· H010462 · 2013-06-27 17:02:06 — Herr talman, ärade ledamöter och åhörare! har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att verksamhet kan behålla sitt oberoende och sin höga kvalitet.Den offentliga upphandlingen är av stor strategisk betydelse och kan bidra till att vi når våra politiska mål, till exempel miljökvalitetsmål och generationsmålet. har påpekat att samordningen och styrningen av arbetet med miljökrav i offentlig upphandling behöver förbättras (RiR 2011:29). (SOU 2012:32) föreslår att en samlad upphandlingsmyndighet bildas som stöd till offentlig upphandling. Förslaget stöds av , alltså utredning (SOU 2013:12), som också föreslår att verksamhet bör ingå i myndigheten så att miljökrav och sociala hänsyn kan samordnas med andra krav. Jag noterar att andra länder, till exempel och som jämte ligger i framkant i arbetet med hållbar upphandling, har samlat sitt upphandlingsstöd i en myndighet.Förslaget om en samlad myndighet till stöd för offentlig upphandling bereds inom liksom frågan huruvida verksamhet ska ingå i denna myndighet.Jag anser likt att bedriver en mycket betydelsefull verksamhet med hög kvalitet och stor integritet. Det är därför viktigt att slå vakt om denna verksamhet så att den kan fortsätta, utvecklas och stärkas oavsett om verksamheten inordnas i en myndighet eller ej. Jag tackar ministern för svaret. har ett särskilt samhällsuppdrag att tillhandahålla förslag till drivande av miljökrav och andra hållbarhetskrav för den offentliga sektorn vid dess upphandlingar.Miljöstyrningsrådet är ett bolag som ägs gemensamt av staten och Kommuner och Landsting. Målgruppen för rådet är främst kommuner och landsting. Enligt senaste kartläggning om omfattningen av miljöanpassad offentlig upphandling framkommer att kommuner och landsting i stor utsträckning använder sig av kriterier, . Det är givet att har spelat en avgörande roll i att ligger främst i i utvärderingar av både miljöanpassad upphandling och socialt ansvarsfull upphandling och främst i världen vad gäller hållbar upphandling.Ministern nämner och i sitt svar, men det stämmer inte riktigt att de tillsammans med ligger i framkant vad gäller hållbar upphandling. låg nämligen på sjunde plats och på nionde. Däremot stämmer det att låg på andra plats vad gäller miljöanpassad upphandling och socialt ansvarsfull upphandling. kom på femte respektive sjätte plats. Det känns som om andra länder borde lära av oss och följa vår modell i stället för att vi ska snegla på andra, mindre framgångsrika länder.Det som möjliggjort arbete med att ta fram kriterier - hela 700 kriterier har det blivit - och att ligga i framkant med drivandet av miljökrav och spjutspetskriterier samt kunna ge detaljerade råd till upphandlande myndigheter har just varit att det inte är en myndighet utan ett bolag. Det riskerar vi att förlora om ska införlivas i en myndighet.En av konsekvenserna blir att de miljö- och hållbarhetskrav som utarbetar kommer att hamna under EU:s så kallade anmälningsdirektiv och därmed bli föremål för obligatorisk notifiering. Låt mig förklara för åhörare som kanske lyssnar via webben att notifiering innebär att kriterier alternativt föreskrifter ska anmälas till EU. Kriterierna måste sedan gå på remiss till berörda aktörer och och vidare till regeringen, som därefter sänder dem till och till samtliga medlemsländer. Det är en tidskrävande och mycket byråkratisk process som förmodligen medför att kriterier riskerar att till stor del blockeras eller frysas, det vill säga stå stilla i tre alternativt . Det kommer inte bara att leda till att det tar att ta fram kriterier, utan det kommer sannolikt att krävas mer resurser än vad fallet är . Detta vet miljöministern naturligtvis redan.Miljödepartementet lät Statskontoret genomföra en konsekvensanalys för att belysa just konsekvenserna av och riskerna med att införa verksamhet i en ny myndighet. Resultatet av konsekvensanalysen borde bekymra ministern, för precis det som jag tar upp i min interpellation presenterades i konsekvensanalysen. Därför undrar jag naturligtvis hur ministern ställer sig till de konsekvenser som presenterades för ministern i analysen och hur ministern kommer att driva att dessa frågor får plats när regeringen lägger fram förslaget för . Det här är en teknisk men mycket spännande diskussion. Jag håller verkligen med interpellanten om att upphandlingen spelar mycket stor strategisk roll. Den omfattar en stor del av vår ekonomi. En innovativ upphandling gynnar framväxten av ny och bättre teknik. Om vi ska klara de svenska miljömålen måste det offentliga handla upp rätt saker, vara noga med att miljökriterierna följs och med att vid varje upphandling ta steg mot att uppfylla de svenska miljömålen och klimatmålen. Därför är upphandlingen oerhört viktig.Miljöstyrningsrådet är ett bolag. Det bildades för att vara huvudman för EU:s miljölednings- och miljörevisionsförordning, EMAS, som någon kanske känner till. har byggt upp en omfattande verksamhet för stöd till offentlig upphandling om miljö och hållbarhet. Huvuddelen av bolaget ägs redan av staten och mindre delar av Kommuner och Landsting och . Delägarna har aviserat att de inte gärna vill vara kvar i den bolagsformen.Man har alltså både den Jeppsonska utredningen om stödet för offentlig upphandling, som kom , och upphandlingsutredning, SOU 2013:12, som kom . Utredningarna är gjorda av två personer som är besjälade av att vi ska nå våra svenska miljömål. Båda bedömer att kvaliteten inte förändras om man byter organisationsform så att verksamhet finns i en statlig myndighet och inte i ett bolag som till stor del ägs av staten.Det är en kvalitetsfråga. Naturligtvis behöver vi diskutera och fundera över hur vi ska garantera kvaliteten. De här råden behövs. Det är alldeles tydligt. Detta framgår också, som säger, av hur många myndigheter som använder rekommendationer.Däremot är det inte nödvändigt med notifiering. Notifiering är ett krångligt förfarande som tar tid och där man inte alltid vet utgången. Det har erfarenheten lärt oss. När det gäller till exempel notifiering av strängare kemikalieregler i har vi fått väldiga problem med att få kommissionen att godkänna dem, trots att många svenskar kanske tycker att det skulle vara självklart och att vi borde få bestämma detta själva.Den springande punkten här är om miljöstyrningsråden ges författningsform eller inte. Det är det vi måste vara noga med, för i så fall kan det komma att krävas en notifiering. Det är väl ingen som har tänkt att de här råden ska bli författningstext, utan det är allmänna råd som är så varierande att de inte heller faller under någon form av vidare tolkning av vad som kan vara andra styrande beslut som är att jämföra med författningstext.De frågor som interpellanten ställer är viktiga. Naturligtvis ska vi vara noggranna med kvaliteten och med att de miljöråd och upphandlingsråd som behövs sköts och hanteras på ett flexibelt sätt, så att de kan fortsätta att göra samma nytta i den svenska samhällsutvecklingen som de har gjort så här långt. Staten finansierar av verksamhet. Det gör väl att man är en 50-procentig delägare i bolaget. Man får väldigt mycket för väldigt lite pengar. 11 ½ miljon betalar man ut . Det är samma nivå som man har legat på sedan 2007.Det är intressant att höra ministern tala emot den utvärdering och konsekvensanalys som kom från Statskontoret . Där konstaterade man att kan tillhandahålla detaljerade råd och att det inte råder några tvivel om att frirörlighetsregler blir tillämpliga på kriterieverksamhet om denna flyttas till en myndighet. Detta står i konsekvensanalysen. Det här skulle också innebära obligatorisk notifiering av alla upphandlingskriterier, vilket kommer att blockera verksamheten och leda till lägre miljökrav. Det är Statskontoret som skriver detta. Man säger att bedriver en väletablerad verksamhet med ett starkt varumärke som riskerar att försvinna vid en omorganisation. Man riskerar också att förlora sin ledande position i världen vad gäller offentlig upphandling, då miljöaspekten kan komma att få en mindre framtonad roll i en större myndighet. Detta konstateras i Statskontorets tidigare utredning och upprepas i konsekvensanalys. Jag undrar vad det är som gör att ministerns handläggare på departementet kommer fram till någonting helt annat.Om inte staten längre kan upprätthålla det upphandlingsstöd som erbjuder får inte den offentliga sektorn hjälp med de konkreta förslag till miljöhållbarhetskriterier och andra hållbarhetskriterier som man som upphandlare förväntar sig. Då har man inte samma möjligheter att vara världsledande . Man kan inte få samma effekter på de miljarder vi använder vid upphandling.Jag tror på ministern när hon säger att det finns höga ambitioner från regeringen för att detta ska kunna fortsätta. Men jag vill se en analys som visar på motsatsen till det som har sagts tidigare och i de andra utredningarna. Det känns som att man bara tycker saker. Man har bett om konsekvensanalyser, men slänger dem åt sidan och säger: Nej, det där stämmer inte. Vad är det som gör att man kommer fram till en helt annan slutsats än de tidigare utredningarna? Det skulle vara intressant att få veta.Det är inte så att alla remissinstanser säger att det här är ett bra förslag. I samband med remissbehandlingen av Statskontorets betänkande En ny upphandlingsmyndighet och slutbetänkande Upphandlingsstödets framtid framkom det att ett stort antal centrala instanser inom upphandlingsområdet stöder att ska få bedriva sin verksamhet vidare som tidigare och ogärna ser att detta förändras på något sätt. Man är alltså väldigt nöjd med arbete och vill att det ska fortsätta. Ett snarlikt ställningstagande görs i slutbetänkande, där man anser att det är angeläget att den verksamhet som bedriver tillåts med bibehållen integritet och att den ska kunna fortsätta att utvecklas enligt de förutsättningar som gäller i dag.Jag undrar varför man inte lyssnar på avnämarna och regeringens egen utredare. Det viktiga är att vi vet vilka konsekvenserna blir om man införlivar i en myndighet. Jag skulle vilja börja med att slå fast ett par saker innan jag fortsätter själva diskussionen. Det första är att det är väldigt skönt att ha en interpellationsdebatt med en företrädare för riksdag som är lika angelägen som jag om att offentlig upphandling ska styras på ett miljömässigt korrekt sätt och som håller med om att det betyder väldigt mycket för att vi ska nå våra miljömål och för samhällsekonomin.Det andra jag vill slå fast är att beredning pågår. Regeringen har ännu inte tagit ställning till hur detta ska organiseras. Vi har beredningsunderlag från olika håll som vi just nu värderar. För min del kan jag säga att verksamheten är väldigt viktig. Den har mycket hög kvalitet och ska bibehållas, helst också fortsätta att utvecklas och bli ännu bättre.Vad gäller ägarskapet är det så att staten äger och SKL och delar på de kvarvarande procenten. Men av verksamheten finansieras av staten. Det är fakta vi har att hantera. De andra två parterna är dock väldigt tveksamma till att fortsätta i bolaget, och ett helägt statligt bolag faller under samma regler som en myndighet i väldigt många fall. Det är en av anledningarna till att två utredningar har behandlat verksamhet.I remissvaren på de här två utredningarna är det många som skriver att kvaliteten är väldigt hög, vilket jag också har nämnt. Det är roligt att många avnämare tycker det. Många tycker att det är svårt att ta ställning; de bryr sig kanske inte så mycket om organisationsformen, men vill värna verksamheten. Många tillstyrker en ny myndighet. Ganska många är emot, men det är ett mindre antal. Det finns några som tycker att frågan om att verksamheten skulle kunna ligga på Kammarkollegiet inte har utretts tillräckligt och som har en del åsikter om Kammarkollegiets verksamhet, men det är en helt annan debatt än den vi för . Allt detta bereds just nu.När det gäller frågan om hur man ska betrakta upphandlingsråden från har vi fler underlag än Statskontorets underlag. är inte jag någon expert på detta, men jag har i alla fall jobbat med de här rättsliga frågorna, och jag var väldigt tveksam till Statskontorets slutsats, måste jag säga. Vi har därför plockat fram flera underlag vad gäller frågan om notifiering behövs eller inte.Vi kan slå fast att allmänna råd som inte ges i författningsform inte behöver notifieras. Det som kan bli en gråzon är om det är en form av tekniska råd som ges en sådan innebörd att de kan jämställas med författningstext och som kallas för faktiskt bindande tekniska föreskrifter. Jag kan för protokollets skull nämna att det direktiv vi nu diskuterar är direktiv /34/EG.Vi är av den åsikten att de råd som ges av inte är att beteckna som faktiskt bindande tekniska föreskrifter. Därför ska vi kunna utveckla verksamheten i olika organisationsformer. Den beredningen pågår . Regeringens ställningstagande är inte klart. Det är just att det är ett råd och inte en myndighet som gör det möjligt att inte vara bindande. Vi har en arbetsform som har fungerat och gjort oss världsledande.Det som är absolut viktigast är att vi har en konsekvensanalys. Det är inte bara Statskontoret som kommer fram till att det skulle bli krav på notifiering. Även - som visserligen kan tyckas tala i egen sak - gör det. Det har ändå bakom sig av stor kunskap inom offentlig upphandling inte bara inom utan också inom EU.Jag vill ha garantier att vi fortsatt kan ha en modell som fungerar så väl som den som fungerar . Den ska inte ge ökade kostnader genom att upphandlande myndigheter måste skaffa egen expertis eftersom den inte tillhandahålls inom den stora upphandlingsmyndigheten, om skulle införlivas i den.Det skulle göra att man är tvungen att antingen köpa konsulter utanför sin egen verksamhet eller sitta med sin egen expertis. Det skulle i sin tur leda till ökade samhällskostnader. Det vill varken jag eller ministern, hoppas jag, att vi ska utsätta våra skattebetalare för.Små och medelstora företag har mycket att vinna på att vi har en nationell upphandlingsmodell. Det gör att det finns en norm för de varor och produkter man säljer. Upphandlingar för samma produkter kan ha liknande underlag. Det gör att man inte behöver göra om varje gång man ska lägga ett anbud vid en upphandling.Det finns samhällskostnader och företagskostnader att vinna på att vi har den modell vi har . Jag vill försäkra mig om att det inte går förlorat. Ingen är betjänt av en ny byråkratisk, krånglig modell där alla blir förlorare. Jag kan be att få ta till protokollet att inte heller regeringen är intresserad av en ny byråkratisk modell där alla är förlorare, självklart inte. Vi vill att det ska bli så bra som möjligt.Oavsett organisationsform måste vi titta väldigt noga på detta. Det gäller oavsett om kommer att hamna i en myndighet eller behållas som ett statligt ägt bolag. Det kan möjligen vara med två parter och inte tre som i dagens läge, men med en övervägande statlig ägarandel på eller mer.Det vi måste titta på i fortsättningen och även i nuvarande organisationsform är att inte råd formuleras på ett sådant sätt att de kan liknas vid författningstext. Det handlar om att faktiskt bindande tekniska föreskrifter kan vara en sådan gråzon. Vi måste vara noga med att hålla en klar gräns oavsett om är kvar i den form som finns nu eller om organisationsformen förändras.Jag tror inte att någon i denna kammare vill att varje upphandlingsråd till varje enskilt företag, eller om det nu är kommun eller landsting, ska räknas som författningstext och därmed notifieras. Det vore en väldigt absurd situation. Det är någonting som vi måste undvika.Det måste vi undvika i vilket fall som helst oavsett om vi förändrar organisationsformen eller behåller den som den är. Det är en viktig sak att påminna sig. I grunden håller jag med interpellanten om vikten av att upphandlingen är miljömässigt, klimatmässigt och socialt riktig.