· H010307 · 2013-03-19 14:53:13 — har frågat mig hur jag kan medverka till att åter öppnas för trafik och om jag kommer att ta sådana initiativ.Regeringen lämnade propositionen Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem till . I propositionen lägger regeringen fast de principer som ska gälla för den kommande avseende ekonomiska ramar och prioriteringar.Efter att behandlat propositionen gav regeringen i uppdrag att genomföra åtgärdsplaneringen för planperioden. ska lämna ett förslag till nationell plan till . I framtagandet av ett förslag till nationell plan bör i dialog med regionala företrädare, operatörer och andra intressenter se över och pröva möjligheterna att vidta ytterligare långsiktiga åtgärder på lågtrafikerade järnvägar inklusive Inlandsbanan.I det sammanhanget kommer frågan om medel till att prövas. Regeringen bereder sedan förslaget och kommer att slutligt fastställa den nationella planen. Jag tackar för svaret på min interpellation, även om det var det förväntade och innehöll ganska lite.Jag ville med min interpellation sätta ljuset på att fler öst-västliga förbindelser behöver öppnas i det svenska järnvägsnätet. mellan och är ett utmärkt exempel på där detta skulle vara möjligt. Det kan dessutom redan från början vara ett projekt som skulle ha kunder. Skogsnäringen i området har länge frågat efter en möjlighet att frakta större volymer från inland till kust. är det så att viss areal i området inte tas ut eftersom frakten inte fungerar.Det är dessutom så att biltestverksamheten är stor i området, och de vill ha säkrare transporter än de vägtransporter som man är hänvisad till. Det har varit trafikolyckor där ekipage med testbilar har varit inblandade, och sådana olyckor blir mycket dyra för de inblandade. Dessutom riskerar man att företagshemligheter kommer ut när nya modeller som ska testas blir föremål för oönskad exponering.Fru talman! Det här är inte heller ett dyrt projekt. har beräknat vad en start skulle kosta, och det är i storleksordningen . Det är visserligen en icke föraktlig summa pengar, men i infrastruktursammanhang är det en mycket låg kostnad.Jag kan ha viss förståelse för att infrastrukturministern hänvisar till kommande åtgärdsplan, men eftersom vi bägge vet att och dess tvärbanor inte i någon större utsträckning kommer att finnas med i det här arbetet vore ett besked från ministern välkommet, inte minst från och utgångspunkt. Om man skulle kunna planera trafik på skulle mycket kunna vinnas.Fru talman! Om man dessutom ser det från hela järnvägssystemets funktion är banan viktig. Den skulle ge omledningsmöjligheter som är mycket värdefulla och som inte finns . När nu regeringen har dragit ner rullgardinen för Norrbotniabanan ger detta en möjlighet att i händelse av en olycka eller annat stopp på Norra stambanan få trafiken att flyta. Stålpendlarna från och skulle inte fastna, utan de skulle komma fram till sina destinationer i och , visserligen försenade men dock komma fram.Trots det svar ministern har lämnat på min interpellation skulle jag därför en än gång vilja fråga om det inte är dags att tänka om och ge ett glatt besked till inlandet, särskilt och , att trafiken på kan återupptas. Jag vill tacka infrastrukturminister för svaret och även tacka , som har ställt en väldigt viktig näringspolitisk interpellation som har stor betydelse för mitt län och även för min hemkommun har det etablerats en öppen godsterminal som ger nya förutsättningar för effektiva och miljövänliga transporter. Terminalen förväntas bli en betydelsefull del i regionens transportsystem och kommer att bidra till att mer gods överförs till järnväg. Detta bidrar i sin tur till minskade utsläpp av växthusgaser och till ökad trafiksäkerhet, då antalet tunga transporter på vägen minskar.Projektet med godsterminalen i har kommit halvvägs, och terminalen är nu öppen för trafik. Vår region - norra och - domineras av internationellt mycket konkurrenskraftig industri som baseras på malm, skog och energi. Hållbara transportlösningar är mycket betydelsefulla för vår basindustris konkurrenskraft och utvecklingsmöjligheter.Godsterminalprojektet i i kommun har genomförts i tre etapper, och satsningen har kommit halvvägs. Man har elektrifierat anslutningen till Skelleftebanan.Man har byggt ut lastspår och lastyta , och terminalen är nu öppen för trafik. Den kommer att fortsätta att byggas ut under 2013.Bastuträskterminalen är ett väldigt bra exempel på ett samarbete mellan privat och offentlig aktör som har fungerat. Projektet har i huvudsak finansierats av kommun som har varit projektägare, men även genom EU:s mål 2, övre , region . har även varit involverat. Holmen Skog är involverat och Norsjöfrakt är involverat liksom och Fabriken AB.Min fråga till infrastrukturministern är: När tror ministern att gods och virke från norra och A-kommunerna kan komma att fraktas på spåret mellan och , vidare till och sedan ut i världen? Det är alltid lika spännande när vi resonerar om järnvägar. nämnde just Norrbotniabanan. Det är väl en av de mer intensiva frågeställningarna jag får: Varför kompletterar vi inte järnvägen längs med hela ostkusten, dessutom gärna med dubbelspår? Rent idealiskt vore det om vi hade det . Men så byggde man inte järnvägen . Historiskt byggdes just där den är därför att man då var rädd för ryssen och helst inte ville ha järnvägen vid kusten. Tänk, fru talman, så tiderna kan förändras!Trots det skulle jag säga att i sin helhet har kommit att bli alltmer aktuell . Även om standarden på banan är sådan - jag har åkt den - att man kan konstatera att ungefär 500 000 sliprar skulle behöva bytas ut. Det är 200 broar som det skulle behöva göras någonting åt för att få en riktigt bra möjlighet.Nu är det inte staten i den bemärkelsen som har ansvaret just för , utan det sker via avtal med kommunerna längs sträckan. Jag tycker ändå, efter de besök jag har gjort, att det finns ett stort engagemang, men också väldigt många bra tankar om framtiden, inte minst kopplat till turistnäringen som sådan längs med sträckningen. Man har ju börjat köra nya typer av turisttåg med den förutsättning som man har, men vi har också de företag som ligger längs med sträckningen och som nämndes av interpellanten i sammanhanget. Jag har också träffat företagare från skogsnäringen.Då kan man fundera på det som säger till mig, att det var ju bra med ett svar även om det innehöll väldigt lite. Då tycker jag att man ändå ska vara lite mer observant, därför att i direktiven som vi gav till lyftes särskilt in att man skulle titta på och se till de lågtrafikerade banorna, särskilt . Detta har inte stått på så sätt förut.Rent formellt tror jag också att både och känner till gången för hur man plockar fram underlag och också gången för hur man beslutar. Då ska man också komma ihåg och vara medveten om att på den sträcka som interpellanten har tagit upp, mellan och , upphörde trafikeringen 1990. Därför finns den heller inte med i någon plan och heller inte som något ansvar som har haft.Det är klart att vi en vintrig morgon , när vi fick ett urspårat godståg på Norra stambanan, märkte problematiken med att inte ha redundans eller förutsättningar att kunna göra omledning vid en sådan här händelse, i synnerhet när vi har väldigt mycket enkelspår på den ordinarie järnväg som används. Och det ställer till det, inte minst för våra företag. Därför skulle jag snarare vilja ge både och inte svar på när godstrafiken kan börja utan snarare svara: Låt oss med tillförsikt se på det arbete som gör utifrån det uppdrag som de faktiskt har fått, att ta ett särskilt ansvar för att titta närmare på de här förutsättningarna, prata med regionens företrädare och med olika organisationer, särskilt kopplat till . Jag skulle snarare se det som ett oerhört positivt steg framåt än att tolka det som att ingenting har hänt. Det här är lite grann som den klassiska frågeställningen om hönan och ägget: Vad kom först?Jag kan ta ett exempel som inte alls härrör från den region som vi pratar om utan från den här regionen. När man planerade att bygga tvärspårvägen mellan , och sade många: Det vet ni väl att det inte är någon som åker den där vägen. Det finns inget underlag för en sådan bana.Tror sjutton det, det fanns ju ingen förbindelse där som man kunde åka med. Det fanns ju ingen möjlighet att trafikera.Nu har det visat sig att tvärspårvägarna i den här regionen är jätteviktiga förbindelser, en jättesuccé kan man nästan kalla det för. Och de byggs ut till att omfatta fler och fler linjer.Det är någonting som visar att man ibland faktiskt måste orka lyfta blicken och titta lite längre fram. Man kan inte bara prata om den här fyrstegsmodellen som använder, att vi ska bygga om det vi har och kanske vi också kan investera någonting. Jag uppfattar det nästan som att fyrstegsmodellen är ett sätt att låta bli att investera, så väldigt mycket i alla fall.Det är klart att det alltid är så att den infrastruktur vi har kommer att vara viktigare än den vi kan bygga till. Det vi bygger till är ju bara en liten bit jämfört med hela det stora system vi har. På det sättet är det så.Det här med hönan eller ägget handlar också lite grann om tvärbanorna. Som ministern sade lades trafiken ned 1990. Man har också rivit bort lite järnväg över vägar och sådant. Ändå är det så att den är inspekterad och funnen i huvudsak i gott skick. Det innebär att det inte skulle kosta så hemskt mycket att sätta i gång den här banan igen - 66 miljoner. I infrastruktursammanhang är ju det ingenting. Det kan ministern också hålla med om.Jag tror att det skulle vara ett väldigt viktigt besked, ett väldigt viktigt ställningstagande för inlandet och för näringslivet i den här regionen att säga: Vi är beredda att titta närmare på det här. Vi är beredda att öppna banan om det bara visar sig att det finns förutsättningar för det. vet ju jag att förutsättningarna finns så på den punkten är jag i alla fall lugn. Men det är klart att man måste titta närmare på det innan man kan fatta ett beslut. Det förstår vi allihop.Norrbotniabanan är inte på tapeten , men jag kan ändå konstatera att regeringen på ett ganska betydande sätt har dragit ned rullgardinen för hela projektet när man inte ens vill vara med så pass att kan söka TEN-T-pengar för den lilla första biten upp till . På den punkten har jag nog inga större förhoppningar om att det ska hända någonting.Sedan är det så också att som helhet inte är med i den här interpellationen. Jag tror precis som infrastrukturministern att kommer att få en ökad betydelse, både för turistverksamheten och för näringsverksamhet. Den gruva som man planerar i tror jag måste använda , men för att den ska klara av det måste den rustas upp betydligt. Det är klart att nya företagsetableringar i till exempel skulle underlättas väsentligt om det fanns en spårförbindelse till . Det tror jag samtliga kan skriva under på. Det tror jag att infrastrukturministern också inser.Vi har ett inland som dräneras. Det finns jobb, men finns det till exempel inte bostäder, och kommunerna är allvarligt trängda. Det här måste vi som är nationella politiker ha en idé om hur vi ska möta. Naturligtvis är infrastruktur ett bra sätt att möta det här.Infrastrukturministern nämnde att banan lades ned 1990. Tron på järnvägen har varierat . Så är det, naturligtvis. Därför anser jag att vi har möjlighet att ändra på detta. Eftersom är en av dem som finansierar godsterminalen i hoppas jag att man lyfter fram mellan och som en bra möjlighet att transportera virke och transportera tillbaka gods för industri- och biltestverksamhet, vilket lyfte fram.Fru talman! är det kommunerna som står för de stora investeringarna, och det är kommunerna som befinner sig i framkant. Om inte kommun hade tagit ansvar och startat med godsterminalen i hade den inte byggts. Då hade vi haft ett ännu sämre läge i dag.Det är glädjande att det finns kommuner som törs, orkar och vill trots att de är små. En signal från infrastrukturministern till är nödvändig för att få en förändring. Jag håller med om att det är bra att kommunerna tar ansvar. De är också delägare i . Då bör man ta ansvar. Jag märker att det finns en större kraft i att ta ansvar, inte minst med den ledning som finns på Inlandsbanan.Vilken mer signal till ska ges än den som har givits i direktiven till så sent som ? Där framgår att i åtgärdsplanen ska se transportslagsövergripande, hur hela transportsystemet hänger ihop, hur det blir robust, inte sårbart, se över behov av omledning och se på hela landet. ska ta sin utgångspunkt utifrån godsets behov av stråk som går hela vägen. Där pekas särskilt ut de lågtrafikerade banorna och . Jag vet inte om jag kan säga detta mer tydligt än så.Leif undrar om det är hönan eller ägget. Den frågan är det många som funderar över. Jag vet inte om själv har kommit fram till svaret på den frågan. Jag blir dock lite orolig när man problematiserar det hela med att fyrstegsprincipen skulle vara en dålig princip. har ytterligare påpekat behovet av att tänka på fyrstegsprincipen. Jag tycker att det i grunden är riktigt.Det här handlar om att tänka om, tänka nytt eller bygga om för att sedan möjligtvis bygga nytt. Men man behöver inte hoppa från det ena eller det andra steget utan man kan komplettera. behöver man gå direkt på steg 4.Sedan hävdas det att inte är så mycket. Ja, allt är relativt, fru talman. Vi ska prata cykelleder i nästa interpellationsdebatt, och då kommer 66 miljoner att vara mycket pengar. Det är klart att allt har sin prioritering.Det som sker är att vi får fråga oss vad vi ska göra med alla de pengar som regeringen har anslagit. Jag skulle kunna stå här i debatten och lätt raljera över den ambition som både och lyfter fram om att det borde ha varit ännu mer pengar. Men vet jag att Socialdemokraterna i sin tur inte har föreslagit några extra pengar för just den typen av investeringar. Jag är övertygad om att vad vi får se när vi får åtgärdsplaneringen tillbaka är att en hel del hänsyn är tagna till hur godstransporterna i och ska hanteras och där kommer att spela en betydande roll.Man ska också ha med sig i bagaget - det känner säkert både och till - att det just nu pågår diskussioner om det nya avtalet som ska gälla för i sin helhet för den kommande perioden. Däri ligger också hur och på vilket sätt man ska jobba med både underhåll och utveckling av banan. Det avtalet är ännu inte klart. Jag är också rätt engagerad i , och jag känner väl till problemen. Det gällde närmast principen om vad som kommer först, hönan eller ägget. Vi kan alltid fundera över hur det verkligen kan bli en fågel, men den flyger ju. Ja, de flesta flyger i alla fall. Det viktiga är att även infrastrukturprojekten faktiskt flyger.Fyrstegsprincipen är naturligtvis något som egentligen alltid har gällt, även om den nu är nedtecknad på papper och ser lite flådigare ut än vanligt. Det har ju alltid gällt att i första hand titta på behovet av underhåll och inte springa i väg och investera i nya, stora projekt.Med tanke på att man ska våga tänka nytt kan en sådan princip vara lite hämmande. Om fyrstegsprincipen hade tillämpats strikt hade aldrig i den här regionen byggts.Det handlar om järnväg. 66 miljoner för järnväg är med förlov sagt - även om vi ska prata cyklar senare - lite pengar för så pass mycket järnväg. Det kan vi vara överens om.I Socialdemokraternas förslag till budget på infrastrukturens område finns inte mindre pengar än vad regeringen har anslagit till dessa frågor. Tvärtom har vi föreslagit mer i investeringar. (Statsrådet (M): 46! )Nästan 50 i alla fall. Det var väl bra att justerade siffran eftersom det har sagts 46 miljarder - men det är nästan 50 miljarder. Det är fantastiskt egentligen med tanke på att det är ett sätt att beskatta mycket av skogsnäringen när jag har försökt lyfta fram de positiva förutsättningarna. Det handlar rakt av om en ny lastbilsskatt. Däremot nämns inte ett ord om eller för de pengarna - om man ska vara korrekt.Jag måste kommentera vad sade om tvärbanorna. De är inte något som staten investerar pengar i, utan det är i allra högsta grad fråga om landstingskommunala investeringar, precis på samma sätt som kommunerna längs bidrog till utökningen av bärigheten av sträckan . Bolaget gjorde investeringen tillsammans med . Det går när man verkligen vill.Jag tycker ändå, fru talman, att diskussionen är nog så viktig. Den handlar egentligen om hur godsstråken ska fungera och hur de ska hänga ihop. Vi behöver se till den infrastruktur som vi redan har och hur den kan användas på ett bättre sätt. Detta ligger också i uppdraget till Trafikverket.Jag betonar igen att det uppdrag som har givits , som handlar om de lågtrafikerade banorna, också är ett uppdrag som gäller . Diskussioner pågår där också. Det är det närmaste jag kan säga på frågan om när godstransporter kan ske. Jag vet att det finns intressenter, inte bara nya gruvor eller andra företag. , till exempel, är intresserat av att få i gång sina kalktransporter längs med . Det finns många som har ett intresse i att även i sin helhet eller i sina tvära delar kan göra nytta för fler.