· H1101 · 2013-10-04 09:27:57 — Det här blir på småländska; det är vad jag vet ännu inte något minoritetsspråk.Eva har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att äldreomsorgen ska få ökade resurser.Eva beskriver flera problem hon upplevt inom dagens äldreomsorg och antyder att lösningen är ökade, statliga resurser. Jag utesluter inte alls att en del kommuner kan behöva avsätta mer resurser till sin äldreomsorg. Mycket pekar också på att det kommer att behövas mer resurser på längre sikt.Samtidigt talar mycket för att det är fullt möjligt att förbättra innehållet i äldreomsorgen med dagens befintliga resurser. lägger nämligen mest resurser på vård och omsorg för äldre och har högst personaltäthet av samtliga 34 . Svensk äldreomsorg står sig således mycket väl i en internationell jämförelse.Vad gäller statliga tillskott har regeringen satsat på resurser till äldreomsorgen om ca , det vill säga totalt ca . Det är en mycket betydande satsning i sitt slag vilken också påbörjat den resa av kvalitetsutveckling som talar om i sin interpellation.Genom regeringens satsningar på de mest sjuka äldre, en satsning som sammanlagt omfattar och som bland annat används till att stimulera en ökad användning av kvalitetsregistren Senior alert, , och Svenskt register för Beteendemässiga och Psykiska Symptom vid Demens, BPSD, har flera goda resultat bland äldre redan visat sig. Några exempel på resultat är att 11 900 äldre ordinerats färre olämpliga läkemedel bara . 224 kommuner har riskbedömt mer än hälften av de personer som bor i särskilt boende för fall, trycksår och undernäring, och har 42 kommuner infört ett förebyggande arbetssätt på alla sina särskilda boenden. Frågan om bemanning och kompetens är i allra högsta grad ett arbetsgivaransvar. Kommunerna och de ansvariga för verksamheten måste än mer ta ansvar för att utbilda sina chefer och sin personal och på så vis förbättra ledarskap och effektivitet. Regeringen bidrar till kompetensstärkande insatser för såväl ledare som personal genom ledarskapsutbildningen för chefer i äldreomsorgen och omvårdnadslyftet för baspersonalen. Ledarskapsutbildningen har precis startat denna höst, och var femte chef sökte till första kursstarten. Sedan Omvårdnadslyftet infördes har ca 10 000 personer påbörjat en utbildning inom ramen för satsningen. Regeringen har också satsat på en utbildning i den nationella värdegrunden som kommunerna glädjande nog visat stort intresse för. Kompetenshöjande insatser inom äldreomsorgen är en av de viktigaste faktorerna för en god kvalitet, men också för att öka attraktionskraften i yrket och förmå fler att stanna kvar. Ökad kompetens kan nås också med små resurser. Den webbaserade utbildningen Demens ABC är ett bevis på detta. Fler än 50 000 personer har genomgått utbildningen och fått godkänt. utvecklas den utbildningsformen också för fler målgrupper än undersköterskor.Ledarprogrammet Ledningskraft, som genomförs av SKL, har bidragit till att alla län nu tar fram en handlingsplan för det gemensamma förbättringsarbetet. Alla huvudmän har påbörjat arbetet med att införa ett kvalitetsledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete. finns det också utvecklingsledare i samtliga län som stöd i spridningsarbetet av en god och sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre.I dag finns det 90 500 platser i särskilt boende. Allt fler bor hemma längre då hemmiljön kan göras mer tillgänglig och hälsoutvecklingen ger de flesta fler friska år. Regeringen har genom det så kallade investeringsstödet bidragit till att bättre anpassa beståndet så att det motsvarar efterfrågan. Kvalitet i äldreomsorgen handlar om hur resurserna fördelas, effektivitet, ledarskap och kompetens. Inte minst är uppföljning och kontroll av väsentlig betydelse för att uppnå en väl fungerande äldreomsorg. Regeringen ser det som mycket angeläget att stödja kommunerna i deras arbete, dels genom stimulansmedel, dels genom kunskap såsom riktlinjer och tillsyn av verksamheter. Öppna jämförelser och den nationella brukarundersökningen är ytterligare exempel på initiativ från regeringen i syfte att skapa transparens och förbättringsarbete i verksamheterna.Kommunerna måste vara aktiva i hur resurserna fördelas och används. Det räcker inte att avsätta resurser och förvänta sig resultat, utan förutsättningar måste skapas för att möjliggöra förändrings- och förbättringsarbete. Utvecklingen på äldreboendet i i , som refererar till, visar på betydelsen av hur resurserna används. Enskilda kommuners ansträngningar och metodik kan spela en avgörande roll för hur väl äldreomsorgen lyckas. Jag vill först tacka för ett långt svar och börja där statsrådet slutade, med äldreboendet i som ju med hjälp av två av landets främsta experter skulle bli bästa äldreboende. nådde man inte ända fram, och det var inte heller ett möjligt mål att klara . Statsrådet pekar på som ett exempel på att om vi använder de resurser vi har kan vi fixa problemen i äldreomsorgen. Jag håller med statsrådet så långt att man ska utveckla arbetssätt, sätta den äldre i centrum, se till att använda resurserna rätt, att man har rätt kunskaper och att de äldre får mer inflytande över sina insatser.För mig visade också tv-serien något annat, nämligen på bristande resurser och för lite personal i äldreomsorgen, för det kan väl inte vara rimligt att man ska använda kaffekassan för att få en matplats som är trivsam för de äldre och där de äter mat och umgås mycket med varandra? Det är väl inte rimligt att man ska behöva sälja inventarier på Blocket för att kunna göra i ordning en liten frisersalong eller att de äldre inte ska kunna lägga sig när de vill därför att man inte har tillräckligt mycket personal och natt? I stället för personalökning står man inför möjligheten att bli av med ytterligare nattpersonal. För mig visade tv-serien väldigt tydligt att äldreomsorgen behöver mer resurser.Maria talar om att vi lägger mycket pengar på äldreomsorgen i vid en internationell jämförelse, och det gör vi. Det finns också mycket bra äldreomsorg. Vi har ju valt en generell välfärdsmodell i där alla äldre, oavsett om man har den lägsta pensionen eller är miljonär, ska veta att man får en bra äldreomsorg och en trygg ålderdom.Vi har valt en modell som inte lägger ansvaret på oss kvinnor att ta hand om våra föräldrar och svärföräldrar, utan att vi ska göra det gemensamt, solidariskt i samhället. Det är den modell som värnar och vill utveckla.Mellan 2000 och 2012 försvann var fjärde plats på äldreboende - 30 000. Vi kan mer eller mindre se äldre människor som har stora omsorgsbehov, som senast den nästan mannen i som nekas plats på äldreboende. Det handlar alltså inte, som ministern sade, bara om att människor vill bo kvar hemma. Och det har försvunnit tusentals platser medan varit äldreomsorgsminister.Det är jättebra att kunna bo hemma om man vill, om det fungerar och man är trygg, men ska man bo hemma och det inte fungerar speciellt bra har vi ingen bra äldreomsorg. är väldigt pressad och har inte fått resurser för att ta hand om människor som behöver hjälp . Vi har en hemtjänst som också har alldeles för lite resurser och som stressar runt. Man får för lite tid från början, och räknas gångtider och annat bort och tas från den äldres tid. Ofta kan man inte få in vikarier. Om något oförutsett händer får man helt enkelt improvisera, och då mister äldre den hjälp de egentligen skulle ha.Vänsterpartiet lägger inte något sparbeting på kommuner och landsting på 2,5 miljarder som regeringen gör när man inte räknar upp statsbidragen med löner och prishöjningar. Det blir 7 miljarder . Vi öronmärker i den budget vi presenterade i går 2 miljarder i riktade pengar till mer personal i äldreomsorgen. Det skulle göra skillnad med 6 000 fler anställda eller 12 000 fler arbetskamrater i äldreomsorgen.Jag vill fråga äldreministern: verkligen att det är tillräckligt med resurser i dagens äldreomsorg? Jag tror att vi känner igen det Vänstern säger.Eva och jag är överens om en sak, nämligen att vi ska ha en bra äldreomsorg av god kvalitet. Därför är det intressant, , att fråga de äldre själva. Det gjorde ju aldrig ni ni bistod regeringen i regeringsarbetet. Ni brydde er inte om att fråga de äldre. För mig har det varit en viktig kunskapskälla. Då kan jag se att är nöjda eller mycket nöjda med sin hemtjänst och att är nöjda eller mycket nöjda med sitt särskilda boende. Det är ändå siffror att ta till intäkt för att vi har en mycket väl fungerande äldreomsorg.Jag kan bli lite orolig när medierna och oppositionen ständigt pekar på bristerna. Det ger ett intryck av att vi inte har någonting som fungerar i det här landet, och det är inte sant, . är ett land som har mycket god äldreomsorg. Sedan har vi en förbättringspotential. Den ska vi ta oss an, för det är den som är intressant ur mitt perspektiv. Jag är mest intresserad av de som ännu inte är nöjda, men låt oss inte glömma att mycket är väl fungerande. Den svartmålning som står för är lite bekymmersam, tycker jag.Det ser olika ut i olika kommuner. Jag har till exempel varit i hemkommun och fått ganska förfärliga berättelser om hur man där försökte omorganisera så att ingen person skulle komma tillbaka till sin vårdtagare på mycket lång tid.En av de viktigaste kvalitetsfaktorerna från de äldres perspektiv är att det är samma person som kommer tillbaka, som man lär känna och som nästan blir en personlig vän som får dela sorg och glädje i vardagen. Därför är jag angelägen om att arbetsvillkoren för personalen i äldreomsorgen är goda och att det finns utvecklingsmöjligheter. Det är därför vi bistår kommunerna, trots att de har huvudansvaret, med utbildningssatsningar där man inte bara kan få en basutbildning utan också möjlighet att fördjupa sig och bli specialist som undersköterska.Den värdegrundsutbildning som vi har haft har sått frön som gör att välbefinnandet hos de äldre kan ställas i centrum ute på de enskilda boendena.Ledarskapsutbildningen för äldreomsorgens chefer, som vi startade , är central och viktig för äldreomsorgens fortsatta utveckling. Äldreomsorgens chefer har en nyckelfunktion för att driva kvalitetsutvecklingen vidare.Resurser kan behövas i en del kommuner eftersom ser olikt ut. Men vi kan också använda de resurser vi har på ett bättre sätt. handlar det om organisationsfrågor. Ta till exempel Smedsberget där personalen hade lunch som de äldre åt, och en skulle serva alla. Genom en liten omorganisation där man försköt luncherna så att all personal inte hade lunch fick man till stånd en mycket bättre organisation från de äldres perspektiv. Det kan vara denna typ av förändringar som behöver göras. Det behövs dock också ett metodiskt och strukturerat utvecklingsarbete som vi har satt i gång bland annat genom att belöna alla som arbetar med kvalitetsregister på ett sätt som har fått ett fantastiskt genomslag.Jag ska be att få återkomma till ett sådant exempel i nästa inlägg. Jag har jobbat med äldreomsorg och sett mycket av förändringarna. I där jag var kommunalråd med ansvar för äldreomsorg jobbade vi med brukarundersökningar långt innan det gjordes på nationell nivå. Då lärde jag mig att använda dem på rätt sätt, nämligen för att se hur det såg ut i lokala hemtjänstgrupper och äldreboenden och vad man där kunde förbättra men att inte dra generella slutsatser av dem.Min mamma fick denna undersökning när jag var hemma och hälsade på henne. Hon har hemtjänst och sade själv att hon inte alltid kommer ihåg allt. Många äldre fyller i den, och kryssar de i att det är bra på frågan om de är nöjda med personalen, vårdbiträdet eller undersköterskan.Men man ska nog också lyssna på andra. Det är inte bara jag som anser att äldreomsorgen behöver mer resurser. När jag besöker hemtjänst och äldreboenden är detta det vanligaste önskemålet från dem som jobbar där. När jag talar med äldre och träffar pensionärsorganisationer och får jag samma synpunkt.Forskarna pekar på att anhöriga får ta ett större ansvar . Omstruktureringen av äldreomsorgen har gjort att äldreboendeplatser försvunnit, inte bara för att äldre vill bo mer hemma utan för att kommunerna inte har råd att behålla samma antal äldreboendeplatser. Det är billigare och mer flexibelt med hemtjänst, och vi får en hemtjänst där personalen inte har förutsättningarna att ta hand om dem med stora omsorgsbehov.Det är bra om vi erkänner att vi behöver göra mer än att ha kvalitetsregister i äldreomsorgen. Vi behöver mer personal - främst för att få en bättre kvalitet i äldreomsorgen så att de äldre till exempel kan få välja när de vill lägga sig, vilket de inte fick på , och kan få mat som är lagad från grunden, vilket inte heller hände på . De fick äta mat en gång, men storköket i gjorde aldrig om från grunden.Alltför många i beskriver, precis som och , att tiden försvinner. Den är från början satt utifrån att biståndshandläggarna är ålagda att hålla budget och hålla nere kostnaderna. Sedan ska hemtjänstpersonalen fixa detta. Så lite tid som möjligt ska gå åt till gångtider, reflexion och social dokumentation. Det finns ingen luft i systemet. Vi vet dock att det kan hända olika saker. Då måste man kanske lägga lite mer tid någonstans, och så pajar hela dagen.Denna verklighet har jag fått beskriven för mig av många människor som jobbar i äldreomsorgen, och jag har själv sett den när jag har gått med en heldag och sett hur jobbar.Jag har träffat många duktiga människor i äldreomsorgen som vill jobba vidare om det blir rimliga arbetsvillkor. Jag har också träffat dem som jobbar på helgscheman som är sådana att ingen av oss skulle vilja att någon jobbar så. I är KD:s äldreomsorgsansvarig. Där har av dem som jobbar i äldreomsorgen delade turer, det vill säga de får en paus mitt . Man anser sig inte ha råd att ha vettiga arbetsscheman.I kompetenssatsningen gick två tredjedelar av pengarna inte åt första året. Hur kan det bli så när en fjärdedel av personal och en femtedel av personalen på äldreboendena saknar rätt grundutbildning? Det är ofta inte roligt att bli gammal. , ledamot av denna kammare, har sagt: Man ska leva hela livet, dock inte . Det ligger något i det, för det är precis på slutet som vi alla, oavsett bakgrund, ofta är i stort behov av mycket mer mänsklig omsorg.Precis som statsrådet sade är förutsättningarna olika för olika personer. Här kan vi, precis som beskrev, gå till nära relationer. Jag befinner mig själv i en sådan där en nära anhörig är i behov av 24-timmarsvård medan vederbörandes äkta hälft klarar sig ganska bra. Detta visar de stora skillnader som finns.I medierna ser vi bara bristerna. Det är naturligt. Den internationella undersökning som kom visar dock att är bäst i världen när det gäller äldreomsorg. Givetvis kan man diskutera kriterierna. Kanske har vi inte den bästa omsorgen, men vi har de högsta ambitionerna - och så ska det vara.Vi ska, precis som interpellationen andas, ha ständigt höga ambitioner. De missförhållanden vi ser i tv och läser om är avarter som vi måste arbeta systematiskt för att komma bort från.Jag begärde ordet av en särskild anledning som har en tråkig bakgrund, nämligen de ekonomiska resurserna. Det finns en föreställning om att kommuner har det trångt ekonomiskt. Det är en ganska felaktig uppgift, men förutsättningarna är förstås olika i olika kommuner. Vi hade en nedgång i de kommunala resurserna 2009 och 2010, och regeringen anslog extra pengar. Genom min verksamhet i skatteutskottet och finansutskottet vet jag dock att kommunerna har haft väldiga överskott på i storleksordningen 20 miljarder kronor.Här måste vi lägga ansvaret på de ansvariga kommunalpolitikerna. Det kan nog ofta vara som säger, nämligen att kommunerna prioriterar bort resurser till äldreomsorgen i konkurrens med andra kommunala verksamheter. Då kan det på sina håll bli nedläggningar av institutioner och så vidare.Dock tror jag, herr talman, att man alltid måste komma ihåg en annan sak, nämligen: Vad är det som äldre människor mest av allt prioriterar? Det är kontinuitet i de personliga relationerna. Det är det allra viktigaste. Jag har på många håll sett att människor vill att det ska vara samma person eftersom det ger en personlig trygghet. Det har i grund och botten inte med ekonomiska resurser att göra, utan det har att göra med organisationen och vilken förståelse man har för den enskilde pensionären eller den vårdbehövande. Tryggheten ligger i den personliga relationen. Det är mycket glädjande att många internationella undersökningar har kommit som rankar äldreomsorg som bäst i världen. är det därför bra med utländska bedömare när vi blir lite hemmablinda. Sedan finns det utmaningar kvar, och jag håller med om att det inte är rimligt att man inte själv ska få bestämma sig när man ska gå och lägga sig . Min idé med att införa en värdegrund för äldreomsorgen, som så tydligt talar om att det som man ska eftersträva är varje äldres välbefinnande, betyder just att man måste fråga: När vill du gå och lägga dig? Det ska inte ske enligt schema efter hur personalen arbetar. är det mycket viktigt att kommunerna ger sina anställda bra arbetsvillkor så att man kan bibehålla kontinuiteten, så att människor vill stanna ett helt yrkesliv och kunna utvecklas i yrket. Det är avgörande för vilken kvalitet vi får. Då är en kommun mycket kortsiktig och dumdristig om den inte ser till att skapa goda arbetsvillkor för sin personal. Men, som sagt, det är inte en fråga som ligger på staten, utan det är kommunernas huvudansvar. Beträffande maten händer det en del. Jag inviger en hel del nya äldreboenden, och jag gläds åt när det finns tillagningskök i boendena. Tyvärr lades många tillagningskök ned bland annat som bistod den tidigare regeringen. Samma sak var det med antalet platser. När var stödparti till den tidigare regeringen lades 20 000 platser ned . Det var naturligtvis ett mycket stort tapp. Det var vad vi såg när vi kom till makten. Därför inrättade vi ett investeringsstöd för att skjuta på och säga tydligt till kommunerna att det behövs fler platser. Därför har denna minskningstakt bromsats upp dramatiskt, . Det är en mindre minskning av antalet särskilda platser i boenden än det var när ni var stödparti till den förra regeringen därför att vi har vidtagit en rad åtgärder. träffade jag en undersköterska från . Hon kom fram till mig och sade: Jag har jobbat i äldreomsorgen , och jag måste säga att det aldrig hänt så mycket positivt som det har gjort . Det är en hög ambitionsnivå från regeringens sida. Vi har utvecklat mängder av reformer. Vi har tillfört stora ekonomiska satsningar till stöd för kommunerna. Men det som är viktigt är att man arbetar på ett strukturerat sätt. Här har vi försökt hjälpa till att ta fram metoder. Låt mig nämna som har så stor betydelse i praktiken. Jag var nere i och tittade på när man jobbade med det på Silverängens demensboende. Där visade man mig bland annat hur man hade skattat en mans besvär. Han hade stora problem med att han var aggressiv, att han var vandrare, hade motoriska störningar, hade sömnsvårigheter, hade ingen matlust och var deprimerad. Man gjorde en skattning av hans tillstånd och såg att detta var en person som verkligen inte mådde bra och som inte hade någon hög livskvalitet. Man bestämde sig för vissa insatser. Hela personalen är med, och alla gör på samma sätt. Eftersom mannen var så aggressiv bestämde man att ge honom frukost på sängen eftersom han kanske var hungrig. hade man nått remarkabla resultat. Livskvaliteten hade förbättrats oerhört mycket. Det som fanns kvar var lite aggressivitet och lite depression. De andra faktorerna - jag tror att det var nio - var reducerade genom att man samfällt hade analyserat ett problem och gjort likadant. Det är detta som jag menar med att det är så viktigt med ett strukturerat arbete. På detta ställe sade man att det är personalen som är medicinen. minskade man dramatiskt medicineringen av bland annat antidepressiva läkemedel. Jag ska kortfattat kommentera det som sade. Jag delar dessa miljarder med 290 kommuner som vi har i . Enligt den senaste rapporten som jag såg från SKL har kommunernas ekonomi försämrats, och de måste ha ett visst överskott eftersom de annars får dra ned på verksamheten så fort den ändras lite. Det vore intressant att höra svara på följande fråga: Hur mycket av de pengar som man har satsat på äldreomsorgen är pengar som ligger permanent kvar i äldreomsorgen och som kan användas till att anställa fast personal? Det är intressant att man faktiskt ser att det fattas personal på äldreboendena och att det är alldeles för stressigt i . När jag diskuterade min mammas hemtjänst fick jag svaret att man inte har råd med personkontinuitet. Jag anser precis som och att personkontinuitet är en av de allra största kvalitetsfaktorerna för att ha en bra äldreomsorg. Vi har kopplat vår öronmärkta satsning på 1 miljard till till att man ska jobba med äldres inflytande och med personkontinuitet just för att det är en så viktig kvalitetsfaktor. sade att jag antyder och anser som om det vore min enskilda ståndpunkt att det fattas resurser i äldreomsorgen. Men det har bland andra forskare som professor visat. Hon har visat att äldre får göra mer insatser just för att resurserna är mindre och för att så många med omfattande behov får hemtjänst. Detta är en viktig välfärdsfråga eftersom de äldre ska ha det bra. Det är en viktig jämställdhetsfråga. Men vi i är mycket tydliga. Vi säger nej till skattesänkningar. Vi sätter välfärden före. Därför öronmärker vi tydligt pengar till mer personal. Detta står inte i motsättning till att vi också kompetenssatsar med utbildningsvikariat så att kommunerna har råd att använda pengarna till utbildning. Jag fick inte svar på frågan varför pengarna blev över. Jag ska börja med att svara på frågan om det blir pengar över. Det som vi kan göra från regeringens sida är att ställa pengar till förfogande för kommunerna. Sedan är det kommunerna som väljer om de vill nyttja dem. Då blir det ibland pengar över därför att kommunerna inte är tillräckligt mycket på hugget. Det beklagar jag därför att jag naturligtvis vill att de pengar som vi avsätter ska användas till avsett ändamål. Men låt mig säga att trycket på utbildningssatsningarna har varit enormt stort. Man kan ta värdegrundsutbildningarna som exempel där platserna gick åt som smör i solsken. Man kan även ta ledarskapsutbildningen som exempel där var femte chef i äldreomsorgen söker vid första ansökningstillfället. Det finns ett fantastiskt sug från personalens sida att vilja gå. Då måste också kommunerna bistå dem så att de kan göra det eftersom kompetensen är en viktig kvalitetsfaktor. Personalen är naturligtvis guldet i verksamheten. Jag blir nästan allra gladast när jag tittar på vad de äldre själva tycker om personalen. av de äldre säger att de är nöjda med det bemötande som de får av personalen. Den siffran gläds jag åt. Jag hoppas att all personal i hela landet som jobbar i äldreomsorgen känner detta gensvar från de äldre om att de tycker att det är fantastiskt och att de är nöjda med bemötandet. Men det är mer än bemötande som behövs. Det behövs struktur, det behövs evidensbaserade metoder, och man behöver jobba med kvalitetsregister. Då kan vi undvika fallskador, undernäring och trycksår. Vi får en mer professionell organisation. Sedan ska vi använda personalen till det som är viktigt, nämligen att den tar sig tid att prata och hålla i handen. Det är precis det som man visar på . Om man gör vissa justeringar och omorganisationer kan man få loss . Det är också vad personalen på i säger. Man säger att man plötsligt har frigjort tid därför att aggressiviteten har minskat så att personalen har tid med mycket mer av sociala aktiviteter. Det finns en stor förbättringspotential också inom befintliga resurser. Sedan kan det behövas mer resurser på en del håll i landet och inte minst bemanning .