· H010261 · 2013-03-05 15:18:01 — har frågat mig när jag avser att vidta åtgärder som gör att lever upp till uppdraget att bedriva affärsmässigt och miljömässigt hållbar energiproduktion som det gavs av regeringen 2009.Enligt den bolagsordning för som regeringen efter godkännande antog har bolaget som verksamhetsändamål bland annat att generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en mer miljömässigt hållbar energiproduktion.I enlighet med vad regeringen anfört i den nämnda propositionen är avsikten inte att på kort sikt ska omvandlas till ett bolag som enbart ska äga förnybar eller koldioxidfri produktion. EU 2020-målen utgör en naturlig referenspunkt för rapportering vad avser utvecklingen mot en hållbar energiproduktion.Vattenfall har mot bakgrund av det nämnda uppdraget formulerat tydliga mål för att det ska vara möjligt att mäta och följa upp att verksamheten utvecklas i enlighet med uppdraget. Den redan beslutade målsättningen att reducera koldioxidutsläppen till till 2020 ligger fast. Vidare beslutade bolaget i samband med den extra bolagsstämman om ett ambitiöst tillväxtmål inom förnybar produktion, nämligen att växa mer än den genomsnittliga tillväxten på de marknader man verkar på.Sammanfattningsvis gör jag bedömningen att de vidtagna åtgärderna medför goda förutsättningar för att uppfylla de mål som uppställts i bolagsordningen. Jag tackar statsrådet för svaret. Detta är en fortsättning på den interpellationsdebatt som vi hade och som också handlade om och affärer, bland annat Nuon. Anledningen till denna interpellation är den bokslutskommuniké som presenterade och som egentligen är en ganska dyster läsning. Man kan kort sammanfatta denna bokslutskommuniké med att den handlar om vikande resultat och ökade utsläpp. I min interpellation efterlyste jag vad regeringen tänker göra för att ska leva upp till det beslut som togs 2009, nämligen att affärsmässighet ska kompletteras med hållbar miljömässighet i affärer. Om vi tittar lite grann på vad som har hänt under de år som den borgerliga regeringen har styrt de statliga företagen och kan vi konstatera att regeringen tog ett beslut om att samtliga företag ska ha en hållbarhetsredovisning, Global Reporting Initiative. Bland annat ska man inrapportera den ekonomiska påverkan och miljöpåverkan på sina affärer. Detta var bra. Det är frågor som har drivit tidigare när det gäller de statliga företagen. I samband med den verksamhetsberättelse som kom 2008 uttryckte sig på följande sätt i en kommentar till den:Arbete med hållbarhetsfrågor är viktigare än någonsin, och rapporteringen driver detta arbete framåt. Det är här som de statliga företagen är ett föredöme. köper den polska kraftkoncernen . Vi kunde läsa om det i . I ett slag ökar man utsläppen ganska rejält. Vi kan också konstatera att aktievärdet har sjunkit och halverats, från till . Kravet på att kombinera affärsmässighet med hållbarhet uppfylls inte när det gäller köpet av . hyllade dåvarande näringsministern köpet av Nuon. Även här kan vi konstatera att kraven på affärsmässighet och hållbarhet när det gäller miljöpåverkan inte uppfylls. Givetvis är detta ganska allvarligt när man ser på den fortsatta utvecklingen. Därför blir det också synnerligen intressant att se hur regeringen och statsrådet tolkar det uppdrag som de har gett om att ska vara en av de ledande på de marknader där man finns när det gäller miljöpåverkan och utsläpp. Vad menas med en av de ledande, och hur mäter man egentligen det? Handlar det om en av två, en av tre eller en av fyra, och vad är det egentligen för mål? EU:s 2020-mål är inte relevanta när det gäller . , som är referenspunkt, hade man i princip noll utsläpp. Hur ska man styra mot noll utsläpp om man inte är tvungen att fejka det på något sätt? Det är inte utan att man blir lite förvånad när man läser denna interpellation och lyssnar på och i denna fråga. är bekymrad över att fortfarande gör stora investeringar i kol och gas och har synpunkter på hur ägardirektivet är utformat. Men låt oss då reda ut lite faktauppgifter. sista beslut att nyinvestera i kolkraft togs 2006. Det var alltså då Socialdemokraterna fortfarande styrde landet och var ansvarig för det statliga ägandet och då och var stödparti åt den regeringen. Det hör till saken att det tar att färdigställa denna typ av stora investeringar som vi talar om här. Ett av de kraftverk som vi nu talar om är igångsatt, och det andra tas i drift 2014. Det är detta som gör att investeringsposter fortfarande till stor del består av fossilkraft. beslutade att inga nya investeringsbeslut ska tas i fråga om kolkraft. I princip alla beslut om nyinvesteringar för efter det gäller förnybar energi och särskilt vindkraft. Om man tittar på den senaste investeringsplanen som presenterade och som gäller för är det av investeringarna som går till vindkraft. är en av världens största operatörer när det handlar om havsbaserad vindkraft. Man har flera stora vindkraftsparker i , , och samt efter köpet av Nuon. som gick togs också beslut om de nya hållbarhetsmålen som redan har nämnts och som bland annat innebär att drastiskt ska minska sina koldioxidutsläpp från . När det gäller ägardirektivet skulle jag vilja påstå att det nya ägardirektivet är både tydligare och bättre än det gamla. I det gamla direktivet gjordes ett tillägg 2005, det vill säga under den dåvarande och den ansvariga ministern , som sagt den regering som och då stödde. Detta tillägg lyder: Bolaget ska inom ramen för kravet på affärsmässighet vara det ledande företaget i omställningen till en ekologiskt och ekonomiskt uthållig svensk energiförsörjning. Det säger sig självt att just denna formulering om att det är den svenska energiförsörjningen som ska vara ekologisk ställer dörren på vid gavel för att göra vilka investeringar man vill i fossilkraft så länge man gör dem utanför gränser. hade också en hel del kritiska synpunkter på just detta tillägg i den rapport som gjorde 2007. Det är alltså i detta direktiv, som beslutades under den socialdemokratiska regering som och stödde, som dessa problem har uppkommit. I det nuvarande direktivet som Alliansen har tagit fram är dessa otydligheter borta. Jag menar att det finns rätt mycket som tyder på att nu är på väg i rätt riktning när det gäller att minska investeringarna i kolkraft och i stället öka dem i förnybara energikällor. Sanningen är alltså att de sista stora investeringsbesluten när det gäller kolkraft togs under den socialdemokratiska regering som och stödde. Det är konsekvensen av dessa beslut som fortfarande återspeglas i hur investeringsposterna ser ut . Jag tycker att har lite problem med historiebeskrivningen. Det polska fossilbolaget köptes , inte . Holländska fossilbolaget köptes , inte . Vi känner till att det senare applåderades av den dåvarande näringsministern . fortsätter den borgerliga argumentationslinjen, nämligen att allt var sossarnas fel. Men , , har ditt parti och de andra stödpartierna i den borgerliga regeringen styrt . Det går inte längre att skylla på sossarna. Vi kan bara titta i det senaste bokslutet från , alltså det min kollega refererar till. Ifall man tittar noga i bokslutet ser man att det där konstateras att investeringarna i kol och gas har varit större än investeringarna i förnybart. Med anledning av detta skulle jag vilja fråga om han anser att det är att vara ett av de ledande företagen när det gäller hållbar energiproduktion i - att de fossila investeringarna är större än de förnybara. Jag får inte ihop det. Jag tror att ett av de grundläggande problemen med är att vi har en så svag politisk ledning av . lade den borgerliga regeringen fram en ändring av ägardirektivet där man formulerade det som så att skulle vara ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Vad betyder det att vara ett av flera bolag? Det är precis som frågade: Är det ett av två, eller är det ett av fyra? Är det ett av alla europeiska energibolag?För att det inte ska finnas några tvivel om vad vi ska använda vårt gemensamt ägda energibolag till har vi i lagt fram en motion om förtydligade ägardirektiv till . Där säger vi väldigt klart och tydligt att ska vara det ledande energibolaget i energiomställningen i . Jag vill fråga : Om man förtydligar ägardirektivet för ett företag vi äger gemensamt och om man pekar ut att företaget ska vara det ledande företaget i energiomställningen, anser inte att det är ett bättre verktyg för att ställa om? Innebär inte en ökad politisk styrning av bolaget också att vi kan få ett konkretare resultat, nämligen att vi kan styra utvecklingen åt det håll vi önskar? Det skulle jag gärna vilja ha svar på. Jag vill börja med att tacka för interpellationen. Jag vet att och har ett starkt engagemang i denna fråga och även i , och det uppskattar jag. Därför är det viktigt, roligt och intressant att debattera med vi går tillbaka lite tycker jag att vi kan säga så här: strategi var i huvudsak att köpa på sig en stor mängd kolkraftstillgångar i , i och på andra ställen. Tanken bakom detta tror jag var två saker, som inte gick helt rätt. Det ena var att man hade räknat med ett stigande energipris, vilket inte realiserades. Det andra var att man räknade med att metoden för att lagra koldioxid i marken, alltså CCS, skulle utvecklas. var tidigt ute och hade en testanläggning som var i framkant av forskningen. Sedan kom dock beslutet i om att inte tillåta koldioxidlagring på tysk mark, och detta var ett stort bakslag för med tanke på den strategi man hade valt. Så tror jag att vi kan säga att det var. Sedan kan vi ha synpunkter på vem som fattar beslut och så, men jag tror att detta är ett av skälen till att sitter med de problem de gör. Till detta hör att ett antal av de kolkraftverk man har i försörjer stora tyska städer med elektricitet. Dessa stora tyska städer har inget alternativ. har beslutat sig för att avveckla kärnkraften, vilket kommer att leda till kraftigt ökade växthusgaseffekter från . Det är förstås ett beslut själva får fatta, men det betyder i sin tur att i alla fall under en övergångstid blir mer och mer beroende av kolkraft - inte minst av de anläggningar själva har. Det betyder att det finns ett mycket stort politiskt tryck i att ska vara kvar i kolkraftverken i . Detta tycker jag ändå att man ska beakta, för och även trovärdighet. Det var en allmän, rapsodisk kommentar för att sätta in problemen i sitt sammanhang. Vad gör vi nu? Vi hade en bolagsstämma . Detta var resultatet av en lång process mellan oss som ägare och bolagets styrelse vad gäller strategi. Vad slår vi fast där? Jo, vi slår fast ökad satsning på nordiskt fokus, det vill säga: hem till , inklusive vindkraften i . Vi säger också - tillsammans med bolaget - att innehav med hög koldioxidhalt ska avyttras, i första hand i . Det handlar om en successiv avveckling. Bolaget säger också att det ska vara mer satsning på förnybart än vad marknaden gör. Detta kommer in på fråga vad "ett av de ledande" betyder. Ett exempel på detta är att bolaget nu självt säger: Vi ska satsa mer på förnybart än vad andra gör. Det är ett svar på frågan varför man är ett av de ledande. Vi sänker avkastningsmålen från till av sysselsatt kapital, vilket innebär enligt det gamla sättet att räkna. Det möjliggör investeringar i projekt, till exempel solkraft, som inte har samma höga avkastningstal som till exempel vattenkraften. Vi sätter också upp - det gör vi med alla bolag i den offentliga sektorn - mål att de själva ska utverka hållbarhetsmål för det egna företaget.Detta är flera mycket konkreta ställningstaganden som lanserades på bolagsstämman 2011. Jag håller alltså inte alls med om att styrningen i detta bolag har varit dålig, åtminstone inte jag har haft ansvar. Jag tackar för det fortsatta svaret och för beskrivningen av att det fanns kolkraftsaffärer . Det var i stort helt korrekt också. Till vill jag bara säga att du glömmer bort att den borgerliga oppositionen 2006 KU-anmälde dåvarande näringsministern på grund av satsningen på 40 miljarder på förnybar energi inom . Så var det. Det ville ni inte ha. Vad ni ville ha vet jag inte, men definitivt ingen förnybar energi. Vi börjar med avkastningskravet. Det är korrekt att det också är sänkt, men när det gäller beskrivningen av varför man har sänkt avkastningskravet är min bild av det hela, när jag läser bokslutskommuniké och det som har förevarit, att kolkraften inte har någon lysande framtid. Det är billigt att bryta kol, ja, men det är oerhört dyrt att driva kolkraftverken. Dessutom har priserna pressats på elmarknaden, mycket tack vare mängden förnybar energi som har kommit in. Sedan har lågkonjunkturen också spelat en viss roll. Detta är bakgrunden till att man sänker lönsamhetskraven, enligt mitt sätt att se det: att inte kan leva upp till de högt uppsatta målen. Då har man heller inget investeringsutrymme framöver.Anledningen till att jag ställer frågan och tjatar om detta med hur man ska kombinera affärsmässighet med miljömässigt hållbar energiproduktion är två av de stora affärer man gjorde 2008 och 2009. Jag menar att de på ett tydligt sätt visar att man inte har klarat av hållbarhetsfrågorna kontra affärsmässighet. Man har gjort dåliga affärer och släpper ut mer koldioxid . Man är en av de största utsläppsbovarna i . Det är det som är resultatet, och det är resultatet av en politik som förts under en borgerlig regering. Även om man har planerat tidigare kan alla investeringsbeslut omprövas om det är så att verkligheten visar sig och om man vill leva upp till vad man har sagt. Jag menar att just de hållbarhetskriterier som finns och som man enligt regeringen ska leva efter har man inte klarat av. Jag menar att det måste vara en viktig del när man gör upp verksamheten för . Jag ifrågasätter hur pass stor vikt egentligen har lagt vid just dessa delar.Dessutom ska vi komma ihåg att det i samband med satsningarna på kolkraften öppnas fem nya gruvor som påverkar miljön på ett negativt sätt i . Fem nya dagbrott kommer att öppnas. Det kommer att göra att utsläppen ökar ytterligare. har en problematik och en historik som är belastande. Därför måste det till en kraftfull styrning från regeringens sida av och den ledning regeringen ansvarar för. Både och tar upp de köp av bolag som har genomfört 2008 och 2009, dels i , dels Nuon i . Jag kan tycka att det är lite intressant att resonera kring den rätt väsentliga skillnaden mellan att göra nyinvesteringar i nyproduktion av kolkraft, alltså att bygga kolkraftverk, och att köpa befintliga anläggningar. I det senare fallet handlar det bara om att de utsläpp som redan finns byter ägare. Det bidrar alltså inte till några ökade utsläpp i sig. Tvärtom skulle man kunna säga att , som ju har höga ambitioner på det här området, har större möjlighet att påverka utsläppen som ägare. Sedan kan det vara problematiskt ändå; det kan finnas goda skäl att sälja verksamheterna . Jag tror att man ska se det på det viset. Syftet med köpet av i var att göra gemensamma investeringar i CCS-teknik för att på så sätt, trodde man, komma till rätta med koldioxidutsläppen. har arbetat mycket med teknik för att öka biobränsleinblandningen i kolkraften, vilket är ett sätt att minska utsläppen av ett i grunden problematiskt energislag. När det gäller målkonflikter kan man konstatera att det verkligen fanns målkonflikter i det gamla ägardirektivet, vilket tydligt påpekade. nämnde jag problemen med definitionen, att det som var svensk energiproduktion skulle vara ekologiskt. Men det fanns andra målkonflikter mellan de ekologiska och de ekonomiska målen. Man kan lätt hamna i konflikt mellan dessa två. Det var inte tydligt vilket som var prioriterat. Faktum kvarstår att de investeringsbeslut gällande ny kolkraft som togs gjordes under en S-regering med stöd av . Nej, , har aldrig stött uppköp av Nuon, eller andra fossilbolag runt om i . har du inte rätt till ytterligare inlägg, men jag tycker att den relevanta frågan är: Vem hade makten ? Vem hade makten ? Vem hade möjligheten att stoppa de här korkade investeringarna? För det kan vi alla se i backspegeln att de var, både ekonomiskt och från ett miljömässigt perspektiv.Till finansmarknadsministern ska jag säga att jag i alla fall vill tacka för att vi har fått lite av en konkretisering av förändringen i ägardirektivet, nämligen att ska vara ett av de bolag som leder utvecklingen mot produktion av hållbar energi. Finansmarknadsminister sade att ska satsa mer än vad andra bolag gör. Det är uppenbarligen regeringen nöjd med. Då är min konkreta följdfråga: Är regeringen nöjd när man kan läsa i bokslutet att gör större investeringar i gas och i kol än vad det gör i det förnybara? Är regeringen nöjd med det? Om inte, vill jag förstås veta vad regeringen tänker göra för att vi ska få på rätt kurs, för vi är nog ganska många här som inte tycker att är på rätt kurs. Jag tyckte att sade att de tyska utsläppen av koldioxid kommer att öka därför att man avvecklar kärnkraften. är det inget som visar på det. Jag undrar vad ministern har för fog för det. Vi vet att det har öppnats ett nytt kolkraftverk, men det är ett gammalt beslut som inte har med avvecklingen av kärnkraften att göra. Vad har ministern för fog för att säga att utsläppen kommer att öka i när vi ser att de minskar och att det förnybara växer så det knakar? Jag måste säga att jag inte kommer från den där världen. Jag är inte så intresserad av vem som fattade vilket beslut, vilken partifärg det var och vilket block som var i regering. Låt oss konstatera att har försatt sig i problem grundade i beslut som ett antal olika regeringar fattat under . Jag är inte road av att gräva i exakt vem som fattade vilket beslut. är vi där vi är, och då gäller det att göra någonting bra av det. Jag överlåter den andra diskussionen åt er själva, var så goda. 15 procents avkastningskrav på ett bolag är rent allmänt inte rimligt i en låginflationsekonomi. Sådana avkastningskrav kan leda till ett orimligt risktagande i banksektorn, i energisektorn eller vad det nu kan vara. Därför är den typen av krav inte bra i sig. Det gäller att anpassa kraven till det som kan vara rimligt för ett energibolag. Då får man titta på marknadsförutsättningarna, titta på vad andra bolag i ungefär samma sektor avkastar och vad som kan vara rimligt. Jag kan säga till att skälet till att vi sänkte avkastningskravet för är att det ska vara möjligt att göra mer investeringar i det som inte ger speciellt hög avkastning, till exempel solkraft. Det kanske blir annorlunda i framtiden.För att vara riktigt trovärdig i det jag säger vill jag upprepa det jag sade tidigare, och det är ett svar på frågor. , tror jag, säger självt att man ska ha nordiskt fokus. Man säger själv att man ska göra selektiva avyttringar med fokus på koldioxidintensiv produktion. Jag tror inte att man har sagt det tidigare. Man säger själv att man ska investera mer än vad konkurrenterna gör i förnybar energi.Detta tycker jag är jättebra, . Detta är nytt. Detta gjorde inte regeringar tidigare. Det tycker jag att man kan vara glad över. Jag menar att därmed har tagit ett stort steg för att komma på rätt kurs. Det tar tid att vända en supertanker, och det är vad är. Man sitter fast i en massa beslut som inte borde ha fattats. Då har man två val. Ett är att lägga ned all kolkraft i rakt av, och då kommer ett antal tyska städer att inte ha elektricitet. Så kan man forcera en försäljning, och då skulle man åstadkomma gigantiska kapitalförstöringar för svenska folket som äger bolaget. Här kan vi tycka olika. Jag tror inte på en forcerad försäljning; jag tror snarare på en selektiv avyttring i samverkan med bolaget, något som jag vill hävda sker för första gången.Jag missade att svara på en fråga som ställde tidigare, det vill säga om man ska ändra i direktivet till "det ledande" eller "en av de ledande". Det här kan man säkert diskutera. I verkligheten tror jag att i och med att sitter fast i den struktur man har är det svårt att på kort sikt bli "det ledande". Vi får nog acceptera att vi sitter fast i de här tillgångarna som vi är överens om vi inte vill ha. Men när vi nu är där gäller det att ratta runt bolaget så att det över tiden får en utveckling som , och jag är nöjda med. Jag tycker ändå att det strategiarbete som vi har gjort tillsammans med bolaget har lett till konkreta resultat, vilket vi inte tidigare sett i bolaget. Det är jag stolt över. Det var befriande att höra statsrådets anförande. Jag och delar uppfattningen att det måste finnas en strategi för hur man gör sig av med fossilanläggningarna, kolkraften. Det måste finnas tid att göra det på ett klokt sätt, för annars realiseras de här vansinnesaffärerna Nuon och . Eneaaktierna har tappat hälften av sitt värde, men det blir en förlust först den dag man avyttrar. Det är då man ser det i resultaträkningen. finns det bara i balansräkningen, vad jag förstår. Det behövs alltså en strategi. Det är alldeles tydligt. Det finns en skillnad mellan att vara en av de ledande och vara den ledande i det här, och det är givetvis en viktig signal man sänder till ledningen för om man ska vara en av de ledande eller den ledande.När det gäller avkastningskrav har jag ingen annan uppfattning. Jag tycker att det är rimligt att man sänker avkastningskraven, på samma sätt som jag och tycker att det är rimligt att man sänker dem för SJ också. Jag ser fram emot förändringar även när det gäller SJ framöver, så att man får utrymme för de nödvändiga investeringar som där behövs.Det var dock inte den delen som jag tog upp när jag kritiserade avkastningskraven, utan det handlade om att den ekonomiska situationen för har blivit så ansträngd. Därför har sänkningen forcerats fram. Jag tycker att det är bra att den har gjorts, men jag tror inte att det handlade om att man skulle få ökat utrymme för investeringar, utan det var verkligheten som styrde det beslutet. Jag vill återigen tacka och för interpellationsdebatten. Den är viktig. Det här är ett av de största företagen i bolagsportföljen. Om man skulle dividera värdet på hela bolagsportföljen med nio miljoner svenskar får man ett värde på per person, vilket, om jag inte är felunderrättad, är mer än en normalsvensk nettoförmögenhet. Det är alltså mycket stora värden vi pratar om. Här är tillsammans med de absolut största bolagen. Det är viktiga saker.Jag tror att vi är överens om mycket. Det är möjligt att vi har olika uppfattningar om hur snabbt man ska avveckla koltillgångarna i och . Jag tycker ändå att bolaget , efter att ha diskuterat det här med oss ungefär, tillsammans med oss har tagit fram ett strategipapper som jag är glad över. Man är nu mycket mer tydlig än man någonsin har varit tidigare.Jag är också nöjd med det arbete som sker i styrelsen. Det är uppenbart att styrelsen under . ledning har tummen i ögat på ledningen för , vilket jag tror har saknats tidigare.Jag ser med tillförsikt fram emot att jobba med och att ha ytterligare interpellationsdebatter i , gärna med och .