännu mer.Tekniksektorn, som togs som exempel, har lika stor andel sökande som i det gamla gymnasiet. Den är möjligen för låg, men det är lika stor andel. Det är fler som söker fyraårigt tekniskt program. Det är väl bra! Det är inget problem, utan det är bra. Om industrierna i får gymnasieingenjörer som har gått fyraårigt tekniskt program - vad är problemet? Jag förstår det inte. Detta är inte ett problem. Men inställningen att allting inriktar sig på att alla måste gå högskolan och att man annars är misslyckad är ett problem. Jag noterar att utbildningsministern över huvud taget inte svarar på mina frågeställningar. Han talar om sin närda längtan att få tala på första maj. Möjligen har utbildningsministern den retoriska förmågan, men ack - inte den sociala och den ideologiska kompetensen för att vara med om ett dylikt arrangemang. Det krävs nog omfattande utbildningsinsatser.De problem jag lyfte fram i interpellationen är två. Det ena är att kommunala gymnasier, som i , av ekonomiska skäl lägger ned program som leder till jobb. Detta gör man alltså på grund av resursbrist. Det andra är att privatskolors eller friskolors slappa hantering av elever när de bara meddelar att är utbildningen i fordon och transport nedlagd på i . Varsågoda att ta vägen någon annanstans! Vår vinst är för låg.Detta vill utbildningsministern över huvud taget inte kommentera. Det här är två av de grundläggande sakerna tillsammans med den återvändsgränd som jag talade om. Ungdomarna ser vikten av den breda utbildningen och det livslånga lärandet. Man kommer inte att vara inom en trång yrkessektor hela livet, utan det hela ska vara vidare. Därför söker alltför få ungdomar till gymnasieskolan.Utbildningsministern har gjort en försiktig reträtt på området. Men den är alldeles för försiktig. Den förändring som Socialdemokraterna hemställer om är påhejad av näringslivet, fackliga organisationer och elevorganisationer - ja, av alla utom utbildningsministern.Jag tror att grunden för vår diskussion om gymnasieskolan, försörjning av arbetsmarknaden och elevernas utbildningsmöjligheter är att och regeringen har en annan syn på arbetsmarknad och lönebildning. Hans svar på att förbättra gymnasieskolan är att starta ettåriga gymnasieprogram. Det behövs inte mer utbildning, menar han. Det är en ny sektor av arbetskraft som ska fram , inom ett nytt område. Förutom att vara utbildningspolitiker är den främste agitatorn för att sänka ungdomslönerna. Det är den metoden han vill ha. Han vill ha sämre utbildning, lägre löner och en annan arbetsmarknad. Det är detta man tror ska lösa ungdomsarbetslösheten. Det är en samhällssyn som när det gäller arbete och lönebildning minner mycket om utbildningsministerns syn på utbildning. Också på detta område vill han gå tillbaka till 30-talet.Jag tror att detta egentligen är den övergripande ideologiska frågeställningen. Vilka jobb och vilka utbildningsmöjligheter ungdomarna ska ha hänger ihop med hur vi ser på deras arbete och framtid. Där tror vi socialdemokrater att vi ska gå vidare i en värdekedja och förbättringar av jobb. Det hänger ihop med vår syn på utbildning och arbetsmarknad, och den kontrasterar kraftigt mot den nyliberala syn som regeringen har. Jag hade egentligen inte för avsikt att ge mig in i denna interpellationsdebatt. Men jag hör tala här om att han anser att vi socialdemokrater genom att säga att det är viktigt för alla unga att få högskolekompetens - men inte nödvändigtvis gå vidare till högskola just nu - slår ut unga när vi ger dem ökad kunskap. Det vore intressant om en utbildningsminister kunde förklara hur ökad kunskap slår ut människor. Ungdomar anger att yrkesutbildningarna inte är tillräckligt breda. De tror nämligen att detta kommer att stänga dörrar för dem . Det är därför de inte vill gå yrkesutbildningen.Jag tycker att det är konstigt att utbildningsministern inte ser detta. I sitt svar skriver han att får inga program utgöra återvändsgränder, och alla elever ska erbjudas möjlighet att förbereda sig för vidare studier. Det är det de inte gör.Jag tillhör den generation där alla inte gick treårig gymnasieskola, och jag har inte högskolekompetens. För att jag ska kunna komma vidare och läsa vidare på högskolan behöver jag komplettera och gå via komvux. Jag har nämligen bara tvåårig gymnasieutbildning. Regeringen har valt att dra ned på komvuxplatserna, och försöker man öka och säga att man satsar fast man egentligen inte har någon satsning. Detta stänger dörrar för många som mig.Från 1997 och framåt satsade den förra, socialdemokratiska regeringen på ett kunskapslyft för att nå just många grupper som inte hade högskolekompetens. Det här har varit en viktig del i politiken - att ge alla människor i en möjlighet att komma vidare i det livslånga lärandet. Vi har insett - och det borde också inse - att arbetslivet inte ser ut som det gjorde . Man går vidare, och man byter yrken. Då är det också viktigt att kunna höja sin kompetens och kanske skaffa sig den högskoleutbildning som man inte hade tänkt från början och därmed ha dessa ingångar.Ser inte utbildningsministern detta? Hur kan vi ha en utbildningsminister i som säger att framgångsfaktorn är att sänka kravet på kunskap? Alla behöver inte ha denna kunskap, menar han. Varför skulle det slå ut unga om man ger dem möjlighet att höja sin kompetens och kunskap? Allting visar att många av dem som är arbetslösa inte har en färdig gymnasieutbildning. Många av dem saknar adekvat kunskap. Tänk om man då blir arbetslös och vi har en utbildningsminister som säger att kunskap inte behövs, att vi inte behöver vara så noga med kunskapskraven och att det kan räcka med att man går i skola på gymnasiet! Det är helt barockt, fru talman. En tredjedel - det tycker jag att debattörerna ska lägga på minnet. En tredjedel av varje årskull slogs ut i det socialdemokratiska gymnasium vi nu lämnar bakom oss. Det är tiotusentals ungdomar som hoppar av eller som misslyckas med att nå den där högskolebehörigheten som var så viktig. De höga kunskapskrav som ni satte upp var i och för sig inte särskilt höga, men de skulle vara lika för alla. Det var det viktigaste. Det viktigaste var inte att de var höga. Dessa krav innebar att en tredjedel aldrig nådde målen.Eva-Lena frågar hur ökad kunskap kan slå ut någon. Det gör det inte om man når målen. Men det slår ut om de som hoppar av blir utslagna därför att målet blir satt så att det inte går att nå. Det är det det gör; det är då det slår ut.Detta är en viktig orsak till den höga ungdomsarbetslösheten i . Det säger forskningen. Lyssna på forskningen! IFAU är mycket tydliga med att detta är en viktig orsak.Vi höjer kraven kraftigt i svensk utbildning. Men vi måste förstå, och det måste ni också förstå, att det finns en målkonflikt om vi ska höja kraven i den svenska utbildningen. På vilken gymnasieskola som helst är eleverna mest oroade över de högre kraven i betygssystem och läroplaner. Vi höjer kraven i gymnasiet just . Det är viktigt för . Men vi måste också vara ödmjuka och förstå att när vi höjer kraven kommer det också att finnas grupper som inte kommer att nå de kraven. Vi ger hjälp och stöd för att de ska göra det, men det kommer att finnas elever som inte når dem. Det enda sättet att med säkerhet få att nå kraven är att ta bort kraven eller sänka dem tillräckligt mycket. Sätter man högre och högre krav kommer det att finnas grupper som inte når dem.Då är frågan: Vad ska hända med dem? Ska de bara slås ut och känna sig misslyckade? Eller ska vi hitta andra lösningar för dem? Det är där det skiljer. Ni har en ideologisk modell där alla ska stöpas i samma form, och så struntar ni i konsekvenserna för dem som inte låter sig stöpas i den formen. De slås ut och blir arbetslösa. Det är det som har hänt i . Sätter man kravet på en sådan nivå att en tredjedel slås ut i varje årskull får man en hög ungdomsarbetslöshet. Det är inte så att en tredjedel hoppar av, utan det är färre. Det kanske är som hoppar av, men sedan är det ytterligare en stor grupp som går färdigt men inte blir godkända. De blir aldrig högskolebehöriga. De måste komplettera på vuxenutbildningen om de vill gå på högskola, precis som , och ska den möjligheten finnas.Staten satsar mer resurser på vuxenutbildning än vad staten gjorde 2006 när den socialdemokratiska regeringen styrde. Påstå inte att staten satsar mindre på vuxenutbildningen. Staten satsar mer på vuxenutbildningen. Det är 7,7 miljarder i stället för 5,7, som det var 2006. Det är mer på vuxenutbildningen. Det är sanningen. Vi har inte minskat ambitionerna när det gäller att människor ska få en andra chans. De har i själva verket ökat jämfört med 2006.Fru talman! Jag skulle vilja hälsa er från . Det är en flicka . Hon är svetsare. Hon gick en tvåårig gymnasieutbildning i verkstadsteknik i . Det var en utbildning som egentligen inte fick anordnas. Det var förbjudet på den socialdemokratiska tiden. inrättade en tvåårig utbildning i verkstadsteknik trots att det inte var tillåtet. Hon är fast anställd svetsare på ett av de större företagen i . När vi diskuterar detta säger hon till mig: Kalla inte mitt jobb ett skitjobb! Mitt jobb behövs och är viktigt.Jag tycker att ni ska ta till er detta. Att gå och läsa in högskolebehörighet är inte det enda som räknas. Att man kan gå ut en utbildning och bli godkänd och anställbar är väl så viktigt som att det ställs upp krav på utbildningar som gör att ungdomar slås ut. Jag ska hälsa utbildningsministern från och . De går på fordonsprogrammet på i . Det läggs ned nu eftersom utbildningen inte är tillräckligt lönsam. Om detta vill utbildningsministern inte tala allmänt. Jag kan hälsa från ungdomar som söker in till yrkesinriktade program i . De programmen avvecklas därför att man anser att de inte har tillräckligt ekonomisk bärighet. Det är utbildningar som kunde ha gett jobb. Om detta vill inte utbildningsministern tala. Han har samma manus oavsett vad det är för debatt i den här kammaren.I dag ger utbildningsministern sig själv betyg i när det gäller . Det var inga strålande betyg. Det indikerar en viss självkännedom.Jag konstaterar att utbildningsministern inte vill debattera den gymnasieskola, med återvändsgränder, som jag har tagit upp i mina inlägg. Han lovade stor valfrihet. I verkligheten inskränks den. Det är 25 miljoner i överkostnad i på grund av privatskolorna. Det är privatskolor som lägger ned när vinsten inte bär. Spåren av er gymnasieskola är ökade kostnader och ökad segregation.Men trots detta usla resultat rekommenderar jag verkligen ingen kvarsittning, utbildningsministern. Vi har en utbildningsminister som tänker att anfall är bästa försvar. Han tror att om han skriker tillräckligt högt hör inte någon vad han egentligen säger.Om ungdomarna på de här skolorna anger att utbildningen inte är tillräckligt bred, att de är rädda för att de inte ska kunna ta sig vidare om de vill göra någonting annat om två, tre eller och att de därför inte kommer att söka den utbildningen är utbildningsministerns svar: Ni har fel. Ni borde läsa detta även om jag har stängt alla andra dörrar.Låt mig läsa upp vad en skolledare säger: Jag förundras över att en charterresenär har ett större skydd för att kunna ta sig hem från solsemestern än vad en elev har för att kunna slutföra sin gymnasieutbildning.Detta apropå den yrkesutbildning som läggs ned därför att den inte är tillräckligt lönsam.Jag tycker att utbildningsministern borde ha koll på vad som händer. Vi säger att det är viktigt att ge ungdomar den kunskap och den möjlighet de förtjänar. Jag tror att människor faktiskt kan ta till sig kunskap. Det handlar om satsa på lärare och mindre klasser och om att ge förutsättningarna för eleverna. Det handlar inte om att säga att en del aldrig kommer att kunna lära sig, så dem kan vi skicka ut. Det är den människosynen ger uttryck för här. Han har nämligen gett upp hoppet om en del människor. Det har inte jag.Jag blir inte glad av att personer misslyckades i den socialdemokratiska skolan. Jag blir inte heller glad om ungdomar misslyckas i , utan då tycker jag att vi ska ge dem en ny möjlighet att komma tillbaka. Då måste vi satsa mer på utbildning, inte mindre som den här regeringen gör. Vi måste ge människor möjlighet att komma vidare i skolan genom att ge dem rätten till utbildning och inte stänga några dörrar som gör. På något sätt slutar alltid och argumentation med att det är friskolornas fel, eller privatskolornas som just dessa debattörer säger. Det är alltid deras fel.Vi har en kraftig minskning av elevkullarna på gymnasiet i just . Det föddes väldigt många barn runt 1990 men väsentligt färre . Ungdomskullarna blir mindre. Det betyder att vi har en väldig överkapacitet på gång i gymnasieskolan. Det är många tomma platser överallt.Att friskolor lägger ned verksamheter och utbildningar får att gå i taket och skälla på friskolorna. Men kommunerna gör samma sak, och det är helt rätt. Man måste göra det. Det är ingen vits att betala för tomma lokaler, utan man måste vara beredd att göra det. Jag kan inte detaljerna om just de utbildningar som nämner, men generellt sett måste alla kommuner i , borgerligt styrda och socialdemokratiskt styrda, avveckla utbildningsinriktningar och ibland hela skolor eftersom vi har en väldig överkapacitet i gymnasieskolan. Jag kan räkna upp rader av socialdemokratiska kommuner som fattar precis samma beslut som den här friskolan gjorde i på grund av att det inte finns tillräckligt många elever just . Då är det bättre att satsa på de elever som finns än på tomma lokaler. Jag tycker att det är rätt i huvudsak även om man inte kan ta ställning till varje enskilt fall.Vi höjer kraven kraftigt i den svenska skolan just . Den kritik jag får allra mest från gymnasieelever är att det är jättesvårt att få de höga betygen och att det är jobbigt i skolan. Det är mer läxor, mer krav och mer prov. Mitt svar är att det har varit avsikten. Alla gillar det inte. Vi går ifrån flumskolan där det var fel att ställa krav.Men vi måste också vara ödmjuka och inse att när vi höjer kraven i skolan kommer det också att finnas ungdomar som inte mäktar med de kraven. Då kan man göra som ni säger, det vill säga ha samma krav för alla och låta dem slås ut. Jag säger i stället att vi behöver hitta andra utbildningsalternativ, till exempel lärlingsutbildningar och yrkesutbildningar, där inte alla måste bli högskolebehöriga. Vi ska ha höga krav, men ingen ska behöva gå ut skolan och känna sig misslyckad.