· H010387 · 2013-05-21 18:48:53 — har frågat mig om hur regeringens position gällande klimatmål för EU till 2020 hänger ihop med skrivningarna i vårpropositionen om att ska vara pådrivande för en ambitiös global klimatöverenskommelse.Herr talman! EU var tidigt ute och beslutade om mål i syfte att få andra länder att följa efter. Det lyckades såtillvida att det fick andra länder att också presentera mål och att göra utfästelser. Däremot är summan av de här utfästelserna långt ifrån tillräcklig. Jag ser väldigt allvarligt på att utsläppen av växthusgaser i världen fortsätter att öka, att de utfästelser om utsläppsminskningar som gjorts under klimatkonventionen är otillräckliga och att vi har ett stort gap till de nivåer som vi skulle behöva för att nå tvågradersmålet. Mer behöver alltså göras såväl som därefter. Enligt IPCC, den internationella klimatpanelen, bör industrialiserade länder som grupp minska utsläppen med till 2020 jämfört med . Utan tvekan är det så att och EU ska vara föregångare och driva på när det gäller klimatmål. Det ger oss också förutsättningar att fortsätta leda arbetet internationellt med att minska de stora utsläpp som sker utanför EU. Regeringen verkar fortsatt för att förutsättningarna ska öka för att EU ska kunna skärpa sitt klimatmål från minus till minus . Jag och regeringen vill också att EU ska besluta om ambitiösa utsläppsmål . EU kan på så sätt trycka på andra länder att göra detsamma och ge europeiskt näringsliv och beslutsfattare efterfrågad långsiktighet vad gäller klimatpolitikens inriktning.Sverige och regeringen är pådrivande för en ny klimatöverenskommelse genom sitt agerande i en rad frågor i tillägg till den om klimatmål. Regeringen verkar exempelvis för en snabb ratificering av Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod. Det är världens enda, , rättsligt bindande åtagande om utsläppsminskningar. skapar förutsättningar för framsteg i den viktiga förhandlingsfrågan om rättvisa, så kallad equity, i en framtida global klimatöverenskommelse, bland annat genom att ha arrangerat en stor internationell workshop på temat och naturligtvis också genom ett oändligt antal bilaterala kontakter. Personligen förhandlade jag vid senaste partsmötet i frågan om skador och förluster som uppkommer av klimatförändringarnas effekter, och jag tänker fortsätta mitt engagemang i denna fråga och i andra viktiga frågor. har drivit och fått gehör för att EU, tillsammans med andra parter, ska arbeta för att identifiera olika vägar för att öka klimatfinansieringen med syfte att uppfylla det gemensamma åtagandet om att vid , mobilisera . Som föregångare på klimatområdet och för att minska utsläppsgapet till 2020 jobbar också med olika initiativ som kompletterar arbetet under klimatkonventionen. Här vill jag särskilt nämna det globala samarbete som tillsammans med fem andra länder drog i gång och som handlar om att minska utsläppen av de kortlivade klimatgaserna, de som inte förhandlas i FN:s klimatförhandlingar. Det är kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar. Den koalition som initiativet har lett till växer och inbegriper trettiotalet intresseorganisationer och drygt 30 länder.Vi jobbar också med de kvinnliga miljöministrarna. Vi jobbar med en reform vad det gäller fossilbränslesubventioner och ett otal andra initiativ för att just se till att vi klarar det tvågradersmål som är så viktigt för klimatet. Jag vill inleda på ungefär samma sätt som jag inledde den tidigare debatten, som jag hade här med händelser som vi nu har sett två kvällar i rad i förorten påverkar mig väldigt djupt. Jag hoppas att vi på något sätt kan ha debatten i den andan, inte i den anda som råder i utan i den andan att vi faktiskt har respekt för varandra och att vi försöker finna goda vägar framåt för framtiden.Man sätter människors liv och trygghet i fara. Det är det som händer i . Det måste naturligtvis sluta. Det är helt oacceptabelt att slå sönder bostäder och anlägga bränder. Men känner jag att vi för framtiden också måste klara av att analysera de underliggande orsaker som handlar om bristande resultat i skolan, massarbetslöshet och så vidare.I allt sådant arbete handlar det om att skapa förtroende, att bygga förtroende för varandra och förtroende för framtiden, och om att kunna känna hopp inför framtiden.Lite utifrån det skulle jag vilja föra den här debatten, som handlar om det svenska internationella klimatarbetet. Det som ligger i min fråga handlar faktiskt om samma sak som vi debatterade , då det framkom en stor oklarhet om huruvida den faktiskt var pådrivande i EU-samarbetet för att EU skulle ta på sig utsläppsminskningar om till 2020 och göra det oavsett vad andra länder gör.Jag är väldigt ledsen när jag kan konstatera att i det svar som jag får från kvarstår den här osäkerheten. , miljöministern, svarar här att den verkar för att förutsättningarna ska öka för att EU ska skärpa sitt klimatmål för . Sedan är det en punkt.Det var ju det som den stora diskussionen handlade om senast, nämligen om det verkligen är ett ambitiöst internationellt klimatarbete på EU-nivå att driver nästan samma linjer som och gör.Den är väl inte riktigt där. Där är bara , faktiskt, som internt har kommit fram till att man inför är nöjd med om EU klarar sitt 20-procentsmål till 2020, vilket EU i princip redan har gjort. Riktigt där är inte den . Men detta rimmar väldigt illa med det man skriver i vårpropositionen, att man ska vara pådrivande för en ambitiös global klimatöverenskommelse och att ska vara ett föregångsland. Nej, det är man inte om man lägger sig på den nivå som EU redan har kommit överens om, nämligen att driva till 2020 men bara om andra länder också åtar sig mer.Den lilla skillnaden där handlar om att man faktiskt ska driva på och säga: Vi vill mer än så.Min uppfattning är: Ska man hitta kompromisser inom EU-samarbetet måste det vara några som vågar gå före, som lägger ribban lite högre. Och sedan, när man kompromissar, kan man kanske hamna på en acceptabel nivå.Tyvärr verkar det som att regeringen inte tänker driva den linjen. Men kan ge några ytterligare kommentarer för att bringa reda i detta. För dryga halvåret sedan kom med en rapport som varnade för att jordens klimat håller på att bli fyra grader varmare. Det är ett scenario som inte ens den värsta sortens klimatpessimister sett framför sig.En temperaturhöjning med fyra grader skulle vara den största som jorden upplevt . Den första fråga som man då ställer sig är: Hur skulle världen se ut om temperaturen på jorden var fyra grader högre?Ja, mina barn som är vuxna när framtidsscenario infaller skulle leva i en värld som inte ens liknar den vi lever i. Knappa basresurser skulle skapa fientlighet och slagsmål om vatten och mat. Hela den mänskliga civilisationen skulle hotas.Några andra huvudlinjer: Världshaven skulle bli surare och havsnivåerna en och en halv meter högre och placera mer än 360 miljoner människor i riskzonen.Med andra ord: Ett fyra grader varmare klimat skulle få förödande konsekvenser för livet och människorna på jorden och påverka var och en av oss. Vad ska vi göra? Vi måste fördubbla våra ansträngningar för att förbereda en tvågradersvärld och undvika fyragradersscenario - det är nummer ett.Klimatförändringar drabbar världen , vissa länder med torka och svält, andra med översvämningar och förstörda hem. Insatser för att klara konsekvenserna och hejda klimatförändringarna kräver omfattande internationella åtgärder och samarbete. Här har en viktig roll att spela. Här har EU en viktig roll att spela.Precis som min kollega har framfört i debatten står det i regeringens vårproposition att kommer att vara pådrivande för en ambitiös klimatöverenskommelse. Därvidlag oroar det inte bara utan även mig att regeringen svajar. är internt emot medan är öppet för. Vilken klimatpolitik för egentligen regeringen i EU? För jag vet inte vilken gång i ordningen står nu vår miljöminister här i kammaren och besvarar en interpellation om EU:s utsläppsmål. Oavsett hur miljöministern, finansministern eller för den delen statsministern ger besked om regeringens hållning i frågan upprepar oppositionen sina frågor och försöker enträget göra gällande att det finns någon sorts oklarhet i den svenska positionen.Lite tröttsamt kan jag tycka att det är eftersom Ek, och alla har varit väldigt tydliga med att den verkar för att förutsättningarna ska öka för att EU ska kunna skärpa sina klimatmål. Men jag tänker på vad min far alltid påminde mig om när jag i mellanstadiet var less på att traggla mina engelska glosor: Repetition är kunskapens moder. Därför är det väl bra att Ernkrans nu har gett miljöministern ytterligare en chans att klargöra regeringens syn på EU:s utsläppsmål.Herr talman! Eftersom i sin interpellation helt felaktigt hävdar att som parti har kommit fram till att vi är emot en höjd EU-ambition vill jag tydligt markera att tillsammans med övriga allianspartier är och har varit pådrivande när det gäller att höja ambitionerna inom EU:s klimatpolitik.För oss moderater är nämligen EU vår absolut viktigaste miljöorganisation eftersom det bara är tillsammans med andra som vi på allvar kan tackla de stora miljö- och klimatutmaningar vi står inför. Vi vill att EU ska ha tydliga och ambitiösa miljö- och klimatmål, och därför var det väldigt glädjande att EU:s medlemsländer under det svenska ordförandeskapet i EU enades om att EU ska minska utsläppen med och förhoppningsvis fram till 2050.Nu fortsätter alliansregeringen med miljöminister i spetsen att driva på för att gå från ord till handling inom EU och för att till exempel få det motsträviga med på tåget.Herr talman! För Alliansen är det viktigt att är ett föregångsland för att därigenom visa ledarskap inom EU och få trovärdighet i internationella förhandlingar. är ett sant föregångsland inom klimatpolitiken, inte minst eftersom har lyckats förena en kraftig ekonomisk tillväxt med sjunkande utsläpp.Sedan 1990 har vår bnp ökat med som våra utsläpp har sjunkit . De svenska utsläppen var de lägsta jämfört med och uppgick till ungefär hälften av genomsnittet inom . Vi är med andra ord på god väg mot högt uppställda mål om lägre utsläpp , och vi visar omvärlden att en ambitiös miljö- och klimatpolitik går att förena med en god ekonomisk tillväxt.Jag är övertygad, herr talman, om att nyckeln för att nå klimatöverenskommelser, oavsett om det är på EU-nivå eller på global nivå, är just att visa att det går att slå in en kil i det historiska sambandet mellan tillväxt och stigande utsläpp. Bara så kan vi inspirera länder som , , och att göra betydande åtgärder för klimatet. Bara så, , kan vi undvika att nå det scenario som skisserar. Jag ska börja med att säga att jag verkligen uppskattar att få sådana här interpellationer och att ha den här diskussionen. Jag uppskattar också det engagemang som de närvarande ledamöterna visar. Jag önskar bara att det hade varit fler ledamöter som hade varit här i kammaren och diskuterat den här oerhört viktiga frågan.Jag ska börja med att redogöra för en del av de saker som regeringen gör på EU-nivå. Jag kommer sedan att återkomma till vad vi gör på den globala nivån för att se till att vi tar viktiga steg framåt när det gäller att minska klimateffekten.För det första har kommissionen lanserat en färdplan till 2050 på klimat- och energiområdena. skulle tycka att det vore väldigt bra om vi kunde få ett beslut om en sådan färdplan som visar precis hur man i sektorsvis ska kunna klara av denna fråga.Vi vet att det framför allt är - och ett par till som har varit emot - som har sett till att den här frågan inte har kunnat föras vidare fram till beslut. Det är naturligtvis oerhört sorgligt, men vi försöker att arbeta väldigt mycket med de polska kontakterna, just för att visa att det är möjligt att bryta sambandet, att det går att ha ekonomisk tillväxt och minska utsläppen. Där någonstans tror jag att möjligheten ligger att få också att stödja en europeisk färdplan vad gäller att minska klimatutsläppen till 2050.Statsministern har lagt oerhört mycket jobb på detta. Jag har själv också lagt mycket jobb på det här, och det är jag var i för att diskutera precis de här sakerna på ett stort energiseminarium.Där gör vi alltså så mycket vi kan.För att komma vidare har vi sedan den förra interpellationsdebatten - det börjar ju bli ganska många i den här frågan - format en like-minded-grupp, det vill säga klimatminister och jag har tagit initiativ till att vi ska jobba tätare samman med de länder som kan vara med och försöka se till att vi får de här europeiska besluten på plats.Vi har haft ett par möten, och det ser väldigt bra ut. Vi kan se att det som like-minded-gruppen har begärt av kommissionen, nämligen att det i Europeiska rådets slutsatser ska finnas ett förslag med i texten som just ska hantera precis de här frågorna, faktiskt finns med i textförslaget. Jag noterar att statsministern i försvarar precis den här texten och också kommer att arbeta för att det här finns kvar i sluttexten från Europeiska rådet.Det är väldigt viktigt, därför att det gör att hela det europeiska systemet kan fortsätta jobba tydligt med de här frågorna eftersom förhoppningsvis regeringscheferna har gett det uppdraget till kommissionen.För det andra har vi kommissionens grönbok om klimat- och energiramverk till 2030. Där finns också ett antal väldigt viktiga frågeställningar runt EU:s framtida klimatpolitik.Regeringens åsikt är att ett sådant här beslut behöver tas så snart som det bara går, att erfarenheterna från det nuvarande ramverket måste tas till vara liksom vad som har hänt i omvärlden, för det har faktiskt hänt ganska mycket sedan det förra beslutet togs.En stark europeisk energi- och klimatpolitik gör det möjligt för näringslivet att fatta bra investeringsbeslut och hålla nere kostnaderna för den klimatomställning som måste göras. Regeringen tycker därför att det är väldigt viktigt att vi får ett bindande klimatmål för EU till 2030 och att vi därför kan se till att vi har en bra kurva fram till det 2050-mål som vi måste nå.Detta är några av de arbetssätt som vi har för att försöka skapa förutsättningar för att EU ska kunna höja sina ambitioner också till 2020. Jag vill vara väldigt tydlig med att jag inte alls ifrågasätter engagemang. Jag ifrågasätter inte heller engagemang som centerpartistisk minister i den här frågan.Däremot är vi oense om regeringens engagemang, och jag ifrågasätter definitivt engagemang i klimatfrågan.Min uppfattning är, som jag framförde i mitt tidigare inlägg, att om man ska få med sig människor och länder på förändringar och förhoppningsvis förbättringar bygger det på ett förtroendeskapande arbete. Vi måste hitta sätt där vi klarar av att driva men också EU på ett sätt som är bra för ekonomin, som skapar jobb men som också räddar klimatet. Vi måste klara av alla tre sakerna , annars är vi riktigt illa ute. Ett sätt att bygga förtroenden och att vara förtroendeskapande är att vi själva gör någonting väldigt bra och visar andra att vi klarar av detta och att vi gärna ger andra inspiration att också klara av det. Det har varit ambition i det internationella miljö- och klimatarbetet. Men det är inte riktigt så längre. Denna regering har ändrat spelplanen, och ses inte längre som ett föredöme i den internationella klimatpolitiken. Det blir så när man försöker nå det svenska utsläppsmålet genom att räkna in utsläppsminskningar som är gjorda i andra länder. Jag vet inte om det ens är förenligt med exempelvis Marrakechreglerna. Jag tror inte att man bygger förtroenden om EU gemensamt står kvar i samma position som man hade 2008. Det var som EU:s länder kom överens om att de skulle minska utsläppen till 2020 och att de kunde tänka sig att öka utsläppsåtagandet till förutsatt att andra länder gör sitt. Det kom EU-länderna . skriver vi snart 2014. Vi skriver i alla fall 2013. Världen har förändrats, och vi har fått mer kunskap. Vi vet att utsläppskurvorna inte alls har gått nedåt utan att utsläppen fortsätter att öka. Vi vet att EU och EU:s medborgare fortfarande står för stora utsläpp per capita. Vi har fått nya rapporter, bland annat den från som min socialdemokratiska kollega hänvisade till, och vi vet att vi kommer att få nya rapporter från den internationella klimatpanelen. Den första rapporten släpps i . Ändå står EU kvar i samma position som man gjorde 2008. Jag menar att det inte bygger ett förtroende för framtiden. Efter de misslyckanden som det internationella samfundet tyvärr ändå har gjort - även om vi naturligtvis uppmärksammar de små stegen framåt känns det som om det stora genombrottet inte riktigt har kommit efter kollapsen i - vore det väl idé att pröva någonting annat och visa att vi genom att gå före och ta ett stort ansvar på hemmaplan och i EU kan göra skillnad också internationellt. Men det bygger på att ett land som faktiskt går i fronten i EU-samarbetet. Vi har alla följt nyhetssändningarna kring jättetornadon i . Den är på sina ställen och har en enorm hastighet och drog in över en amerikansk förort . Över 90 människor har rapporterats omkomna. I är tornador, eller tromber som vi kallar dem här, ovanliga. Men i är de vardagsmat, speciellt . Orsaken är enligt experterna att de meteorologiska förutsättningarna är optimala - varm och fuktig luft från krockar med kall och torr luft från . Men även om väderfenomen liknande tornadon i är vanliga kan vi få se mer av dem i takt med att klimatet förändras. Fler extrema väderhändelser med förödande konsekvenser väntas framöver. Vi måste anstränga oss för att förbereda en värld där vi når tvågradersmålet och undviker fyragradersscenario. Det kräver, som sagt, omfattande internationella åtgärder och samarbete. Därför är en viktig väckarklocka. Som brukligt är: När talar, lyssnar man. Och när varnar, agerar man. och EU bör i detta sammanhang gå i framkant. Min tilltro står till miljöministern. Jobba mer, jobba hårdare! Världen väntar inte, och det gör inte jag heller. Med risk för att nästan brusa upp måste jag börja med att vända mig till som i sitt inledningsanförande talade om vikten av förtroendeskapande. Jag tycker inte att det är särskilt förtroendeskapande att fara med direkt osanning som gör både i sin skriftliga interpellation och här i debatten när hon hävdar att ansluter sig till någon form av polsk blockeringslinje. Det arbete som vår arbetsgrupp har gjort när det gäller att ta fram vår Europaplattform visar tydligt att fortsatt i precis som i EU-sammanhang ska driva på när det gäller EU:s klimatarbete. Vi skriver i förslaget till ny EU-plattform att vi aktivt ska stödja ett arbete inom EU som leder till att vi kan klara tvågradersmålet. För alla oss som är engagerade i klimatpolitiken är det uppenbart att om vi ska nå tvågradersmålet krävs det rejäla insatser och rejäla åtgärder på EU-nivå, och sådana stöder och sådana stöder och driver Alliansen på för att få på plats. Jag tror att förtroende skapas genom att man går före och visar ledarskap, precis som tidigare talare har varit inne på. Vi har ambitiösa mål. Och inte nog med det levererar vi dessutom. Många länder har ambitiösa mål, men få länder levererar. Men det gör . Vi har tydliga mål, och vi har tydliga åtgärder kopplade till hur vi ska nå våra klimat- och miljömål och hur vi krona för krona och gram för gram ska minska våra utsläpp. Vi har den högsta koldioxidskatten i världen. Vi använder CDM för att minska utsläppen i andra länder och hjälpa fattiga länder att inte fastna i samma fossilberoende som och andra länder har gjort. Vi har den största andelen förnybar energi inom EU och så vidare. Är vi nöjda? Men jag blir oerhört provocerad när försöker göra gällande att bromsar en aktiv och ambitiös miljöpolitik. Det är inte förtroendeskapande. Jag hoppas att vi får återkomma till denna debatt. Klimatfrågan är oerhört viktig. Det gäller verkligen att inte bara jag och regeringen utan alla bidrar till att lösa denna fråga. Här kan verkligen varje företag, varje kommun, varje region, varje landsting, varje människa, varje beslutsfattare bidra till att vi går åt rätt håll. Därför jobbar vi nu med Klimatfärdplan 2050 i där vi har ett material från som är klart. Vi har drygt 150 remissvar som vi nu behandlar i för att se hur vi ska kunna fortsätta den starka svenska klimatsatsningen. Vi har faktiskt några av världens tuffaste klimatmål.När EU säger att man ska minska utsläppen till 2020 säger att vi ska minska dem till 2020. Vi är ungefär halvvägs. lägger vi naturligtvis oerhört mycket arbete på att hela EU ska skärpa sina ambitioner. Det vore mycket skönt om det gick att få EU att förbättra sitt 2020-mål till en minskning . Vi försöker verkligen att jobba på alla olika plan och på alla olika nivåer från olika departement för att underlätta ett sådant beslut. Vi har ytterligare två tuffa svenska klimatmål. Dels ska vi ha en fossiloberoende fordonsflotta på plats , och vi har just nu en utredning som arbetar med vilka åtgärder som behöver vidtas. Dels ska vara klimatneutralt 2050.Det här är mycket tuffare mål än vad EU har. Ändå är det väldigt viktigt att vi också jobbar för att de förslag för att förbättra situationen på EU-nivå som kommer från kommissionen faktiskt blir reella beslut - att de går igenom. Som jag har påpekat har kommissionen inte fått alla länder med på att ta en europeisk klimatfärdplan till 2050. Jag beklagar det väldigt mycket. Vi lägger mycket arbete på att det ska bli verklighet, och jag har i mitt förra inlägg redogjort för hur vi arbetar. Jag gav i alla fall några exempel, men det finns en lång lista.Det sista som har kommit från kommissionen är grönboken om klimat- och energiramverk. Miljöministrar och energiministrar träffades i på ett informellt ministermöte för att diskutera det här utifrån de olika utgångspunkterna. Jag kan försäkra att den ståndpunkt absolut är att stödja kommissionens förslag - vi vill att EU ska ha ett bindande mål 2030. Vi vill att EU ska ha ett mål 2040 för att underlätta så att vi verkligen når de mål som behövs 2050 - möjligen tidigare. Det är också så att en del av den här diskussionen är handeln med utsläppsrätter. Personligen hade jag tyckt att set-aside vore väldigt intressant också ur ekonomisk synpunkt och ur konkurrenskraft- och tillväxtsynpunkt, men det förslag som slutligen gick att diskutera och möjligen få majoritet för i ministerrådet handlade om att rebalansera auktioneringen av utsläppsrätter, så att man har ett färre antal i början av handelsperioden som skulle kunna hjälpa till att höja priset och stabilisera hela systemet med utsläppsrätter. Den stod helt enig bakom detta. Vi har också helt enigt begärt att kommissionen ska komma tillbaka med fler förslag för att just stärka och stabilisera handeln med utsläppsrätter, vilket är ett väldigt viktigt verktyg när det gäller den handlande sektorn - den tunga industrin - i och hur den ska få ned sina klimatutsläpp. För tydlighets skull: Socialdemokraterna stöder . Vi tycker till och med att EU ska sikta på det högre målet, alltså att nå utsläppsminskningar till . Vi tycker att det behöver sättas mål , exempelvis, och i har vi varit tydliga med att det behöver sättas också i samt att vi behöver ha sektorsvisa mål. Jag förutsätter att miljöminister får förtroendet att leda regeringens förhandlingar till att sikta mot just det högre målet om minskade utsläpp i . Det betyder att man behöver ha lite högre ambitioner för de minskade utsläppen till 2030 än vad som ligger på bordet , för då pratar man om 40 procent.Jag hoppas också att inte behöver åka bakbunden till ett internationellt klimattoppmöte en gång till. Jag vidhåller nämligen att jag inte ifrågasätter engagemang i de här frågorna men att jag ifrågasätter regeringens och , och jag tycker att engagemang i den här debatten bara stärker mig i den uppfattningen. får väl själva stå för det de twittrar och på andra sätt gör publikt om vad man ska gå till val på i Europaparlamentsvalet, och så får du väl förklara för väljarna hur och på vilket sätt 20 procents utsläppsminskningar till 2020 på EU-nivå är ambitiöst.