· H010413 · 2013-05-24 11:26:39 — har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder för att minska sårbarheten och förbättra järnvägskapaciteten mellan och . har frågat mig om jag kommer att ta initiativ för att byggandet av Norrbotniabanan ska påbörjas och vilka initiativ jag avser att ta för att säkra redundansen, alltså omledningsförmågan, inom järnvägssystemet till och från övre . Jag väljer att besvara frågorna, som är ställda mot bakgrund av den urspårningsolycka som inträffat söder om , gemensamt. Jag vill tillägga att det har inträffat ytterligare en urspårningsolycka efter det att interpellanterna skrev interpellationerna.Låt mig först beklaga det inträffade. Att järnvägsspår stängs för trafik har negativa konsekvenser för både enskilda och näringsliv och innebär oplanerade utgifter också för samhället. Det är tyvärr inte möjligt att helt eliminera risken för att olyckor inträffar, men vi ska naturligtvis arbeta för att åstadkomma ett så robust transportsystem som möjligt. Jag vill också vara tydlig med att infrastrukturpropositionen och den historiska satsningen om 522 miljarder har ett mycket tydligt syfte, nämligen ett kapacitetsstarkt, robust, säkert, tillgängligt och hållbart transportsystem. Regeringen har därför gett i uppdrag att presentera ett förslag till ny nationell plan för utveckling av transportsystemet för . Förslaget kommer att redovisas , närmare bestämt . Jag vill inte föregripa arbete genom att uttala mig om specifika järnvägssträckor eller järnvägsobjekt i nuläget.När har redovisat sitt förslag till ny nationell plan för kommer regeringen att ta ställning till innehållet. Regeringen kommer att fatta beslut om den nationella planen . Jag tackar infrastrukturministern för svaret. står vi här igen. Det har ju blivit , och att döma av det svar som har lämnat kommer vi nog att mötas ytterligare. Vi står här av flera orsaker, men främst handlar det om att verkligheten har gjort sig påmind. Precis som infrastrukturministern sade i sitt svar inträffade en urspårning natten mellan den 10 och då 9 av 13 vagnar i ett godståg som transporterade kopparslig till spårade ur. Mer än räls förstördes, och kontaktledningen revs ned. Olyckan skedde söder om . Lyckligtvis skadades ingen, men det blev totalstopp under många dagar för transporter av bland annat kopparslig och för stålpendeln till Borlänge.När trafiken precis kommit i gång skedde ytterligare en urspårning. var det ett specialtåg för tunga transporter, som bara kan transporteras på Norra stambanan. Det finns inga alternativ för den typen av transporter.Detta visar med all önskvärd tydlighet att det måste finnas alternativ upp till norra . Ovanför finns inga alternativ för riktigt tunga transporter.Även persontrafiken sätts ur spel och ersätts med bussar. Dess värre har persontrafiken mot övre fått dåligt rykte på grund av detta, den osäkra punktligheten och den lilla kapaciteten, vilket inverkar negativt på besöksnäringen. Det är också ett problem.Min ingång i debatten är ändå industrins situation. Främst är det och som drabbas. Konsekvenserna för industrin är betydligt värre. drar ned på sin produktion av tunnplåt i , och man skickar med båt. smältverk i har fått produktionsstörningar. Där har man kört med lastbil på vägar som inte är anpassade för tunga malmtransporter. Man kör fortfarande med lastbil, och man har små möjligheter att stå något längre tag utan att det blir komplikationer.Den 4 mars hade vi en debatt om behovet av att öppna spåret mellan och som en alternativ väg. Detta hade inte varit möjligt nu heller eftersom kapacitet är för låg norr om . Man kan inte köra tunga tåg där; man har 16 tons axeltryck.I ett kortsiktigt perspektiv måste man ordna så att det går att köra tillfälliga transporter där. Långsiktigt måste man dock ha ett rejält dubbelspår upp efter , alltså Norrbotniabanan. Det finns ingen annan möjlighet.Bristen på beslut om Norrbotniabanan är kanske det allvarligaste hotet mot industrin. Industrin kan, trots höga kostnader, tillfälligt klara sig, men för framtida investeringar är ett beslut om Norrbotniabanan helt nödvändigt. Även jag tackar statsrådet för svaret. har det hänt igen, som påpekade. Förra gången skedde det vid . Då var det stopp i tågtrafiken under . var det utanför Älsvbyn. Det var tur att urspårningen inte skedde på någon av broarna över de stora älvarna. Då hade vi haft stopp i många veckor, kanske , beroende på skadorna.Det visar med all önskvärd tydlighet att det måste bli ytterligare ett spår till övre om industrin ska kunna ha någon trovärdighet kvar hos sina kunder, för det är ju egentligen det som det handlar om.Omledningsmöjligheter i järnvägssystemet finns överallt i utom i övre . Överallt annars finns det en möjlighet att gå en annan väg.Som påpekade skulle kunna vara en sådan möjlighet, men det är den inte i realiteten. försökte köra där men insåg snabbt att det inte skulle funka. Det var i väntan på att få fram en båt som man gjorde det.Jag träffade ledning . De kan ännu inte säga hur mycket det har kostat företaget, men det rör sig om i storleksordningen 50 miljoner. Det är vad denna urspårning har kostat.Det allvarligaste är inte de tillfälliga kostnaderna utan trovärdigheten mot kunderna, att man inte kan leverera det som har utlovats. Det är det allvarligaste för . Det är precis samma sak för och för alla de företag som fraktar gods på Norra stambanan. Det är precis samma sak för de fisktåg som går från via Norra stambanan till södra vet att det finns möjlighet att få pengar från EU om vi satsar på Norrbotniabanan. Hur mycket låter jag vara osagt eftersom vi inte vet hur kommer att se ut . Vi vet inte om man kommer att satsa mycket på några projekt eller mindre i många projekt. Det är inte klarlagt, för det hänger ihop med EU:s budgetförhandlingar som ju som bekant inte är färdiga . Vi vet dock att vi i alla fall skulle kunna få lite hjälp på vägen.Denna hjälp kommer dock inte att finnas kvar hur länge som helst. Det innebär att det måste fattas beslut om byggande av ytterligare ett spår till övre , det vill säga Norrbotniabanan.Med Norrbotniabanan blir Norra stambanan en möjlighet till omledning om något skulle inträffa. Man kan också använda bägge spåren beroende på vilken kapacitet man behöver för godstransporter och persontransporter. Jag tror visserligen att de flesta persontransporterna kommer att gå efter kusten, men det är en annan sak. Båda spåren kommer i alla fall att behövas . Svenska folket är ett prövat folk. Jag erinrar mig en intervju i tidningen då dåvarande trafik- och säkerhetschefen tillfrågades hur det var möjligt att gick när alla SJ-tåg i hela stod still på grund av snöstorm. hade ett bra svar: Jo, för det är ett gammalt, beprövat och omodernt system.Detta är lite av det problem vi har i . , inte bara , har vi ett eftersatt underhåll på SJ och Banverket.Att vi är prövade kan vi alla vittna om. Så sent som stod jag själv på och åldrades tillsammans med tusentals andra passagerare på grund av att det hade brunnit ett ställverk vid och det var totalstopp i hela trafiken. Det är lite samma sak. Hela järnvägssystemet är väldigt sårbart. Man kan gå inte bara till utan till . En folkpartistisk ledamot som hette hävdade 82-94 att det behövdes dubbelspår på Sörmlandsbanan. Det kom ett spår, men problemen i och kvarstår än i dag.Om vi nu flyttar till de problem som finns i : Jag håller med om inte minst att industrin har ett stort intresse av att vi får bättre kapacitet till övre . Det är ett nationellt intresse, och där spelar onekligen Norrbotniabanan stor roll. Men jag håller gärna med regeringen: När man satsar måste man veta var de pengarna läggs bäst, och vi politiker är kanske inte bäst på att avgöra det. Men vi måste se till att vi har de bästa förutsättningarna för att fatta rationella och goda beslut.Själv anser jag till exempel att hamnen i och absolut är det nationellt viktigaste projektet . Gårdagens folkomröstningsbeslut i var kanske inte det allra bästa ur den synpunkten sett.Jag tillhör dem som är varm tillskyndare av Norrbotniabanan, just av de skäl som och för fram, nämligen att vi behöver det här spåret för att stärka nationella intressen och exporten från , inte minst ned till . Jag håller gärna med vd:n för , som heter och som skrev i Norran och undrade om det inte snart är dags att utöver de järnvägsutredningar som görs titta på vilka olika finansieringsmöjligheter som finns. Det kan ske på olika sätt.Det räcker inte som Socialdemokraterna har gjort i sin budgetmotion, att anslå pengar som räcker norr om . Det återstår fram till . Det behövs nog nya sätt att få in andra sorters pengar. EU-pengar - det är skattepengar det också - är en sådan sak, och det kan finnas andra möjligheter att finansiera Norrbotniabanan än vi är vana vid.Jag tror att industrin i övre - och även det svenska välståndet - skulle främjas mycket om vi fick en lösning på det problem som sårbarheten i övre är. Vi kan ganska tydligt säga att järnvägen har varit hårt prövad . Men både enskilda resenärer och inte minst våra företag är kanske om möjligt ännu mer prövade.I den delen vill jag hålla med . Om man ska kunna ha affärsöverenskommelser bygger det mycket på förtroende. Det handlar om punktlighet, att veta att varorna kommer fram som det är tänkt. Det handlar också om särskild respekt och hänsyn till den utveckling som har skett , till exempel på ett stort företag som , som inte längre har några egna buffertlager utan är beroende av kontinuerliga transporter. När en transport inte kommer fram ställs en verksamhet helt och hållet. Då kan man också tappa förtroende. Det är oerhört allvarligt.Det är naturligtvis så att järnvägen prövas. Förutom situationen att vi har enskilda olyckor med till exempel urspårningar, där de senaste har tagits upp här, är det naturligtvis viktigt att reda ut varför de skedde, för att kunna förebygga. Vi vet också att bara kopparstölder innebär i förseningar . Vi har ett ökat antal suicidfall på just järnvägen, som tar tid även om det har andra konsekvenser också. Vi hade senast ett attentat mot ett teknikskåp som har sprängts, vilket stänger av mycket av järnvägstrafiken i och kring Ronneby.Just därför tycker jag att det är så viktigt att närmast fokusera på den infrastruktur som vi de facto har. Det är alltid mycket mer sårbart där det finns enbart ett enkelspår, för där finns det i stort sett inte så många andra alternativ.Jag skulle vilja säga att olyckan i egentligen var bra - fast den inte var bra. Men den satte lite grann fingret på just sårbarheten, inte minst för järnvägen i , där kanske fick kliva fram som en bana som har potential och som kan ha betydelse, inte minst när det gäller redundansen.Det uppdrag som har fått handlar mycket om att se på hela landet: Hur ser stråken ut? Hur fungerar noterna? Hur kan det hänga ihop? Var har vi flaskhalsar? Var finns kapacitetsproblemen? Det är bland annat det som ska redovisas . Där finns också ett mycket tydligt uppdrag att se över vilken möjlighet och potential till exempel har i detta, utifrån det vi de facto har nu.Jag har också träffat många företagare, inte minst när jag hade en heldag för att åka längs med en större sträcka längs med . Företagen säger till mig: Se till att vårda den infrastruktur som vi har! Att bygga ny infrastruktur är alltid bra, men det tar tid att få det på plats.Så till transportsystemet och vad som har varit viktigt när något händer. Där har jag följt hur och inte minst trafikledningen har jobbat, hur man använder hela transportsystemet. I de fallen har man fått använda både båt och andra sträckor. Det har varit ett sätt att hantera frågan, men det är naturligtvis inte lösningen på problemet.Jag tror att vi har flera parallella frågor som vi behöver med. Det gäller att förebygga att olyckor, sabotage och annat händer, se till att vi återfår den standard som järnvägen var byggd för och se till att vi får in med den potential för redundans som den har. Det tror jag är en viktig förutsättning i närtid för de företag som undrar om de ska våga använda järnvägen. Jag får börja med att tacka för hans inspel och hans stöd för Norrbotniabanan. Det kanske också är bekant att om vi inte hade förlorat valet hade vi förmodligen redan startat bygget av Norrbotniabanan, och det hade förmodligen kommit en ganska lång bit på vägen.Det är kanske också bekant för att vi har levt med en moderatstyrd borgerlig regering och lever med den , och då får vi socialdemokrater lägga våra förslag utifrån det. Ett förslag har varit att vi åtminstone måste komma i gång och få in Norrbotniabanan i planen. Vi vill börja bygga från och norrut, för det är det alternativ som vi ser skulle fungera bäst.Jag kan förstå att är kallsinniga till oss socialdemokrater och våra krav. Det kanske hör till. Men när är så kallsinniga mot näringslivet börjar vi se att vi har problem.Att Norrbotniabanan byggs är långsiktigt det enda alternativet. Näringslivet har ställt frågan till samtliga politiker: Hur ska vi behöva säga att Norrbotniabanan behövs?Är kanske statsministerns uttalande i om att industrin har spelat ut sin betydelse det slutgiltiga beviset för ointresset i ? Kanske måste vi börja ställa oss frågan: Spelar rälsbrott någon som helst roll i ?Tillväxt är något som vi politiker är mycket intresserade av. Då måste vi kanske fråga oss: Hur många rälsbrott ska till innan regeringen förstår att detta faktiskt påverkar möjligheter till tillväxt?Näringslivet har som bekant länge ropat efter mer kapacitet mellan framför allt och . När presenterade sin kapacitetsutredning pekade kartorna - till vår förvåning och till näringslivets stora förvåning - på att det inte fanns någon kapacitetsbrist.Trots detta vet vi att tiderna utefter Norra stambanan är slut. Man tvingades också göra om kapacitetsutredningen, och man tvingades göra en revidering. Då kunde de nya siffrorna visa att man kunde vänta sig en ökning på mellan . Det måste visa att det finns potential.Det är precis som infrastrukturministern säger: kan vara ett alternativ. Ja, än så länge är den kanske ett alternativ upp till . Men vidare norrut är den inte fullt ut ett alternativ utan att man gör de belastningsförbättringar och åtgärder i signalsystemet som krävs.Men har vi tilltro till järnvägen som ett möjligt system måste man också komma till beslut om att få in Norrbotniabanan i planperioden. kan kortsiktigt lösa det här och klara en del om vi snabbt sätter in insatser för bärighetsförbättring. Men ska vi långsiktigt och tydligt signalera att vi tror på industrin och basindustrin i norra är det Norrbotniabanan som gäller.Jag vet inte om statsrådets svar till oss här, att man ska avvakta och komma med ett nytt förslag, kommer att innebära att man så smått närmar sig oss och säger att detta kanske behövs men måste utredas lite ytterligare. Infrastrukturministern kan väl komma med ett litet förtydligande. Vad är det egentligen som krävs i den här nya utredningen för att regeringen ska göra ett annat ställningstagande? Herr talman!, Som säger har självt tvingats revidera resultat beträffande övre . Exempelvis hade man räknat med de norska fisktågen på , men inte på Norra stambanan. Trodde man att de skulle stanna i , eller vad trodde man? Jag tror att det helt enkelt var så att inte hade nog med tid. Man hade nog behövt lite mer tid på sig för att kunna utreda alla de uppdrag man fått. Men icke desto mindre har gett sitt underlag till den fortsatta debatten. ska ligga till grund för det kommer med . Jag hoppas att då har insett att den revidering beträffande övre som verkets egna tjänstemän gjort faktiskt är verklig.Regeringen säger nu att man anslår 522 miljarder till infrastrukturen . I vårt budgetförslag har vi ungefär 570 miljarder. Vi har regeringens 522 miljarder och det som vi har lagt till utöver det. Det hjälper fram frågan, så att säga. Det innebär också att vårt åtagande att bygga hela Norrbotniabanan finns där. Vi kan inte säga exakt när vi kan komma i gång med det, för vi sitter inte på den utredningskapaciteten. Vi vet inte hur det kommer att ta att få fram den slutliga järnvägsplanen. Hela det arbetet är ju nedlagt därför att regeringen inte kunde anslå medel till för att fortsätta med det. Detta innebär för övrigt också stora problem där järnvägen ska dras genom kommuncentrum. Man får lägga på väldigt stora markreservat som skulle kunna användas till annat i stället. Men det är en randanmärkning i det hela.Vi vet att det finns ett eftersatt underhåll på all infrastruktur i , och vi får ta vår del av den kritiken. Detta är fakta. Men det blir inte bättre av att regeringen inte anslår de medel som anser sig behöva göra av med på underhåll. I den budget som gäller just nu fick mindre än vad de ville ha för att kunna klara underhållet.Nej, enligt min mening är det inte bara tåg som spårar ur, utan också regeringens politik när det gäller järnvägstrafiken riskerar att hamna rejält i diket. Jag tror att vi måste inse att vi i har en ganska stor infrastrukturkapacitet som måste underhållas. Vi kommer aldrig att kunna bygga lika mycket nytt, men vi måste investera också i det nya för att klara de framtida behoven. Där skiljer vi oss åt rejält. Jag hävdar att regeringen har spårat ur. Jag hävdar att regeringen äntligen har kommit upp på spåret. Det är lite annorlunda det. Det beror på vilket perspektiv man har.Man ska inte vara för polemisk i sådana här sammanhang. Det är klart att det allra bästa hade varit om vi hade haft en återanvändbar sedelpress. Men det är inte fallet, utan vi måste finansiera varje sak ordentligt för sig. En återanvändbar sedelpress, och , är någonting som vi borde skaffa oss, men det kan vara en del problem med att få den att fungera i längden.Låt var och en bli salig på sin tro. har nog en god tanke: Hade det inte blivit regeringsskifte skulle säkert Norrbotniabanan ha varit klar . Men det finns ett problem. När ministären tog över fanns det hål på 60 miljarder. Jag hade förmånen att få diskutera ett av dessa små hål med nuvarande kommunalrådet i , som tyckte att det var förskräckligt att man inte byggde färdigt Haparandabanan. Ja, men det krävdes ju att man först fyllde igen det hål på ett antal hundra miljoner som fanns. är den banan klar.Ett av de största problemen med oppositionen och Socialdemokraterna är att man prioriterar allt. Det går inte, menar jag. En annan viktig sak är att finansieringen måste ske även med banavgifter. Man kan inte både säga att vi nästan inte ska ha några höjningar av banavgifterna och också säga att vi ska bygga nytt. Det går bara inte ihop. Och den allians som ni har med tycker jag att ni borde ta er ur . All heder åt , som talar så sant. Just järnvägens eftersatthet äger många ansvarstyngda skuldror som borde ha sträckts upp något mer . Men vi kan även titta på det som var inne på: hanteringen av till exempel och finansieringen av den, eller snarare missfinansieringen. finns den ändå på plats. hanterades i något slags gott skimmer utan att det egentligen fanns någon finansiering med. har vi även den på plats, liksom Haparandabanan.Isak From säger att hade bara Socialdemokraterna fått fortsätta att regera efter 2006 hade man nog påbörjat byggnationen av Norrbotniabanan. Men det är precis som just sade: Det saknades drygt 60 miljarder. Det fanns många bra objekt i den infrastrukturplanen som dess värre inte hade finansiering. Det har vi också att förhålla oss till.Isak From har - förvisso inte likt honom, herr talman - uppfattningen att är väldigt kallsinniga gentemot näringslivet. Socialdemokraterna ger sken av att tro på industrin. Är det denna gunst man försöker bevisa genom att höja skatter med 30 miljarder? Särskilt höjningen av bolagsskatten slår direkt mot de företag som både och säger sig vilja värna om.Socialdemokraterna säger sig ha mer pengar för infrastruktur än de 522 miljarderna, som de facto är en 20-procentig höjning, både för underhåll och drift och för att utveckla det nya transportsystemet, även med nya spår. Ja, Socialdemokraterna har 46 miljarder mer för den här perioden. Men man tänker finansiera detta med en lastbilsskatt som man ännu inte vet effekterna av. Man kommer inte ens att tillåta att banavgifter får tas ut efter det som är lagligt. De skulle annars gå direkt till järnvägen. Lastbilsskatten kommer också att slå direkt mot de företag som ni säger er vilja värna om.Jag har full respekt för att och , som kommer från dessa delar av landet, ser behovet av Norrbotniabanan. Det är inte så att Norrbotniabanan är en dålig bana. Det behövs mer infrastruktur.Det kanske skulle vara något mer klädsamt att partiet i övrigt och i sina motioner gemensamt skulle stå upp för den gemensamma linjen. Så är inte fallet. Det gäller möjligtvis de från och uppåt till industriområdet. Det är alltid en början.När jag räknade ihop alla de ord i textmässig budgetsatsning på allt det Socialdemokraterna vill bygga, alltifrån tåg som ska gå snabbare än snabbast till nya sträckningar som ska vara överallt för att vara alla goda gåvors givare, slutade jag räkna efter 90 miljarder.Är det meningen att vi ska gå in i en ny period igen med goda textmässiga satsningar där det inte finns en enda krona medfinansierad? Jag tycker att vi ska ta frågan på ett mycket större allvar.Utifrån det perspektivet är dagens interpellation fullt relevant. Det ställer till problem för enskilda resenärer och i det här fallet stora viktiga exportföretag om transporterna inte kan komma fram.Därför är det viktigt att reda ut: Varför skedde dessa olyckor? Hur gick det till? Vad kan förebyggas så att de inte händer igen? ska vi jobba med att vårda den infrastruktur vi har.I det mycket tydliga uppdraget som har fått, och som kommer att redovisas , ligger fokus på järnvägens flaskhalsar, kapacitetsbrist och att se till noderna för godset genom hela . hade i början ett ganska bra inlägg, men mot slutet spårade han ur. vet mycket väl att vi inte har något som helst samarbete med , definitivt inte i den här frågan och inte heller i någon annan.Det är mycket tjat om kilometeravgiften eller åkeriavgiften som vi socialdemokrater vill införa för att få ordning och reda i åkeribranschen så att våra svenska åkerier ska få rättvisa förutsättningar och inte konkurreras ut av oseriösa.Vi kan hålla oss till vad det egentligen är. Det är ett sätt att finansiera vad vi vill finansiera. Vi vill lägga över en del av de tunga transporterna på järnväg. För att göra det är det bra att vi minskar de långväga transporterna som går på lastbil eftersom det inte finns någon kapacitet på järnväg.Det är grundförutsättningarna för att transportera mer på järnväg. Lastbilarna kommer fortsättningsvis också att vara helt nödvändiga. Vi måste transportera någonting till omlastningsstationer som vi också måste tillskapa i större utsträckning.Allting hänger ihop på ett eller annat sätt. Om det sker en urspårning på Norra stambanan får det konsekvenser efter hela vägen. Det är bra att man gör utredningen. Branschföreträdare och det tunga näringslivet, basnäringsindustrierna, har gått så långt att de kräver en särskild utredning för och Västerbotten.De menar att man över huvud taget inte har sett de förutsättningar som föreligger och de möjligheter som finns. Det gäller framför allt skogsindustrins och gruvindustrins möjligheter och kommande kapacitetsbehov. Det är viktigt.Det ska bli väldigt intressant när man presenterar utredningen om man har kommit till insikt om de goda förutsättningar som finns att öka tillväxten i hela landet som börjar i norr. Jag vill inte ge mig in i någon allmänpolitisk debatt och börja tala om företagsstöd hit och dit och företagsskatter. Den debatten får vi ta vid annat tillfälle.När det gäller banavgiften har vi sagt att vi kan tänka oss att ta ut ökade banavgifter. Men det är orimligt att ta ut dem när man får sämre järnvägsförutsättningar. Det är bra att ta ut banavgifter när man får bättre förutsättningar på järnvägen. Så är det inte . får sämre förutsättningar.Vi klarar inte av att få fram järnvägstrafiken runt om i landet.