· H010502 · 2013-09-05 13:01:08 — Låt mig börja med att konstatera att det är skönt att vara tillbaka efter sommaren.Peter har frågat mig om det är rimligt att offentliga skattemedel omvandlas till privat avkastning och genom vilka initiativ jag avser att skydda staten från ekonomiska förluster förorsakade av privata aktörer inom välfärdssektorn.Låt mig först slå fast att min uppfattning är att kvalitet, tillgänglighet och valfrihet ska prägla den svenska välfärden. Lika villkor ska gälla för offentliga och privata utförare. Det kommunala bidrag som följer med eleven till en fristående skola, den så kallade skolpengen, bygger på en princip om att det ska ges samma resursfördelning som till motsvarande verksamhet. Om en fristående skola driver verksamheten framgångsrikt, med kvalitet och med positivt resultat, är det välkommet. Det är viktigt med principen att det finns en ekonomiskt likvärdig grund som medför valfrihet, något som värderas högt av elever och föräldrar.Staten och kommunerna ska säkerställa kvalitet och se till att företagen gör rätt för sig inom välfärden. För att skydda den svenska bolagsskattebasen har vi infört effektivare ränteavdragsbegränsningar. Regeringen har även ökat resurserna till inspektion och inrättat särskilda myndigheter, bland annat och Inspektionen för vård och omsorg.Regeringen har initierat översyner av reglerna i välfärdsbranscherna. lämnade sitt betänkande. Utredningen om en kommunallag för framtiden lämnade ett delbetänkande om ökad kontroll och insyn i privata utförares verksamhet.Andra utredningar pågår, bland annat om meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet och om ägarprövning och mångfald där man utreder vilka krav utöver befintliga som kan och bör ställas på dem som äger och driver företag inom välfärdssektorn.Regeringen betonar allvaret i dessa frågor. Beredningen ska få ske i normal ordning för att säkerställa en bra lagstiftning på detta område. Jag tackar finansministern för svaret. Jag får för en gångs skull säga att finansministern är tydlig. Jag har haft många debatter med honom i kammaren om den moderatledda regeringens jobbfiasko, den ökande arbetslösheten och de sociala klyftor som orsakas av regeringspolitiken och genom orättvisa och ineffektiva skattesänkningar. Då flyr han gärna sakfrågan och hämtar skydd i krisens eller i diffus statistik.I dag är han dock tydlig, närmast återuppstånden från den nyliberalism han en gång fostrades i, ty svaret på min frågeställning om JB-gymnasierna - inte , som en del trodde, utan , och det är mer som en saga - är att det är välkommet med ett positivt resultat. Det är bra om det skapar vinster på de medel som samhället ställt till förfogande för att driva skolan. Sagan om är förkortat denna: Koncernen grundades i . Ägarinsatserna stod kommunens skattebetalare för. Risken fanns inte för den som skapade skolan. Det är välkommet, säger finansministern. säger att levererades i koncernbidrag . Det finns uppgifter om interna transaktioner med nytt moderbolag som köpte skolor av sig självt med en vinst på 360 miljoner. Vinstmaximeringen var tydlig. Elever, ungdomar, kunskaper och samhälle var underordnat. Det verkliga klippet skedde 2008 när hela verksamheten såldes för 300 miljoner kronor.Nu har vinsterna kramats ur. Skulderna är på enligt konkursförvaltaren. Lönegarantin påförs staten; 139 miljoner uppskattas det till. Det är kostnader som staten måste ta när de anställda lämnas i sticket. Till detta kommer kommunala omställningskostnader för de nedlagda gymnasierna och den plåga som eleverna utsattes för.Kommunala skattemedel byggde spekulationer. Statliga skattemedel betalar konkurs. Är detta rimligt, finansministern? Är det okej? Är det en bra hantering av skattemedel att de driver skolor med färre lärare och ibland undermåliga läromedel, utan de lokaler som erfordras för att bedriva skola och med lånad biblioteksverksamhet och koncentrerad gymnastik och kramar fram mångmiljonvinster? När vinsterna sedan inte tickar in sätter de hela verksamheten i konkurs, och samhället får ta kostnaden. Är det verkligen rimligt, finansministern? Är det okej, är min fråga. Låt mig påpeka för eftersom han började med jobbpolitiken att vi fick prognos och KI:s prognos och att båda dessa landar i att har en sysselsättningsökning 2013 och 2014 på strax under 40 000 personer. Båda räknar med att vi har en ökning av sysselsättningen på 200 000 personer. Det är klart bättre än praktiskt taget något annat europeiskt land eller industriland kan uppvisa i termer av samlad styrka i ekonomin när vi talar om reallöner, sysselsättning, offentliga finanser, tillväxt och allt annat som är viktigt. står alltså starkt.Vi ska såklart återkomma i budgeten och göra precis det som och andra uppmanat oss, nämligen att stötta svensk ekonomi i en svår tid.Det är dock inte detta vi debatterar . talar vi om vinster i privata företag som säljer tjänster och varor till den offentliga verksamheten.Det är en mycket omfattande verksamhet i . Det offentliga köper enormt mycket tjänster och varor från den privata sektorn. I skolsektorn handlar det om 35 miljarder i tjänster och ungefär 8 miljarder i varor, det vill säga skolböcker, varor med mera. Där finns det alltså vinster, i tjänsteproduktionen och varuproduktionen, på 35 miljarder.Peter säger att detta är oerhört allvarligt. Det är ett stort samhällsproblem som måste åtgärdas. Låt mig då påpeka att har glömt ett mycket större samhällsproblem, nämligen byggsektorn. Det offentliga köper varor och tjänster från byggsektorn för i storleksordningen . Det är dubbelt så mycket som friskolorna.När det gäller den oro som känner för lönsamheten är det verkligen byggsektorn vi ska fokusera på. I den statistik vi har tillgänglig har byggsektorn haft en avkastning, en nettomarginal på . I skolsektorn har den legat på mellan . Det är i byggsektorn har sitt stora problem. Där har man tjänat pengar på att sälja varor och tjänster till det offentliga.Eller är det så att det finns någon underliggande premiss hos ? Är skillnaden mellan och att vinst är okej i vissa företag men inte i andra företag, alltså att man får sälja till det offentliga och att det offentliga får köpa tjänster av privata aktörer och vara lönsamma men inte inom skolsektorn? Men får man köpa skolböcker, eller ska vi återinföra ordningen att vi har offentligt producerade skolböcker? Får man tjäna pengar på att sälja bänkar, eller ska de produceras bara i offentlig regi? För inte i själva verket ett mycket märkligt resonemang som inte är grundat i några andra principer än att han tycker illa om friskolor? Är det inte i själva verket det som vi diskuterar, alltså att Socialdemokraterna tycker illa om friskolor? De vill att det ska vara verksamhet. De vill att alla föräldrar och lärare, alla som går till vårdcentraler och alla som bor i äldreboenden eller i omsorgsverksamhet ska känna att allt på nytt ska bli kommunalt . Så är det nämligen i en riktig socialdemokratisk kommun. Där hindrar man valfrihet. När Socialdemokraterna får bestämma är det kommunalrådet som har makten, inte patienterna, eleverna, lärarna och sjuksköterskorna. Låt mig bara påpeka att det har gjorts noggranna genomgångar av friskolebranschen. har låtit ett företag titta igenom detta. Det visar sig att har man stoppat in ungefär 650 miljoner i upplånat kapital. Man har ackumulerat 800 miljoner i vinst, och man har gjort nyemissioner på 700 miljoner och sammantaget investerat 2,4 miljarder. Av det har man tagit ut 30 miljoner i utdelningar. På en investering på 2,4 miljarder har man alltså enligt denna redovisning från gjort utdelningar på 30 miljoner. Kan vi inte komma till kärnan, nämligen att Socialdemokraterna inte kan acceptera något annat än offentlig verksamhet? Jag känner väl igen finansministerns argumentation från moderat skolungdoms propagandamaterial . Det var en extrem ståndpunkt då och är det . Här står finansministern och försvarar att flera hundra miljoner har tagits ut i vinster specifikt kring . När vinsterna inte längre tickar in sätter man verksamheten i konkurs, stänger skolor och kastar ut elever. Det är samhället som får städa upp och stå för lönekostnader och omställningskostnader. Det tycker finansministern är okej. För mig är skola ett vackert ord. Tänj dina gränser! Nå en del av din längtan! Skolan är också en del av samhället. Vi utbildar barn som växer till ungdomar. Vi utbildar ungdomar som växer till vuxna genom jobb. Utbildning måste orienteras och dimensioneras efter både ungdomars längtan och samhällets behov. Den moderatledda regeringens politik har lett till en kraftig överetablering av skolor. har antalet privata gymnasieskolor ökat som antalet elever har minskat och fortsätter att minska. Är du beredd, , att som Socialdemokraterna säger stoppa överetableringen av skolor? Tycker du att det är rimligt samhällsekonomiskt att vi har en gigantiskt mycket större kapacitet än de behov som vi har?Skolan har också, som jag sade i ett tidigare inlägg, blivit en ren vinstmaskin. Skattebetalarna står för notan. Är du beredd att skriva in att dessa bolags avsikt och syfte är att bedriva utbildning för att då ta bort en del av vinstmaximeringsintresset i skolbolagens bolagsordning? Är du beredd att göra det, ? I vårt land anges enligt all forskning - jag ser inte som ett forskningsinstitut - att segregationen ökar parallellt med en allmän kunskapsnedgång. Bekymrar det finansministern att likvärdigheten minskar i svensk skola? Tycker finansministern att det är rimligt att Skolinspektionens generaldirektör säger: Föräldrarna bör sätta sig in i skolans ekonomi när de är med barnen och väljer. De kanske behöver läsa bokslut etcetera för att få en rimlig orientering. Tycker du, finansministern, att vårt samhälle ska vara ordnat så att föräldrarna ska studera bokslut för skilda skolor för att se om de vågar skicka dit barnen, så att skolorna inte bara klappar igen och de får någonting nytt? Finns det inte någon gräns för marknadens intrång i det gemensamma och viktiga som lärandet är? Jag tycker att det skulle vara generande att vara finansminister och tala om hushållning med resurser och försvara att man kan tjäna många hundra miljoner. När vinsterna slutar ticka in sätter man verksamheten i konkurs och låter samhället och leverantörer ta ansvaret och föräldrarna ta smällarna. Vi har alla varit på sommarledighet och är nu tillbaka i kammaren för att ha våra interpellationsdebatter och annan verksamhet. Men redan nu tycker jag att visar nonchalans här i kammaren. Vi har knappt börjat riksdagsåret, , och vi kommer att träffas i denna kammare. Men när en så här pass principiellt viktig fråga för hela svenska folket kommer upp tycker jag att han kan visa lite större intresse. säger att vi har en sysselsättningsökning med 40 000. Min fråga när det gäller det är: När kommer att sätta upp ett sysselsättningspolitiskt mål? När kommer regeringen att presentera ett mätbart mål för arbetslösheten? Eller är det så att man nu bara lutar sig tillbaka och säger att vi är bättre än andra länder? Då kan vi alltså leva med en jämviktsarbetslöshet som ligger och gungar . Är det detta som är nöjd med? Eller vill presentera en plan på hur vi kommer ned till ? Det är den stora frågan. I övrigt när det gäller den retorik som kastas fram om att det har blivit 200 000 nya jobb kan man dela det . Hur många blir det ? Det duger inte, . Han vet precis som jag och alla andra att det är en mycket hög arbetslöshet i detta land. Han vet också att det är politiken som styr den. Det är inte fel att vi har fas 3 som låser in människor i detta land - runt 35 000. Jag ska återgå till interpellationen. gled över till byggsektorn och sade att det där minsann finns stora problem. Men interpellation handlar specifikt om skolan. Min fråga till blir: Är nöjd med dagens system? Är finansministern nöjd med hur det fungerar där ute med konkurser? Denna överföring stöter sig med en stor majoritet av svenska folket genom att friskolorna tar ut stora vinster och stora avkastningar. Skattemedel förvandlas till privata vinster och hamnar i privata fickor. Vore det inte rimligt om man kunde begränsa detta? Om man gör en gemensam investering som skattebetalare med det som ibland kallas för surt förvärvade pengar - man får sin lön, betalar sin skatt, och skatten ska användas till det gemensammas bästa och för våra barn - är det då inte rimligt att mer av dessa pengar går tillbaka till skolan och verksamheten? Det är detta som principen handlar om. står här i talarstolen i kammaren och säger att vi socialdemokrater vill ha bara kommunala skolor. Han vet att det är retorik, lögn och förbannad dikt. Jag skulle kunna använda samma retorik som använder och säga att ni moderater vill ha bara privata skolor. Men det säger jag inte därför att jag tycker att det ska finns en viss hyfs och en viss nivå på debatten. Den principiella frågan är: Är nöjd med dagens system, eller anser han, precis som en stor majoritet av svenska folket, att det är rimligt att begränsa dessa uttag av enorma vinster så att mer av dessa pengar går tillbaka till verksamhet så att vi får en bättre skola, bättre undervisning, fler barn som klarar skolan och en starkare framtida konkurrenskraft? Det är detta som det handlar om. Titta på skolresultaten . Jag vill ha svar på frågan: Är nöjd med dagens system? Allting blir inte som man hade tänkt sig. Just denna dag vill jag ändå börja med att säga att allt blev som vi hade tänkt oss med president besök. Det var utmärkt för del. Låt mig gå in på sakfrågan, som har väckt. Jag har lagt märke till att ganska många elever, särskilt i men även i gymnasiet, bussas till sina skolor. Får de bussbolagen göra vinster? Borde de inte, som säger, återinvestera sina vinster i skolan? Man skulle ju kunna använda pengarna de nu tar ut i vinster till fler lärare, bättre läromedel och så vidare. Det är den centrala frågan här: Får man göra vinster över huvud taget? Det finns matlagningsföretag, skolboksföretag och så vidare. De gör vinster. Allt detta skulle man kunna återinvestera eftersom det onekligen är så, , att man betalar detta med skattemedel - dina, mina, Raimos, finansministerns och skattepengar. Får man göra vinster på bussbolagen? Det är en väldigt intressant fråga jag gärna skulle vilja ha svar på. Det finns annars två problem i debatten, utöver detta. Jag håller med om att Socialdemokraterna egentligen inte är emot mångfald och valfrihet i skolan. Det tror jag att vi kan vara ense om; så är det inte. Det behövs många olika former av pedagogik och allt möjligt, och allting kan inte den kommunala skolan göra. Det har varit bra att vi har haft detta, och så vidare. Det finns dock en annan fråga jag anknyter just till interpellation och som vi har haft . Allt har nämligen inte blivit som vi hade tänkt oss - det är jag den första att medge. Vi har en diskussion om alltför höga vinster i det som inte är den kommunala skolan. Vi har också den andra frågan, nämligen för låga vinster där man inte kan driva verksamheten vidare. Det är två olika saker. Det här, herr talman, går tillbaka till oss som har varit aktiva i kommuner. Den tidigare ordföranden i har fått lära sig det; han vet exakt hur det förhåller sig där. Det gäller till och med som tydligen startades i . Som skolpolitiker i av alla ställen har jag, herr talman, varit med om att både bygga nya skolor och tyvärr också lägga ned gamla skolor därför att elevunderlaget inte räckte. Det handlar om centrala . Man var tvungen att lägga ned skolan. Så är det runt om i landet: Man tvingas göra olika saker med olika skolor av framför allt efterfrågeskäl. Det finns de som har gått på i . Det kan man inte göra längre, för den finns . Det var en stor gymnasieskola, och elevunderlaget försvann. Åsö gymnasium är det likadant med; det är ett vuxengymnasium.Jag tror, herr talman, att man när vi diskuterar frågan tror att det kan finnas enkla svar på svåra frågor. Så är det inte. Vi behöver mer valfrihet, och vi behöver mångfald. Det är dock också så som jag har sett, alltså att allt inte blev som man hade tänkt sig. Jag tycker att regeringen gör rätt och att vi - och jag tror att vi kan ha stöd för detta - för att bevara mångfalden och valfriheten måste vidta åtgärder som gör att andra skolor än de kommunala omfattas av större restriktioner än . Det tycker jag att regeringen har föreslagit och gör genom goda utredningar. Jag tror ändå att jag vill avsluta med detta: Får bussbolag som fraktar elever göra vinster eller inte? Det här är en debatt som i grunden handlar om vad vi ska ha för skola och hur vi ska se på valfrihet och företagsamhet. Där har regeringen en väldigt klar linje - vi tror att vi ska ha en kunskapsskola. Vi tror att det är bra med en riktig pluggskola där vi har läxor, där vi har nationella prov och där vi har välutbildade lärare som är välbetalda och kan få karriärtjänster, där vi har mer av betyg och där vi har tystnad och ordning i klassen. Det är en bra skola. Det är en skola som ger alla barn en grund för att utvecklas. Det är när det här fallerar vi börjar få uppdelningen där föräldrarnas utbildningsbakgrund spelar roll. Det är i pluggskolan vi bygger jämlikhet. Det är i flumskolan vi slår sönder jämlikhet. Det är därför det arbete gör är så centralt för att återupprätta detta. En del av den politiken handlar om valfrihet. Den delen tillkom och har funnits . Det är alltjämt så att av gymnasieskolorna är kommunala. I stora delar av landet, till exempel i där jag själv bor, går man i kommunala skolor. Det finns nämligen väldigt lite valfrihet. I är det annorlunda, men för oss som bor ute i landet är det så att vi i allt väsentligt har verksamhet. är den bra, och ibland är den sämre, men det är så det förhåller sig. Det finns en del problem i friskolesektorn. Det är ingen tvekan om det. Det är den här regeringen som har börjat ta tag i det, med skolinspektioner, förstärkta kontroller och utredningar för att se över vilken ekonomisk grund företagen har. Det är vi som har stängt räntesnurror och annat som har funnits när det gäller skatteplanering. Riskkapitalbolag och private equity härjade fritt under de socialdemokratiska åren - det vet vi ju. Då ändrade man skattereglerna så att det till och med skulle bli lättare att göra den typen av utflykter med vinster från . försöker göra det här till en ideologisk debatt. Nja, jag skulle snarare säga att det är en ideologisk förvirring hos Socialdemokraterna vi diskuterar. Jag ser ingen ideologi i privat eller offentlig verksamhet, och all privat verksamhet måste naturligtvis vara lönsam. Det är väl självklart att man ska ha avkastning på insatt kapital. Poängen med byggsektorn är att den visar hur omständligt och märkligt det socialdemokratiska tänkandet går: En friskoleverksamhet på 35 miljarder med en lönsamhet på är ett stort och allvarligt problem, men dubbelt så mycket som 35, alltså 70 miljarder, till byggsektorn med en högre lönsamhet är inget problem. Jag kunde fortsätta med alltifrån försvarsmateriel till alla de andra saker det offentliga köper. Det är väl självklart att privat verksamhet ska inhandlas till offentlig sektor; allt annat är ju jättekonstigt. Det är jättemärkligt att säga att vi just i några branscher inte kan acceptera lönsamhet. Lönsamhet är en hörnsten i en marknadsekonomi, precis som fri etablering är det. Om man inte accepterar lönsamhet och inte accepterar fri etablering utan låter kommunalråden bestämma har man bakvägen undergrävt förutsättningarna för valfrihet. Det är det vi kommer till: Jag har inte stått och redovisat det säger som någon forskning, utan jag har redovisat vad deras studier av vad branschen har gjort har visat. Man har alltså stoppat in runt 700 miljoner i lån, man har stoppat in runt 700 miljoner i ägarkapital och man har stoppat in lite över 800 miljoner i kvarhållna vinster. Sedan har man tagit ut 30 miljoner. Där menar att man har passerat gränsen för vad som är rimligt, och - där kommer nyckelordet - ska vi åtgärda överetableringen. Det är så det kommer att låta när Socialdemokraterna ska stänga skolorna - när 90 000 elever och deras föräldrar inte längre ska få en möjlighet att välja. Sedan ska väl Socialdemokraterna tillsammans med tillämpa de två grundprinciperna: att låta kommunalråden bestämma och avskaffa lönsamheten. Ja, det är bara att gå vidare till primärvården, apoteken och barnomsorgen, och sedan har vi fört tillbaka . Vi vet ju att det är det Socialdemokraterna drömmer om - ett kommunalgrått där kommunalråden har makten. Det är vision. Det är uppenbart att det för finansministern är samma värde i barns eller ungas utbildning som i produktion av försvarsmateriel, cement eller stålbalkar. Vinstintresset måste finnas. Det är bara det, , att det inte finns något riskvilligt kapital. Det finns ingen investering. Det handlar om rekvisition av kommunala medel för att driva i gång en skola. När jag började tala om sagan om handlade det om en plundring av det gemensamma i att driva fram många hundra miljoner i vinster. När vinsterna inte tickar in slår du igen. tycker att det är helt okej att vi tar över lönekostnader, att kommunerna ställer om och att riktiga företag - småföretag - får ta leverantörssmällar. JB:s vd kratsar kastanjerna ur elden, eller russinen ur kakan. Han ska driva fyra skolor vidare trots miljardkonkurs. Är det bra? Är han värd det, ? Är han värd att få börja igen och driva fram en vinstmaximeringsmaskin med möjlighet att åter driva den i konkurs om det inte går jämnt upp?För oss socialdemokrater är skolan någonting vidare - en annan ekonomisk verksamhet. Barn kan inte byta ut en eländig skolgång, och alla barn och unga ska ha rätt till den bästa skolan i vårt land. Jag måste få säga detta så att det kommer med i protokollet: orkar resonera om det här. Han orkar se att det finns bekymmer. Och måste vi naturligtvis försöka åtgärda det hela. Det är detta en stor majoritet av svenska folket tycker. Det finns bekymmer, , och vi måste göra någonting åt det. Det är inte sjyst att leverera en undervisning av sämre kvalitet för att tjäna pengar.Precis som sade gör en jämförelse med cementsäckar och så vidare. Han jämför det med våra barn, som vi alla vill ska få en ljus framtid och bra kunskaper från en trygg skola. Våra barn jämför han med byggnadsställningar och annat.Jag vill återigen säga, , att vi försöker resonera. Men var väl på Mufs möte i eftersom han pratar om det kommunalgrå samhället. Försök föra ett resonemang i stället, . Frågan är: Tycker att det fungerar bra ? Tycker att det är vettigt att man kan pressa ut pengar ur skattemedel genom att erbjuda en sämre kvalitet i skolan? Säg det då! Men kom inte med några pamfletter som handlar om politisk retorik, utan ha en resonerande ton. Annars blir det ingen respekt för den här diskussionen. Vi tycker att det ska finnas mångfald. Vi tycker att det ska finnas ordning och reda.När det gäller byggsektorn, , vill jag säga: Se till att det tas tag mot den ekonomiska brottsligheten där i stället. Se till att det finns kollektivavtal. Men det struntar ni i. Jag skulle vilja att interpellanten lyssnade lite bättre på . Det är ändå den här regeringen som tar itu med de problem som har uppstått. Man måste ge regeringen det erkännandet att den reder ut detta nu.Egentligen är problemen inte alltid nya. Jag har själv suttit i fullmäktige som beslutade om att bygga en skola och där entreprenören gick i konkurs. Den hette förut , av alla namn. Vem tar hand om detta? Jo, ytterst är det skattebetalarna genom kommunen eller genom lönegarantin.Jag tror, herr talman, att det här var typiskt för interpellanten i ett avseende. Jag ställde en konkret fråga om man får göra vinster på att köra elever till skolan, vinster som skulle ha kunnat användas till att öka lärartätheten, läromedlen och så vidare. Den mest centrala frågan av alla är: Får man göra vinster eller inte? De är olika stora, det inser jag också, men får man göra vinster?