· H010314 · 2013-04-16 13:01:55 — har frågat mig vad jag gör för att garantera att barnen i skolan även ska få musikutbildning med hög kvalitet.Hillevi har också frågat mig om jag kan tänka mig att göra ämneslärarutbildningen i musik med inriktning mot mer attraktiv genom att öka ämnesstudierna i ämne 1, ta bort kravet att läsa tre ämnen och låta studenterna fritt välja ett andra ämne förutom musik - eller musik - att undervisa i samt om jag kan tänka mig att inleda en dialog med berörda musiklärarutbildningar för att hitta en framkomlig väg att lösa den allvarliga kris som uppstått.Låt mig först säga att avsikten med den nya lärarutbildningen är att skapa en utbildning med hög kvalitet som svarar mot skolans och förskolans behov och som ger goda förutsättningar för att undervisningen bedrivs av behöriga lärare.Jag har uppmärksammat problemet med det låga antalet sökande till ämneslärarutbildningen med inriktning mot arbete i årskurs 7-9 i ämnet musik. Detta får konsekvenser för undervisningen i årskurs 7-9 men även för andra årskurser. Musikundervisningen i årskurs 1-3 bedrivs av grundlärare med inriktning mot fritidshem eller årskurs 4-6, eller av ämneslärare med inriktning mot årskurs 7-9. Ämneslärare i musik med inriktning mot arbete i gymnasieskolan har inte motsvarande breda behörighet, och dessa är endast behöriga att undervisa i gymnasieskolan och i årskurs 7-9.För att öka antalet musiklärare tillgängliga för att undervisa i avser regeringen att ge lärare med behörighet i musik i gymnasieskolan behörighet att undervisa även i årskurs 1-6. Detsamma kommer att gälla ämnena bild samt idrott och hälsa.Dessutom avser regeringen att ta bort kravet på att kombinera tre ämnen i 7-9-utbildningen när musik ingår i utbildningen. Det kommer i stället att finnas möjlighet att kombinera två ämnen, varav ett är musik, för att få en ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i årskurs 7-9.Min bedömning är att dessa åtgärder kommer att innebära betydligt bättre förutsättningar att tillgodose behovet av musiklärare på både kort och lång sikt. Bakgrunden till interpellationen är att det är bara fem personer som har sökt till musiklärarutbildning för med speciell inriktning på högstadiet som även ger behörighet att arbeta inom hela . är det bara tolv personer som läser musiklärarutbildningen inriktad mot . Det är verkligen en extrem kris när det ser ut på detta sätt. Vi kan också se att högskolor har lagt ned sin musiklärarutbildning med inriktning på högstadiet. är det bara , och som erbjuder denna utbildning.Detta syns kanske inte direkt i dagens undervisning för grundskoleelever, men om man inte gör någonting åt det kommer det att synas inom när det inte finns tillräckligt många behöriga lärare.Det kan få följdeffekter också för hela musiklivet i . Man talar om det svenska musikundret. är ju en av de främsta musikexportörerna i världen. Det bygger både på en bra undervisning i skolan ända från grundskolenivå och på att vi har kulturskolor och allmänna som lägger en väldigt bra grund. Allt detta är hotat.Man kan säga att musik i sig själv fyller en funktion. Man har kunnat se att bra musikundervisning i leder till att elever klarar av de andra ämnena bättre och höjer resultaten. Det här är alltså en väldigt viktig fråga.Därför är jag glad över de förändringar som ministern nu aviserar. Jag har faktiskt fått svar på flera av mina frågor. Det innebär att de som utbildar sig till gymnasielärare i musik, vilket är mycket mer populärt än att bli grundskollärare i musik, kan undervisa också grundskoleelever. Det är ett viktigt steg i rätt riktning.Men det är också viktigt att se till att fler söker till grundskollärarutbildningen i musik. Ett av problemen är just att det har varit ett tvång att läsa tre ämnen. Låt oss säga att någon är extremt intresserad av musik, och då kan det kännas avskräckande redan att tvingas läsa ett ämne utöver musik, och dessutom ytterligare ett ämne. Det är inte så många som har tyckt att det är en bra lösning.Vi kan jämföra med gymnasielärarutbildningen i musik, där man behöver läsa bara två ämnen och där det andra ämnet dessutom kan vara musik. Möjligheten är stor att den som är extremt musikintresserad söker sig dit. Det är verkligen ett steg i rätt riktning att man nu behöver läsa bara två ämnen. Sedan kan jag hoppas att det andra ämnet skulle kunna vara musik, på samma sätt som på gymnasienivån.Vi får väl se hur dessa förändringar slår ut och om de leder till ett ökat söktryck, vilket de förhoppningsvis gör. Om de inte gör det kanske man kan gå vidare och låta det andra ämnet vara musik. Men det är ett väldigt viktigt steg i rätt riktning.Samtidigt som detta steg tas löser man problemet med att terminen klipps av på mitten, såsom det är , vilket gör att eleverna inte vet vad de ska göra under den halva av terminen som återstår. Jag tycker alltså att det är ett steg i rätt riktning.Den fråga jag ändå vill ställa är: När ska de nya reglerna träda i kraft? I går gick ansökningstiden ut för nuvarande utbildning till musiklärare på högstadiet. Jag tror att lärarutbildningen är intresserad av att veta när de nya reglerna börjar gälla. Behörighetsförordningen, som styr detta, kommer att ändras nu . Det gäller dessa förändringar och några till.Jag tycker naturligtvis att det är bra att har uppmärksammat detta problem, precis som vi har gjort. Vi följer noga hur de olika lärarutbildningarna fungerar.Det finns en bakgrund till att en enig riksdag fastställde att man skulle läsa tre ämnen. Det är en annan problematik som uppstår och som vi nu återskapar. Ungdomarna vill läsa utbildningar som är upplagda på ett visst sätt, medan arbetsmarknaden vill ha personer som är utbildade på ett annat sätt. Matchning, kallar vi det populärt.Problemet är att om man bara kan undervisa i två ämnen på högstadiet får man ofta inte ihop till en heltidstjänst på en skola. Läraren får då resa runt till olika skolor under arbetsdagen och arbetsveckan för att få ihop till en tjänst. Det är bakgrunden till kravet, som vi i alla partier var överens om, på att man bör ha tre ämnen när man ska undervisa på högstadiet. Tvåämneslärare har svårt att få heltidstjänster, och när man väl får en trefjärdedelstjänst blir man som lärare väldigt missnöjd efter ett tag.Nu märker vi att den här utbildningen inte har blivit attraktiv av det skälet att många vill fördjupa sig mer i just musik. Därför gör vi om den. Då får man sannolikt tillbaka det andra problemet, men det får vi hantera då. Vi måste i grunden ha sökande till lärarutbildningar, och det är väl klokt att ungdomar som vill bli musiklärare också får möjlighet att fördjupa sig ordentligt i musik. Jag delar den uppgiften. Vi har alltså observerat samma problem, och jag uppfattar på interpellanten att vi är inne på ungefär samma lösning också. Det är väl bra att vi kan göra detta i enighet. Det man nu frågar sig inom musiklärarutbildningarna är vad som gäller för den utbildning till musiklärare med inriktning på högstadiet som ansökningstiden till gick ut i går. Är det de gamla reglerna som ska gälla, alltså att eleverna tvingas läsa tre ämnen, eller är det den nya utbildningen som föreslås från ministern? De som lägger upp utbildningarna undrar ju om de ska göra det enligt det gamla systemet eller det nya. Risken är att det fåtal som går den här utbildningen - de är väldigt få, men ändock - känner att de har kommit i kläm om de nu läser den gamla utbildningen, som de flesta elever inte upplever som lika fördelaktig. Man har kunnat se att det är väldigt få sökande enligt det gamla systemet. Man har också kunnat se att av det fåtal som går musiklärarutbildning med inriktning mot högstadiet är det flera som har aviserat att de vill hoppa över till musiklärarutbildningen med inriktning mot gymnasienivå. Då slipper de nämligen läsa tre ämnen som de får behörighet att undervisa på högstadiet. De som läser utbildningen med inriktning mot högstadienivå får däremot inte behörighet att undervisa på gymnasienivå.Jag tror att många söker dessa svar . Det gäller både dem som är ansvariga för musiklärarutbildningarna och de elever som har sökt utbildningen till musiklärare på grundskolenivå. Det kan till och med vara så att en del av dem som har aviserat att de vill hoppa av musiklärarutbildningen med inriktning mot grundskolenivå och i stället hoppa in i utbildningen med inriktning mot gymnasienivå nu ändrar sig om de får läsa enligt det nya systemet.Jag har fortfarande frågan om den utbildning som kommer att börja ska ske enligt det gamla eller det nya systemet. Staten sätter upp ett antal regler, sedan bestämmer lärosätena själva vilka utbildningar de anordnar och hur de organiserar dem. Från statens och regeringens sida kommer det inte att finnas några som helst hinder att så snabbt förordningen är på plats organisera om befintliga utbildningar.För dem som har antagits men ännu inte påbörjat utbildningen borde det inte vara något som helst problem. För dem som har gått - här handlar det om personer som har gått maximalt - kan det vara svårare att byta utbildning. Då får man på lärosätet se hur man organiserar det. Jag överblickar inte de tekniska detaljerna i detta. Men när det gäller dem som har sökt eller dem som alldeles har påbörjat utbildningen ser jag inga svårigheter att organisera om utbildningen så snart förordningen är på plats. Det ska som sagt kunna ske , inom någon månad. Det var ett glädjande besked. Då får vi hoppas att förordningen kommer så snabbt som möjligt. Det är ju just nu som utbildningsanordnarna håller på med sin planering för eleverna.Jag ska ta upp en annan fråga, som jag glömde ta upp tidigare men som är viktig. Det har tidigare funnits populära kombinationer, där man har kunnat bli musiklärare på grundskolenivå och kombinera det med att vara lärare i idrott och hälsa och även i bild. Det har varit populära kombinationer. Många av dem som har velat bli musiklärare har även kunnat tänka sig att bli idrottslärare eller bildlärare. Frågan är då: Kommer denna möjlighet att återinföras? Möjligheten har ju funnits tidigare. Är det något som man har funderat på? Om så är fallet tror jag att det också skulle kunna öka söktrycket. tar upp att det kan behövas lärare i flera olika ämnen på en skola. Så är det ju. Då skulle man kunna göra det attraktivt för eleverna på lärarutbildningarna att ha två ämnen om de mer fritt får välja vilket det andra ämnet ska vara. Om det är ämnen som eleverna uppfattar som näraliggande eller har intresse för kan man på det sättet öka söktrycket.Vi kan inte enbart utgå från de behov som man upplever ute på skolorna, utan vi måste också utgå från de behov som studenterna på lärarhögskolorna har. Annars kommer de inte att söka dessa utbildningar, och då får vi en djup och allvarlig kris. Jag är ändå glad över att regeringen tar tag i de här frågorna, men jag hoppas att man går vidare och på ytterligare sätt försöker tillmötesgå de önskemål som finns och därmed se till att fler läser till musiklärare med inriktning mot grundskolenivå, för det är avgörande för hela musiklivet och för grundskoleelevernas musikutbildning. Interpellanten ställer nu i sina senare inlägg ytterligare följdfrågor om detaljer som jag måste säga att jag inte är påläst på. Jag ska dock gärna återkomma. Därför blir mitt svar spontant och med reservation för att vi kanske får kolla upp detaljerna sedan.Det finns ett krav på att man ska ha ett visst antal ämnen för att få lärarexamen för till exempel högstadiet. Det är inte reglerat i lag vilka ämnen som får kombineras, utan det är i hög grad upp till studenterna och lärosätena att kombinera ihop dem. Dock ska sägas att om många studenter har kombinationer av två eller tre ämnen som skolorna inte anser sig behöva kommer de att få väldigt svårt att få jobb. Det är de inte själva betjänta av. Precis som både interpellanten och jag sade ska man lägga upp lärarutbildningen utifrån en kombination av att det ska vara attraktivt för studenterna och att de också ska vara anställbara i skolväsendet. Annars kommer studenterna att bli väldigt ledsna över att de inte får jobb när de väl är färdiga. Det kommer i nästa steg att påverka söktrycket när ungdomarna märker att man inte får jobb efter utbildningen. Det är alltså en kombination av dessa båda.Som sagt, jag är glad. Både interpellanten och regeringen har uppmärksammat det problem som interpellationen handlar om, och det löser vi med bred enighet här, uppfattar jag.