· H010354 · 2013-04-12 12:41:40 — har frågat om jag avser att öka stödet för klimatanpassning till kommuner och landsting, om jag avser att verka för ökat anslag till det nationella kunskapscentrumet på och om jag avser att verka för att ska ta fram ett handlingsprogram för klimatanpassning.Det råder inget tvivel om att det är absolut nödvändigt att anpassa samhället till det förändrade klimatet. Enligt IPCC:s, den internationella panelen om klimatförändringar, fjärde utvärderingsrapport som kom 2007, vilket är ganska länge sedan, bör industrialiserade länder som grupp minska utsläppen med till 2020 jämfört med för att vi ska ha möjlighet att begränsa uppvärmningen till två grader. har flera studier visat att läget har förvärrats, bland annat den senaste mycket viktiga Världsbanksrapporten down the heat. Ett relevant exempel är höjningen av medelvattenståndet. Det befaras nu bli betydligt högre än vad man beräknade . Det är också en fråga som påverkar och de svenska medborgarna väsentligt.Arbetet med klimatanpassning pågår i . Klimat- och sårbarhetsutredningen (SOU 2007:60) visade att klimatanpassning är en komplex fråga, att den berör många aspekter i samhället och att den kommer att behöva utvecklas . Detta tog regeringen fasta på i sin proposition En sammanhållen klimat- och energipolitik, prop. 2008/09:162, där vi lämnade övergripande förslag på hur arbetet med klimatanpassning ska bedrivas vidare. Regeringen betonar i propositionen att grunden i arbetet utgörs av långsiktig planering för och anpassning av bland annat bebyggelse och infrastruktur. Det innebär en längre planeringshorisont där det är viktigt att satsa på rätt saker och att basera sina beslut på bästa tillgängliga dataunderlag och bästa tillgängliga teknik. Som själv säger är det dyrt att satsa fel och prioritera fel.För att kunna göra rätt vägval har arbetet därför inletts med att bygga upp kunskap. Jag ska här kort redogöra för åtta steg.Regeringen har inrättat ett vid som ska bli spindeln i nätet för att samla in, utveckla och förmedla kunskap om klimatanpassning till olika delar av samhället. Utöver de som nämner får centrumet ytterligare för information till länsstyrelserna. Det är den andra delen. Länsstyrelserna ska bistå kommunerna. Den roll som kunskapscentrumet spelar är central och kommer att fortsätta utvecklas.Men det behövs också annan kunskapsuppbyggnad. Anslaget till klimatanpassning används också till att - och det är nummer tre - flygskanna hela landet och bygga upp en nationell höjddatabas, vilket också är oerhört viktigt för att man ska kunna bedöma klimateffekterna och vilken anpassning som behövs. Anslaget används också till att kartlägga de värsta riskområdena för ras och skred och för översvämningar. En hel grupp myndigheter deltar i det arbetet. Det är den fjärde delen.När det gäller nivån på anslaget har uppmärksammat en tillfällig anslagshöjning 2012. Den extrasatsningen gjordes för att ta fram just den här nya höjddatabasen och var alltså specifikt adresserad till det projektet.Konsekvenserna av ett förändrat klimat varierar mycket beroende på regionala och lokala förutsättningar. Jag håller med om att åtgärder och prioriteringar behöver anpassas till dessa. Länsstyrelserna har en central roll i arbetet och får därför av anpassningsanslaget för att kunna agera som regionala noder i arbetet. För att ytterligare stärka det lokala och regionala arbetet har regeringen gett länsstyrelserna i uppdrag att utarbeta regionala handlingsplaner för klimatanpassning. Det är den sjätte delen i den här kunskapsstrategin.Vi arbetar alltså redan systematiskt för att möjliggöra en anpassning av samhället till ett förändrat klimat. Inför nästa klimatpolitiska kontrollstation blir det också aktuellt att se över hur vi kan utveckla klimatanpassningsarbetet ytterligare. Regeringen har, vilket är väl känt, aviserat en nationell kontrollstation vad gäller energi- och klimatöverenskommelsen och för uppföljning av arbetet med klimatanpassning. Den bör sammanfalla med den klimatpolitiska kontrollstationen 2015. Det faller sig naturligt att även beakta det förslag till strategi för klimatanpassning inom EU som kommissionen arbetar på . Strategin, som förväntas presenteras , syftar bland annat till att främja samordning, kunskapsutbyte samt integrera anpassning i relevanta EU-policyområden. Där har jag personligen lagt ett stort arbete på att ha en dialog med kommissionen och på att leda en del av de diskussionerna på olika miljömålsmöten.Slutligen ska man också säga att det är otroligt viktigt att arbeta med utsläppsminskande åtgärder. Den långsiktiga visionen är att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser. Det är naturligtvis det viktigaste. Jag vill tacka miljöministern för svaret på min interpellation. Vi är nog ganska överens om vikten av att göra rätt saker . Klimatanpassning är en grundläggande del av det. Den andra delen handlar om att minska utsläppen i sig, som underströk.Att minska utsläppen har vi debatterat ganska mycket, och det ska vi självfallet fortsätta att göra. Men jag tycker att det är mindre fokus på själva anpassningen. Vad gör vi här och för att säkerställa några av våra mest grundläggande funktioner i samhället? Det handlar om tillgång till dricksvatten, avlopp som fungerar, elnät och infrastruktur, hur vi producerar livsmedel , var vi bygger upp våra bostadsområden och så vidare. Vi vet att alla de här grundläggande funktionerna kommer att påverkas av ett förändrat klimat.Vi vet att vi kommer att få mer extrema väderhändelser som stormar, plötsliga regn, hetta och så vidare. I ljuset av stormen 2005 kan vi också se att det kostar extremt mycket pengar för samhället när sådana här stora väderfenomen inträffar.Regeringen har räknat ut att den totala kostnaden för stormen landade på . Vi kommer aldrig att helt och hållet kunna värja oss från extrema väderhändelser, men vi måste som sagt integrera själva klimatanpassningen i den svenska politiken mycket mer.Det finns många som har ansvar för klimatanpassningen. Vi har våra kommuner och landsting, vi har den relativt nya Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, vi har , som nämnde, och vi har länsstyrelserna. Självklart har även vi här, riksdag och regering - staten - ett enormt viktigt ansvar.Hur ser det då ut ute i landet? Hur långt har man kommit med klimatanpassningen? När jag pratar med representanter för våra kommuner, för länsstyrelserna, för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och så vidare är det två saker som är i princip unisona. Den ena är att det behövs mer resurser. Den andra är att det behövs en bättre nationell vägledning för klimatanpassningen.Det är därför som jag i den här interpellationen efterfrågar just det. Jag efterfrågar exempelvis en nationell klimatanpassningsstrategi. Jag tycker inte att jag fick något riktigt bra svar från . Hon refererar till de regionala klimatanpassningsstrategierna som länsstyrelserna ansvarar för. De är viktiga, men det behövs en tydligare nationell klimatanpassningsstrategi där det ges mycket bättre underlag och vägledning för dem som lokalt och regionalt ska arbeta med de här frågorna.Det behövs också mer pengar. Det är nedslående, , att läsa i regeringens senaste budget att regeringen drar ned på anslaget för klimatanpassning från till 102 miljoner kronor.Jag har pratat med representanter för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, och de är också besvikna. De hade äskat ungefär så mycket pengar som de får från regeringen.Tror verkligen att resurserna kommer att räcka till för arbetet med exempelvis den nationella höjddatabasen? Det arbetet är inte färdigt. Räcker de här resurserna verkligen? Jag tror inte det. Det behövs mer. Grundläggande i miljöpolitiken är - och det tror jag ändå att vi är överens om, - polluter pays principle. Myndigheter, företag och kommuner kan inte låta bli att göra någonting åt klimatfrågan och sedan begära skattemedel för att klara av resultatet. Vi har alla ett gemensamt ansvar för klimatfrågan, vi har alla ett gemensamt ansvar för att dra ned utsläppen och vi har alla ett gemensamt ansvar för att klimatanpassa vårt samhälle till den här förändringen.Hur kan man då ta detta ansvar? Där har staten en stor roll. Där har regeringen, och vi alla, en stor roll. Men det handlar om kunskapsuppbyggnad. Det handlar om att tala om vad klimateffekterna innebär i . Jag ska ägna åt detta.Det här är väl känt. Det finns mängder av olika utredningar. Den första var Klimat- och sårbarhetsutredningen som pekade på detta. Sedan kom den klimatutredning och klimatproposition som jag nämnde i det förra svaret. Det finns ett stort antal utredningar och underlag från och forskningsinstitutioner, och allt är betalt med statliga forskningsmedel. Kunskapen finns där.Det här kommer att innebära påfrestningar för dricksvattenförsörjningen - både för våra stora ytvattentäkter och för våra brunnar och grundvattentäkterna som kommunerna använder. Det här arbetet sköts av och . Det finns rapporter och kunskap därifrån. Det finns pågående uppdrag för att hantera detta. Samma sak gäller avloppssidan.Det finns också en rad svenska utredningar om it-säkerheten. Man ska naturligtvis inte placera viktiga servrar på ställen där det kan ske översvämningar. Det säger sunt förnuft. Ändå hittar vi viktiga funktioner placerade på sådana ställen. Det gäller elcentraler, dataservrar och styrsystem över huvud taget som ligger för lågt och har en översvämningsrisk. Här måste det till planering.Jag skulle kunna fortsätta på det här viset när det gäller matproduktion, stormar, transportsystem och så vidare.Det här måste vara en allmän del av alla myndigheters eget ansvar - att planera för kommande risker. Det uppdraget har alla myndigheter. Det är fullständigt självklart.När det gäller resurser lägger regeringen resurser på att se till att det finns forskning och kunskap framme. De olika sektorsmyndigheterna har sitt planeringsansvar för de här klimatanpassningsåtgärderna. De tar också det ansvaret. Tittar man in i deras verksamhet hittar man det materialet.Jag delar oro över att beredskapen att agera är så låg utifrån den kunskap vi har och att beredskapen att planera är så låg utifrån den kunskap vi har. Därför har jag två pågående arbetsprocesser. Den ena handlar om Klimatfärdplan 2050 där vi tittar igenom frågor om klimatsänkningar och anpassningsfrågor i ett sektorsperspektiv. Den andra är en klimatturné till ett tiotal kommuner där jag rent konkret hör efter vad de gör och hur kommunala företrädare funderar när det gäller de här problemen. Tack för det svaret, ! Det låter som att är i någon form av stadium där det handlar om att samla in mer information och lyssna in vad olika aktörer behöver. Det kan väl vara viktigt, men i ärlighetens namn kom Klimat- och sårbarhetsutredningen . Det har kommit mängder av rapporter och information från Kommuner och Landsting, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, och så vidare. Vi vet ganska väl vad som behöver göras. Pratar man med alla aktörer som är inne i klimatanpassningsbranschen märker man att alla vill ha bättre vägledning och mer resurser.Lena Ek talar om att förorenaren ska betala. På vilket konkret sätt ställer den här regeringen till exempel högre krav på företag för att de ska ta ett större ansvar för sina utsläpp? På vilket sätt bidrar den här regeringen till att vi får en bättre nationell vägledning i klimatanpassningsarbetet? Jag efterfrågar återigen en nationell handlingsplan för klimatanpassningen, inte bara regionala handlingsplaner, utan att staten, , ska ta ett mycket större nationellt ansvar.Jag hade också en konkret fråga som jag inte fick svar på om höjddatabasen som själv tog upp i sitt svar. På låter det som att arbetet med höjddatabasen är färdigt, men så är det inte alls. Det behövs mer resurser. Tror verkligen att resurserna för det här året, som har dragits ned jämfört , kommer att räcka för att bygga upp den här viktiga höjddatabasen? Det är bara ett exempel på en viktig verksamhet där det behövs ett större statligt ansvar.När man pratar med kommunerna och med branschorganisationen talar de om vikten av att kunna inhämta bättre statistik om nederbörd och vad som händer med vattnet när det regnar och om att man ska kunna bryta ned det här på mycket lokala områden för att bättre kunna planera på nivå. Där borde staten också kunna ta ett större ansvar genom till exempel ökade anslag till så att de kan bedriva ett bättre arbete.På tal om , , inrättades det nationella centret för klimatanpassning där, och det är väldigt intressant.Andreas , föregångare, sade att det skulle bli den nationella noden i klimatarbetet i . Det nationella kunskapscentrumet för klimatanpassning får . säger att de ska få till, och det är väl lovvärt. Men det räcker inte, anser jag, för det stora uppdrag som centrumet har, inte om det verkligen ska vara spindeln i nätet för klimatanpassningsarbetet.När gjorde en egen undersökning - den presenterades - om kännedomen om det nationella kunskapscentrumet var det knappt hälften av kommuner som kände till det. Jag tror inte att det är kommunernas fel att de inte känner till det, utan det beror helt enkelt på att centrumet har så små resurser att det inte kan göra så mycket för att bli känt.Med anledning av det vill jag fråga om hon är beredd att anslå mer pengar till kunskapscentrumet. Jag vill också veta: Vilken är den ansvariga myndigheten i för klimatanpassningsarbetet? Ja, , du är visserligen oppositionspolitiker, men . Det som fått anslag för att föra ut frågor om klimatanpassning och klimatförändringar i det svenska samhället bygger på hela verksamhet och de därtill knutna forskarnätverken. Det är alldeles självklart. Det är för att dra ut essensen ur och få struktur på det hela som Rossby har etablerats. Det tycker jag är ett bra beslut, men det innebär inte att de börjar från noll.Den palett av rapporter och utredningar, framtagna av olika sektorsansvariga myndigheter, har en guidande roll. Det innebär att det finns ett förberedelsearbete för att uppmärksamma relevanta beslutsfattare på vad som behöver göras i det långsiktiga klimatanpassningsarbetet. För att det verkligen ska ske har länsstyrelserna i uppdrag att se till att det tas fram regionala anpassningsplaner. De ska kunna plocka kunskap från alla universitet, utredningar och forskningsrapporter som finns, samt från all den myndighetsaktivitet som pågår på det här området. Det blir inte bättre av att man gör det om och om igen, utan det gäller att utnyttja resurserna effektivt.Staten har här ett ansvar. Vi har ett koordinerande ansvar i det här sammanhanget och ansvar för att kunskap ska komma fram. När det gäller det arbetet är inblandat liksom myndighet , Lantmäteriet, Försvarsdepartementet och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Landsbygdsdepartementet har uppdragit arbetet åt , , , och så vidare. Under Näringsdepartement har vi , , , , och . Alla dessa myndigheter arbetar med klimatanpassningsfrågor.Kommuner har planeringsmonopol, vilket är ett väl känt faktum. Därför ställer vi all denna kunskapsmassa till förfogande för de kommuner som har planeringsmonopol när det gäller vatten, avlopp och annat som, i ökande grad, behöver åtgärdas framöver. Jag noterar att trots den massiva satsningen från regeringen och från samtliga svenska universitet har alla kommuner ännu inte påbörjat analysarbetet. Det är en brist, och den har vi försökt åtgärda genom att ge länsstyrelserna detta uppdrag.Till yttermera visso har jag själv försökt ta den ledande rollen i opinionsbildningen i den här frågan genom att besöka olika kommuner runt om i . Jag har varit i , som har ett mycket bra arbete på gång och som känns väldigt tryggt. Jag har varit i , som bestämt sig för att som stad och kommun vara klimatneutralt . De bedriver ett kombinerat arbete gällande klimat- och anpassningsfrågor. Jag var i och ska fortsätta på det viset för att bilda opinion. Det är klart att det behövs kommunala klimatfärdplaner 2050. Det behövs absolut kommunala färdplaner för klimatanpassning. Det behövs också regionala anpassningsplaner. Det jag efterfrågar, och ställer jag frågan för tredje gången, är om ministern avser att verka för en nationell anpassningsplan så att vi kan få en bättre nationell styrning av klimatanpassningsarbetet. En nationell handlingsplan betyder inte att staten ska gå in och ta över allt, absolut inte, men vi skulle få en bättre samordning. Det skulle till exempel hjälpa våra kommuner med tanke på att merparten av dem i en rapport till Kommuner och Landsting säger att de har ett alldeles för dåligt underlag för att bedriva ett lokalt klimatanpassningsarbete. De vill ha bättre samordning. Det tycker jag är en konkret sak som man ska lyssna på.Min andra fråga, som jag inte har fått ett riktigt bra svar på, är om ministern är beredd att verka för mer resurser till klimatanpassningsarbetet i . Man har fått mindre resurser till klimatanpassningsarbetet. och regeringen har skurit ned på det öronmärkta anslaget för klimatanpassning. Vi kan till exempel titta på utgiftsområde 20 i regeringens budget och se det klart och tydligt. Det är en neddragning med 15 miljoner kronor.Här vill jag ge ett tips till . Det kanske inte bara är budgetansvarsområde som ska bidra till klimatanpassningsarbetet. Man kan kanske hämta en del pengar från exempelvis försvarsområdet. Tala med försvarsministern och fråga ifall det går att få mer pengar till klimatanpassningsarbetet.Lena Ek räknade upp en mängd myndigheter som arbetar med klimatanpassning, bra, men finns det en central myndighet, , med klimatanpassning som huvudansvar, med ansvar att koordinera de andra myndigheterna? Vilken är det i så fall? Jag vill avslutningsvis också nämna höjddatabasen. Jag frågade ifall de anslag som finns räcker. Inte heller det fick jag svar på.Jag vill tacka för debatten. Vi får säkert anledning att återkomma fler gånger längre fram. En fråga blir inte alltid bättre för att den ställs flera gånger.Höjddatabasen är naturligtvis oerhört viktig för att vi ska se vilka områden som är mest utsatta och var man först behöver vidta åtgärder. Det är ett viktigt verktyg för kommuner och länsstyrelser i planeringsarbetet. Sedan ska den användas. Vi ska inte göra nya databaser allt eftersom, utan den ska användas.När det gäller klimatanpassning finns ett anslagssparande - det framgår inte av handlingarna - som innebär att i stället för att låta pengarna ligga kvar har man tagit 15 miljoner och fyllt på med dem. Det tycker jag är ett vettigt sätt att använda skattebetalarnas pengar. Det ger totalt 117 miljoner, vilket framgår av budgeten.Jag tycker att det är lite orättvist att racka ned på kunskapscentrumet. Det etablerades , har nyanställt folk och håller nu på att hitta sina arbetsmetoder. Trots det har de hunnit få upp en databas och göra den känd; inte så känd som den behöver vara, det håller jag med om, men de fortsätter att jobba med det. Antalet besökare ökade med , vilket jag tycker är bra. De har kommit i gång bra, de kommer vartefter att bli alltmer kända och de har den jästen-i-degen-funktion som de ska ha.Miljöpolitiken är inte en persons ansvar. Den är allas ansvar. Det är så jag jobbar med hela miljöpolitiken. Varje sektorsmyndighet i staten ska ta ansvar för klimatanpassningen. De uppdragen är lagda. Därefter gäller det att följa upp det hela och se till att myndigheterna gör sitt jobb. Det tror jag att de kommer att göra.