· H010214 · 2013-01-31 12:18:37 — har frågat mig vad jag avser att göra för att tillgodose de myndigheters, operatörers och medborgares behov som tillgodoses av fiberinfrastruktur, om det visar sig att kapaciteten i fiberinfrastruktur behövs för egna behov. har vidare frågat mig om jag avser att låta prioritera vilken eller vilka externa kunder som ska prioriteras om brist uppstår i nät.Annika Lillemets har slutligen frågat mig vad jag avser att göra för att se till att lever upp till att vara "samhällsbyggare" även när det gäller det femte transportslaget, det digitala.Trafikverkets uppgifter läggs fast i myndighetens instruktion. Fiberinfrastrukturen som disponerar ska stödja myndighetens arbete inom infrastrukturområdet, och den är viktig för verksamhet, speciellt för järnvägens funktion. kan dock inte gå utanför det ramverk som av beslutade anslag och angivna ändamål ger. Det finns överkapacitet som förmedlar. Som ansvarig för verksamheten är också bäst lämpat att hantera frågor om kapacitetstilldelning och prioritering i enlighet med regleringsbrev och principer för försäljning av överkapacitet.Jag har tidigare på frågor, bland annat från , avseende utvecklingen av myndighetens it-verksamhet konstaterat att it-funktion är en viktig leverantör av it- och telekomtjänster till och andra kunder. Funktionen är betydelsefull för infrastruktursektorn och är dessutom av stort intresse för infrastrukturen för telekommunikation genom sitt fiberoptiska nät med stor geografisk täckning. har en viktig roll som operatörsneutral leverantör av bredbandskapacitet till den svenska marknaden. Det är angeläget för regeringen att den nya it-verksamheten ges möjlighet att utvecklas på ett för verksamheten och ITS-området optimalt sätt och med beaktande av funktionaliteten hos samhällsviktiga funktioner. Dessa förhållanden gäller fortsatt. För regeringens vidkommande innebär det att fortsatt kommer att ha ett uppdrag som innebär att myndigheten i sitt fibernät ska erbjuda tjänster på grossistnivå och på konkurrensneutrala villkor till aktörer som efterfrågar elektroniska kommunikationer, i den mån kapaciteten inte behövs för egna behov. Regeringen kommer att följa upp hur uppdraget hanteras. Först vill jag tacka för svaret. Ministern nämner i sitt svar att är bäst lämpat att hantera kapacitetstilldelning och hur det ska prioriteras enligt regleringsbrevet. Men regleringsbrevet nämner inget om hur detta ska gå till. Regeringen lämnar därmed hela ansvaret till Trafikverket.Men är det verkligen rimligt att lägga detta helhetsansvar på en enskild myndighet som inte ens har det som kärnverksamhet och framför allt inte fått detta uppdrag av regeringen? Enligt it-direktör , som uttalat sig om den nya inriktningen för it-verksamhet i nyhetsbrevet , blir det behov i fokus och mindre om behoven på den externa marknaden. kan komma att avsluta befintliga kundavtal efter att ha kontaktat kunden. Vidare står det i nyhetsbrevet: All kapacitet och kompetens ska dimensioneras för behov.Hur rimmar detta med att kallar sig samhällsbyggare? Ska de inte vara det även för det femte transportslaget, det digitala? Med tanke på den inriktningen hos ställer jag mig tvivlande till att just verkligen ska ha ansvaret för frågor gällande det behov av kapacitet som andra myndigheter, telekomoperatörer och medborgare har. beslut kan komma att påverka ett antal myndigheter såsom Transportstyrelsen, företag som Infranord och SJ, Com Hems 1,7 miljoner hushåll som får sin tv, telefoni och bredband via fiberinfrastruktur, samt Tele 2:s 2,8 miljoner mobilkunder. Effekterna av denna fokusering på behov kan alltså bli påtagliga, inte bara för företag, myndigheter och transportsektorn utan även för den enskilda medborgaren.I min fråga till ministern nämner jag att i den statliga offentliga utredningen , SOU 2010:82, som överlämnades till statsrådet , skriver utredaren om kommunikationsinfrastruktur: "Resultatenheten förvaltar denna infrastruktur och säljer elektroniska kommunikationstjänster även på en konkurrensutsatt marknad. Det är viktigt att denna verksamhet bedrivs på sådant sätt att det skapas så lika förutsättningar som möjligt mellan aktörerna på marknaden. En effektivare användning av nätet kan bidra till bättre förutsättningar för konkurrens på marknaden för elektronisk kommunikation och till ökad tillgång till bredband i hela landet. "I utredningen görs även bedömningen att under vissa förutsättningar kan separeras från utan att driftsäkerheten i järnvägstransportsystemet försämras.En konsekvens av den nya inriktningen är att infrastruktur inte ges förutsättningar att möta marknadens behov och få en fungerande konkurrens enligt utredning eller tillgodose myndigheternas och samhällets behov enligt MSB:s utredning om skyddad statlig kommunikationsinfrastruktur.Två statliga utredningar visar alltså på att statens kommunikationsinfrastruktur är viktig ur både sårbarhets- och säkerhetssynpunkt och för bredbandsutbyggnad och fungerande it- och telekommarknad. En rimlig åtgärd från regeringen borde vara att säkerställa samhällets och marknadens behov genom att förändra och förtydliga styrningen av statens fiberinfrastruktur.Jag ställer därför frågan till ministern: bäst lämpat att hantera kapacitetstilldelning och hur det ska prioriteras när de inte fått i uppdrag att se till helheten och samhällsnyttan? Jag får väl åter tacka för diskussionen; det var inte så länge sedan som vi hade en liknande. Det var , och då vi från regeringens sida mitt upp i att skriva våra regleringsbrev, bland annat till Trafikverket.Jag ser att de frågor som ställer nu och dem som står i själva interpellationen kan vara något hypotetiska. De grundar sig i rädslan och farhågan, som jag skulle kunna dela om det var så, huruvida det finns överkapacitet. Frågeställningarna bygger på att när har använt det som har i uppdrag och behov av att använda av fibernätet blir frågan om det finns över till de andra. Jag tycker att det är viktigt att börja med den frågan. Hur pass relevant är det att tro att det inte ska finnas kapacitet?Nyttjandegraden av den teknik som ska ge förutsättningar för det kommunikationsnät som både och deras kunder har behov av kan variera över landet. Vad jag har fått uppgifter om - jag har nämligen frågat om det gäller en liten begränsad del eller om vi inte alls behöver oroa oss - är att den genomsnittliga nyttjandegraden för i till exempel är . I norra är den . Det innebär att en stor del av den överkapacitet som finns kan på ett konkurrensneutralt sätt erbjudas andra aktörer. Det är i grunden bra, för det ger ett bra nät.En annan fråga som får bli något hypotetisk gäller utredning, som tar upp. Han hade som uppdrag att bland att se över om och på vilket sätt i sådant fall ICT helt och hållet skulle skiljas från och vad det får för konsekvenser, inte minst för optokabeln eftersom det är många andra i samhällsfunktionen som är beroende av den. Men är vi inte där. Förslaget kommer inte att bli så. När det gäller utredning i den aspekten behöver vi inte ha något hypotetiskt antagande om huruvida det ska säljas eller inte; det finns ju kvar. När det blir en förändring uppstår naturligtvis oro i och med att ICT-verksamheten nu mer ska finnas inom verksamhet och mer styras upp utifrån vad som ska vara uppgifter. Det gör att personer som har jobbat i att kanske utveckla nya typer av marknadsmöjligheter egentligen inte har samma uppdrag. Det finns andra aktörer som ska göra det om möjligheten fortfarande ska finnas, men det kanske inte är just som sköter detta. Frågan kommer tillbaka till huruvida det är som är bäst lämpat eller inte att ha detta uppdrag. ligger uppdraget på . Men vi har också diskussioner internt inom och följer upp både den digitala agendan och bredbandssatsningen. Det här är det uppdrag som vi ändå känner skulle vara mest optimalt.Jag kan lova att jag följer den här frågan väldigt noga, för även jag tycker att en samhällsviktig funktion ska användas på ett optimalt sätt. Jag tackar för beskedet. Jag undrar förstås också vad ministerns regeringskolleger, försvarsminister och it- och energiminister , anser om detta, för det är ju en fråga som i högsta grad också berör deras ansvarsområden.I ministerns svar står det: "För regeringens vidkommande innebär det att fortsatt kommer att ha ett uppdrag som innebär att myndigheten i sitt fibernät ska erbjuda tjänster på grossistnivå och på konkurrensneutrala villkor till aktörer som efterfrågar elektroniska kommunikationer, i den mån kapaciteten inte behövs för egna behov." Men om enbart passivt ska vänta på förfrågan kan de ju inte anses vara en marknadskraft, om vi nu bortser från i den mån det finns kapacitet.Jag hade uppskattat ett förtydligande från ministern när det gäller om enbart ska erbjuda kapacitet till dem som frågar efter det eller om de ska vara en verklig marknadskraft, för utan denna marknadskraft finns det ingen fungerande marknad för stamnätet eller marknad 6, som PTS kallar den och om vi ska vara tekniska. Då kommer det att behövas en reglering, och jag skulle bli väldigt förvånad om detta är vad regeringen vill.Enligt den inriktning som nu har heter det att eventuella investeringar i ytterligare kapacitet eller kompetens för att leverera extern affär ska vara i linje med strategier. Detta ska framgå i särskilt beslutsunderlag. Om extra resurser krävs för ett externt uppdrag ska avtalet med kunden vara så utformat att alla relaterade kostnader kan avvecklas i samband med att avtalet upphör.Kontentan av detta resonemang blir att första kunden får ta hela kostnaden. Vi kan jämföra med järnväg. Säg att vi vill bygga bort flaskhalsen in till där det är så trångt. Vilken kund skulle vara beredd att ta hela den kostnaden? Det är ju många andra som också får glädje av den.Vi riskerar på det här sättet att viktiga investeringar inte blir av, att den tekniska utvecklingen stannar av och att vi får avveckling i stället för en utveckling. Jag ställer därför frågan : Är det verkligen som är bäst lämpat att hantera kapacitetstilldelningen och hur den ska prioriteras?Tidigare har det uttryckts att överkapacitet ska göras tillgänglig för marknaden, det vill säga den kapacitet som inte behövs för egna behov. Men vad är överkapacitet? Hur mycket ska finnas tillgängligt för att kallas överkapacitet? Det är inget som jag hittar i regleringsbrevet till . Är det , , ledigt i nätet? Vilken marginal måste finnas? Och var finns överkapaciteten?Vi kan återigen jämföra med järnvägen. Om det finns ledig kapacitet på banor i eller hjälper det ju inte om det är i som det är trångt. Och så ser det ut i fibernäten också.Enligt ett EU-meddelande om den digitala agendan för kommer den mobila datatrafiken att öka 12 gånger och datatrafiken i smarta mobiler kommer att öka 14 gånger till 2018. Och snabba trådlösa uppkopplingar kräver stor kapacitet i stamnätet.Vi hittar även den här texten i samma dokument: Anslutning för snabbt internet är grunden för den digitala ekonomin. Utan en sådan kommer viktiga tjänster som datormoln, e-hälsa, smarta städer, audiovisuella tjänster och de fördelar som dessa för med sig inte att ta fart. En ökning av bredbandsanvändningen skulle enligt kunna ge en årlig ökning av bnp med 1-1,eller av arbetskraftsproduktiviteten under de kommande fem åren.Mot bakgrund av detta: Har vi råd att ta bort stora delar av stamnätet nu när vi bygger ut 4G? Det här äventyrar den nationella it-strategin. Det är ingen farhåga. Det är en reell risk, tror jag, och jag vill inte att vi riskerar att hamna på efterkälken som it-nation. Det är därför som jag fortsätter att lyfta fram frågan. Jag har naturligtvis talat med min kollega , som är it-minister, om hur hon ser på om det finns överkapacitet eller inte och om hon känner en oro eller inte. Det är inte uppfattning att hon skulle känna en sådan oro. Men den digitala strategin kan ju vara ett lämpligt interpellationsobjekt för att möjligtvis få svar från säger har vi egentligen fantastiska möjligheter med det femte benet i infrastrukturen även för våra andra trafikslag. Inte minst gäller det ITS och användandet av intelligenta tekniska system för framkomlighet, betalningssätt eller vad det nu kan vara på vägsidan men även på andra delar.Vi har också en utmaning längre fram som handlar om när vi ska ytterligare förstärka säkerheten på järnvägen men också öka kapaciteten i form av nya signalsystem, ERTMS.Det är svårt att veta hur både ITS och ERTMS kommer att påverka nyttjandegraden. Men bedömningen är att den teoretiska utbyggnadsmöjligheten borde vara tillräcklig för att även i fortsättningen ska kunna leverera överkapacitet på marknaden.Fru talman! Då går jag över till en fråga som inte är så där jättelätt att besvara, men jag ska ändå göra det, nämligen fråga om huruvida är bäst lämpat att hantera kapacitetstilldelningen. Regeringens uppfattning är att är det ingen annan som ska göra det, utan vi har gett det uppdraget till . Låt mig sammanfatta mitt budskap och min uppmaning till regeringen.Vi har två statliga utredningar som visar på att statens kommunikationsinfrastruktur är viktig ur både sårbarhets- och säkerhetssynpunkt och för bredbandsutbyggnad och fungerande it- och telekommarknad.Jag vill särskilt framhålla det som slår fast i sin utredning, att driftsäkerheten i järnvägstransportsystemet inte äventyras för att fler nyttjar nätet. Det är snarare tvärtom, då andra stora användare bidrar till teknikutveckling som även kommer staten till godo. Detta påpekas även i MSB:s utredning som jag tidigare hänvisat till.Om fler får vara med i statens nät blir det en vinna-vinna-lösning både för det offentliga och det privata eller kanske snarare en vinna-vinna-vinna-lösning för staten, näringslivet och de enskilda individerna.I det svar som ministern lämnat uttrycker hon att har en viktig roll som operatörsneutral leverantör av bredbandskapacitet till den svenska marknaden och att "dessa förhållanden gäller fortsatt". Men för att det sistnämnda inte ska stanna vid en from förhoppning måste regeringen ta sitt ansvar för helheten som vi nu diskuterat, för samhällsuppdraget.En rimlig och, som jag ser det, nödvändig åtgärd från regeringen borde därför vara att säkerställa samhällets och marknadens behov genom att förändra och förtydliga styrningen av statens fiberinfrastruktur. Så kan vi undvika monopol och regleringar och se till att utnyttja de tillgångar vi redan har till bästa möjliga samhällsnytta.Fru talman och ! Låt oss undvika att ett it-haveri blir ett samhällshaveri. Det sista som sade kan jag verkligen stryka under. Det är klart att ingen av oss söker möjligheter att hitta ett it-haveri, för det vore förödande på många sätt och vis. är det inte riktigt den utgångspunkt som jag har. Det är heller inte den utgångspunkt som som ansvarig för fibernätet har för sin uppfattning.Det är oerhört viktigt att jag i de regleringsbrev som jag ger till min myndighet håller mig inom deras område när det gäller infrastruktursidan. Fibernätet är viktigt av fler olika skäl på både väg och järnväg men också på kommande områden. Det finns fortsatt många som är intresserade av detta nät. om huruvida vi skulle kunna undvika ett monopol eller inte blir möjligtvis att betraktas som hypotetisk.Avslutningsvis vill jag säga till att frågan är aktuell av flera skäl. Dels blir det de facto en omorganisation av verksamheten på som i sig är viktig att följa upp, dels följer vi i övrigt hur nätet räcker till. Enligt de uppgifter som jag har fått så här långt finns det en rätt betydande överkapacitet kvar som inte används av Trafikverket.Fru talman! Jag tolkade många av frågor i interpellationen som "om" det inte skulle finnas tillräcklig kapacitet. Det huvudsakliga målet är att vi ska ha en bra och säker verksamhet som fungerar om landet skulle stå inför sårbarhet. Det är klart att vi ska förebygga det.