· H010485 · 2013-08-15 14:13:54 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta och vilka initiativ regeringen avser att ta för att lösa de akuta problem som de mjölkproducerande företagen står inför. Vidare frågar vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att inte forskning och försöksverksamhet inom växtodling och trädgårdsnäring ska utplånas i norra . frågar även vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att skapa en nationell strategi för de gröna näringarna och om regeringen är beredd att lägga fram ett sådant förslag för parlamentarisk behandling och beslut i riksdag. Låt mig börja med att säga att mjölkproduktionen är mycket viktig för landsbygden och inte minst i norra . Mjölkproduktionen sysselsätter direkt och indirekt ett stort antal personer. Jag är därför bekymrad över den besvärliga situation som många bönder nu befinner sig i. Regeringen har genomfört en rad åtgärder för att förbättra villkoren för landsbygdens företag. Några åtgärder som kan nämnas är generellt sänkta arbetsgivaravgifter, sänkt restaurangmoms, sänkta köttkontrollavgifter, slopad handelsgödselskatt och ett intensifierat arbete med regelförenkling. Regeringens vision "- det nya matlandet" syftar till att lyfta fram matens och råvarornas betydelse. Matlandet är strategin för att öka intresset för svensk mat för att långsiktigt öka efterfrågan, lönsamheten och därmed produktionen. Det norrländska jordbruket har speciella villkor på grund av klimatet och de långa avstånden. Därför finns ett särskilt stöd för jordbruket i norra , det så kallade Norrlandsstödet, som har stor betydelse för jordbruket i området. Stödet för mjölkproduktion, smågris, slaktsvin, ägg och potatis höjdes för att bättre utnyttja medlen och för att motverka minskningen av antalet företag och produktionen i norra har även anvisat särskilda medel till för växtförädling av grödor avsedda för framtida odling i och . Programmet som utarbetades i samråd med näringen har relevans för landets norra delar i varierande grad. finns också ett nordiskt samarbete i ett program för växtförädling för den nordliga regionen genom ett offentligt privat partnerskap, så kallat PPP. Programmet har utvärderats och fått positiva omdömen. De nordiska jordbruksministrarna ser en stor nytta med nordiskt samarbete inom växtförädlingen och har beslutat om en fortsättning av programmet. EU:s gemensamma jordbrukspolitik har stor betydelse för lantbruket. Vi kommer att fatta ett antal beslut om det nationella genomförandet. Jag kommer att arbeta för att inom givna ramar se till att de besluten är de bästa möjliga för de aktiva lantbrukarna, och för mig är särskilt bönder med djur viktiga. Inom landsbygdsprogrammet finns många åtgärder för att förbättra jordbrukets konkurrenskraft, stärka landsbygdens tillväxt och utvecklingskraft och främja lantbrukarnas miljöarbete. Exempel på sådana åtgärder är investeringsstöd, stöd för kompetensutveckling, vall- och betesmarksersättningar och satsningar på bredband på landsbygden. Gemensamt bidrar dessa åtgärder till att förbättra förutsättningarna för mjölkföretagen och andra företag på landsbygden. Den konkurrenskraftsutredning som regeringen har tillsatt ska ta fram förslag till strategi och åtgärder för en framtida livskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i . Utredningens uppdrag är att göra en ordentlig genomlysning av sektorn och att identifiera hinder och möjligheter. Utifrån detta ska värdefulla åtgärder föreslås. Forskning, försöksverksamhet och kompetensutveckling är områden där statens resurser spelar en stor roll. Det lovar gott att det finns ett brett intresse för de gröna näringarna i . Jag ser däremot inte någon anledning att föregripa konkurrenskraftsutredningens resultat. För mig är det viktigt att se till att politiken skapar förutsättningar för tillväxt, framtidstro samt investeringar på lång såväl som på kort sikt. Först vill jag rikta ett tack till statsrådet för svaret, även om det var lite svepande och inte något särskilt tydligt svar på mina frågor.Men, herr talman, jag tror faktiskt att statsrådet har en uppriktig ambition att få kraft i de gröna näringarna. Han är ju lite grann den gamla sortens centerpartist. Tyvärr är de nu ganska få i , i alla fall i ledningen. Statsrådet har haft ansvaret för de här frågorna och är även lite av en veteran i regeringen när det gäller de här frågorna. Det är dock stor skillnad på ambition och genomförande; det är faktiskt två helt olika saker, och vi ser tyvärr fortsatt en mycket negativ utveckling på många områden inom de gröna näringarna - särskilt och inte minst inom jordbruket. har antalet sysselsatta inom jordbruket minskat med hela 15 000 helårsarbeten, enligt . Det är av jobben som har försvunnit inom den näringen. I mitt eget hemlän har det försvunnit ännu fler jobb inom jordbruket - det har minskat . Det är en allvarlig utveckling. Arbetstillfällen inom jordbruket har en väldigt stor betydelse för människors möjligheter att bo och verka på landsbygden. De gröna näringarna - jordbruk, trädgård och skogsbruk - har väldigt stor betydelse för en positiv utveckling på landsbygden. Särskilt viktiga är de gröna näringarna i den norra delen av - varje bonde ger enligt beräkningar arbete åt ungefär tre personer. Det skapar väldigt mycket kringeffekter runt jordbruksföretagen. Det finns också en potential för betydligt fler jobb inom näringen. Vi har ungefär 400 000 arbetstillfällen som har anknytning till den gröna sektorn inom svenskt näringsliv. Sedan är det också så att vår självförsörjningsgrad när det gäller livsmedel är väldigt låg. Vi är det land i som har lägst självförsörjningsgrad inom livsmedel - bara . Vi är väldigt beroende av import. Det är helt klart, herr talman, att det behövs krafttag och en förändring inom området. En viktig del av den gröna sektorn i norra är de företag som har mjölkproduktion som sin huvudsakliga verksamhet. Det är en bransch som har väldigt svag lönsamhet. Det är inte heller någonting specifikt för norra ; mjölkproduktionsföretagen har stora problem. De är akuta, och de finns över hela landet. Vi ser det tydligt i antalet företag som lägger ned verksamheten. När det gäller forskning och utveckling är det givetvis oerhört viktigt att den finns också inom de här näringarna. Tyvärr har regeringen dragit ned de resurserna, och det har drabbat norra väldigt hårt. Det gäller exempelvis växtodlingsförsöken i i kommun - de är i stort sett utplånade. Vi har faktiskt åtta växtzoner i vårt land. Om man inte bedriver forskning och växtodling i zonerna sex och sju kommer problemen för de företag som är etablerade i de områdena att bli förödande. Här har vi väldigt många jordbruksföretag. Det krävs också krafttag för att få en nationell strategi för jordbruksnäringen och de gröna näringarna, samt att man arbetar i stor politisk samverkan och får upp dem på agendan här i salen. Statsrådet, som har ambitioner - det sade jag inledningsvis - har dock fel politiska vänner. Om staden alltid går före landet blir det så att det inte blir mycket över till de gröna näringarna. Jag får återkomma till det i mitt nästa inlägg. Det hände sig vid LRF-stämman, eller en tidigare föregångare till den, att två jordbrukare träffades i . Den ena var från söder om landsvägen, från , och den andra var ända uppifrån . Söderslättsbonden frågade var han kom ifrån och vad han sysslade med, och det var och jordbruk. Då frågade den första bonden på sin bredaste skånska: Så långt norrut? Kan det verkligen löna sig?Det är en intressant fråga. Vad är lönsamt över huvud taget? och så vidare har väldigt goda förutsättningar. När vi tittar på den fråga har tagit upp nu och även i tidigare motioner vet vi dock att EU:s stats- och regeringschefer kom överens om ett långsiktigt program för , samt de två pelarna. Vi får ändå konstatera att om någonting har varit lyckligt med den ekonomiska krisen i , herr talman, är det att stödet till jordbruket har minskat i andel. Man kan tycka att det är en väldigt dålig konsekvens för jordbruket, men det visar möjligen att det i har kommit en ny syn på vad som är viktigt att satsa på.När vi gick med i EU 1995 antog vi också det program EU har för självförsörjningsgrad för jordbruket. Vi måste konstatera att de ambitioner vi tidigare hade har kullkastats av att så oerhört mycket pengar har gått genom CAP till jordbruksstödet. Detta har gått ut över bland annat jordbruket i . I den meningen är det svenska jordbruket utomordentligt konkurrenskraftigt. Jag vet inte, herr talman, om det är någon mer än jag och talmannen som läser i MjU2 innan vi somnar, men vi som gör det vet att antalet jordbruksbönder har minskat väldigt kraftigt - som antalet mjölkkor har ökat kraftigt . Produktiviteten i det svenska jordbruket är större . Dess värre räcker det till många fler munnar än vi är i det här landet. Självförsörjningsgraden för till exempel mjölk är eller högre. Därför måste vi fortsätta reformera. För att klara jordbruket i måste de nämligen få mer likvärdiga villkor, inte bara med avseende på hur man driver jordbruket utan också med avseende på avsättningsmöjligheterna och marknadsorienteringen. Här är det på det sättet att strukturomvandlingen i norra och andra delar av kommer att fortsätta så länge vi, trots vad EU säger, har snedvridande inkomstförhållanden i stora delar av . Därför är det mycket viktigt att vi kan fullfölja regeringens linje - alla partier står bakom den - att satsa mer på gårdsstödet och arealstödet och mindre på direktstödet. Detta är den viktigaste strukturella frågan för det svenska jordbruket. Det är nämligen väldigt konkurrenskraftigt sett ur produktionssynpunkt. Jag är precis som oroad över att den svenska jordbruksproduktionen totalt sett minskar. Jag ser möjligheter att öka den svenska jordbruksproduktionen - inom vissa grenar och branscher dessutom riktigt mycket. Vägen till att få den ökade produktionen och därmed fler jobb, levande landsbygdsområden och fler förädlingsföretag som kommer efter den egentliga bondeproduktionen är att vi har en god konkurrenskraft och lönsamhet i en verksamhet. Jag ser alltså en möjlighet till detta. Det är skälet till att regeringen har tillsatt det vi kallar konkurrenskraftsutredningen. Det behövs nämligen ytterligare åtgärder. Konkurrenskraften är alltså nyckeln till att värna jobben och skapa de nya jobb vi behöver i många, för att inte säga alla, delar av vårt land. Låt mig då ställa frågan: Vad har de åtgärder gjort som redan är vidtagna? Ja, vi kan konstatera att till exempel antalet livsmedelsföretag har växt. Vi har ett stort antal nya så kallade småskaliga slakterier i skilda delar av vårt land. Varför är det då så att sysselsättningen inom den direkta jordbruksproduktionen på många områden har minskat? Jo, det finns en naturlig utveckling, att företagen växer för att skapa rimlig lönsamhet och konkurrenskraft. Man rationaliserar helt enkelt. Det är inget unikt vad gäller bondeproduktionen, utan så har det i stort varit och är fortsatt i alla branscher. Det gäller skogen, järn-, stål- och malmindustrin. Alla rationaliserar för att skapa bättre konkurrenskraft gentemot omvärlden och bättre lönsamhet i sina större och mindre företag.Vad är det då som har gjort att vi har den tillväxt som vi faktiskt har i livsmedelsföretagen, som för övrigt ofta är lokaliserade till landsbygden? Jag ska igen nämna några åtgärder som är viktiga, som jag ser det.Vi har sänkt arbetsgivaravgiften. Vi har sänkt egenavgifterna med . Vi har avskaffat företagarnas medfinansiering i sjukförsäkringen - här handlar det ofta om enpersonsföretag - som är en viktig åtgärd. Vi har sänkt bolagsskatten men också expansionsmedelsfondskatten, som är en viktig del av den beskattning som man har i stora likväl som i mindre företag som bondeföretagen ofta är.Vad är då, herr talman, svar på de här frågorna? Jo, man vill ha en utveckling genom ökad och ny straffbeskattning på landsbygdens verksamheter. och hans parti föreslår en kilometerskatt som man har döpt om till vägslitageavgift. Hur tror att detta påverkar hämtningen av mjölk, med de avstånd som vi har i vårt land? Ja, det blir högre kostnader. Hur tror att antalet landsbygds- och bondeföretag ska öka med en återinförd straffbeskattning på handelsgödsel, som Socialdemokraterna föreslår? Hur tror att antalet djur ska kunna öka i vårt land när och hans parti vill återinföra den så kallade besiktningsavgiften för landets slakterier, som ni har i ert budgetförslag?Herr talman! Jag vill gärna ha svar på dessa frågor. Jag vill först säga till statsrådet att när vi får en annan regering får också han interpellera och ställa frågor, så det går alldeles utmärkt att återkomma.Jordbruket och landsbygden är väldigt beroende av samhällsutvecklingen i övrigt, inte bara de specifika stödåtgärderna. Det måste finnas en fungerande hemmamarknad. Det är väldigt tydligt när det gäller företag, oavsett vilken näring det är, att hur hemmamarknaden kan bidra också visar på hur bra det går för ett företag. Även jordbruket är väldigt beroende av en hemmamarknad.Om hälften av landets kommuner, inbegripet många landsting, har röda siffror, hur är då förutsättningarna att prioritera att köpa in mat av hög kvalitet producerad med högt djurskydd, det vill säga svenskproducerad mat? Det blir inte helt enkelt. Många kommunföreträdare försöker att prioritera, men de ekonomiska ramarna innebär väldigt tuffa krav och gränser. regerings misslyckande när det gäller arbetslösheten övervältrar väldigt höga kostnader på kommunerna, och det påverkar också jordbrukets lönsamhet.Ett annat område är statsbidragssystemet. Här föreslår regeringen att det tillförs 1 000 miljoner i nya pengar till systemet och att de delas ut till de tio rikaste kommunerna i landet.Det är klart, herr talman, att landsbygden och jordbruksnäringen kommer i kläm när man gör en fördelning på det här sättet. Det här är ingenting som vi socialdemokrater ställer upp på. Det behövs en helt ny politik för mat och jobb.Andra sjuklöneveckan, som vi föreslår att företagen ska befrias från, gäller också jordbruksföretagen i allra högsta grad. Var står regeringen i den frågan?Vi kräver också en mer aktiv jobbpolitik även för landsbygden och livsmedelsproduktionen. Vi har en idé om en helt ny samverkansform där regeringen tillsammans med näringen bildar ett bolag som skulle kunna verka för svensk mat. För detta behövs stöd och stimulanseffektiviseringar till utveckling och lansering av varumärken med svensk såväl livsmedelsproduktion som råvara. Det behöver utvecklas pilotanläggningar för innovationer och effektiva och höga miljökrav utan att djurskyddet försämras. Vi vill satsa mer pengar än regeringen på forskning och utveckling inom gröna näringar. Det är också oerhört viktigt att vi får en gemensam strategi för livsmedelsproduktion och för de här näringarna i och att den förankras parlamentariskt.Jag sade i mitt förra inlägg att statsrådet har ambitioner men att han rör sig med fel vänner. Om vännen och chefen far till EU och förhandlar bort 500 miljoner i landsbygdsprogrammet är det klart att det får effekt. Om vännen, som är partikamrat, struntar i att säkerställa mobiltelefonitäckning på landsbygden drabbar det de gröna näringarna och omöjliggör för många att verka ute i de glesbebyggda områdena. Att partivännen inte gör någonting åt att man får bygga i strandnära lägen, som fungerar bra i storstäderna men inte ute på landsbygden, påverkar också de gröna näringarna. I interpellationsdebatter granskas interpellationsställarens förslag. Detta var väldigt tydligt som statsrådet och var statsråd. De gick alltid till attack mot förslagsställaren, så statsrådet är i sin fulla rätt att göra det. Detta skiljer sig dock från som aldrig svarade på någon fråga.Låt mig dock återkomma till detta med EU. Sedan inträdde i EU 1995 är det på ett område som vi nästan inte kan föra en egen politik, och det är just på jordbruksområdet. Det högproduktiva svenska jordbruket har kommit i väldiga svårigheter genom att stöden till olika ineffektiva produktionsföretag i många länder har fått en överlevnadsgrad som inte alls motsvaras av den i . Det svenska jordbruket är väldigt högkvalificerat. Det kan symboliseras med att var av svenska folket jordbruksberoende i någon bemärkelse, och är vi nere i mindre än 1 procent.EU-inträdet innebar att i stället antog den gemensamma jordbrukspolitiken. Det är klart att det är inom detta område som statsrådet har att agera. Också vi som stöder EU kan tycka att just på den här punkten, herr talman, har vi inte nått de framgångar som vi skulle behöva för att bland annat stödja jordbruket och de enskilda jordbruksföretagen effektivt i bland annat de norra delarna av samt även söder om landsvägen. Låt mig konstatera att inte har ett enda svar på vilka fördelar en mjölkproducent i eller skulle ha av införandet av en vägslitageavgift. Han har inte ett enda svar på varför ett återinförande av straffskatten på handelsgödsel skulle ge en ökad produktion och mer sysselsättning. Han har inte ett enda svar på varför en återinförd högre besiktningsavgift vid slakterierna skulle ge en ökad produktion.Mitt påstående, efter de uteblivna svaren, är att dessa saker starkt skulle motverka en ökad produktion, ja, till och med påskynda en nedgång, en avveckling av många större och mindre bondeföretag - speciellt i de norra delarna av landet eftersom avstånden där är så stora. Därmed skulle det jag kallar kilometerskatten starkt påverka bondeproduktionen i dessa delar av landet i negativ riktning.Jag har introducerat Matlandet . Jag har gjort det bland annat för att jag vill ha en ökad primärproduktion men också ökad sysselsättning i livsmedelssektorn totalt sett i alla delar av vårt land.Hur kan Matlandet påverka primärproducenterna? Jag ser två sätt. Det ena handlar om att kapa kostnader. Vi har vidtagit en del åtgärder för att kapa kostnader. Två har jag nämnt specifikt i mina frågor till , nämligen borttagandet av handelsgödselskatten och nedsättningen av besiktningsavgifterna vid landets slakterier.Det finns också andra saker som är gjorda för att underlätta för en ökad produktion i vårt land.Därtill vill jag och regeringen med Matlandet öka handeln genom att också exporterar mer mat än vad vi gör . Vi anslår till exempel för att underlätta för livsmedelsexporten - vilken ökar trots att i stort sett all annan svensk export står stilla eller till och med går tillbaka i den globala lågkonjunktur som vi är inne i.De stöd som har givits för upprättandet och uppbyggandet av småskaliga slakterier har gett en stor ökning av antalet slakterier i vårt land. Det är betydelsefulla arbetsplatser, men det är också av betydelse för djurvälfärden i Sverige.Många av dessa åtgärder har givit sådan effekt totalt att vi har en tvåsiffrig procentuell ökning av antalet livsmedelsföretag i vårt land. Det är företag som ofta är lokaliserade mycket nära primärproduktionen, alltså bondeföretagen i . Det är ytterligt viktiga arbetsplatser för att landsbygden ska fortsätta att utvecklas. Jag ställde tre frågor i min interpellation till statsrådet, men trots att han har ett departement med flera hundra tjänstemän svarar han inte på någon av frågorna. Däremot ställer han en massa frågor till mig. Dessa ska han delvis få svar på av mig . Han får också interpellera när vi har bytt regering, för då kommer han att få rejäla svar.När det gäller skatten på handelsgödsel och besiktningskostnaderna på slakterierna står vi för en helt annan jordbrukspolitik. Vi vill ha ett högt miljöinnehåll, ett klimatsmart jordbruk och höga krav på djurhållning. Där kan vi konkurrera, inte med dålig miljö eller dålig djurhållning. Vi kan aldrig någonsin få svenskt jordbruk att leva på det sättet. Där skiljer vi oss helt och hållet från alliansregeringen.Statsrådet har nämnt krogmomsen. Jag åkte till flygfältet för att komma till denna debatt. Den första krogen såg jag efter . Efter till kom den andra. På landsbygden finns det inte så många krogar, statsrådet . Det kanske ger en del när man äter en brasiliansk stek här i stan, men det stimulerar dock inte svensk jordbruksproduktion.Vi har ingen kilometerskatt, statsrådet. Vi har en vägslitageavgift. Det är ett stort problem i att svensk åkerinäring håller på att slås ut av utländska åkerier som kommer hit. Här ska vi göra det konkurrensneutralt, och därför har vi ett sådant förslag.För statsrådet verkar vännerna i styra helt. Det är skattesänkningar och oftast staden i första hand. Då blir det inte mycket kvar till landsbygden och de gröna näringarna. Tack för debatten! Låt mig avsluta med att tacka för interpellationen och upprepa vad jag har sagt tidigare: Det lovar gott att det finns ett brett intresse för de gröna näringarna i . Jag är glad över det.Jag förutsätter och hoppas att har sådant inflytande bland dem som styr i hans parti att han kan motverka de förslag som jag ser som kontraproduktiva för att vi ska öka produktionen på den svenska landsbygden.Förslaget om vägslitageavgift, till exempel, är ett dråpslag mot de mjölkföretag som med tung lastbil måste transportera den mjölk som produceras på gårdar med till ett förädlande mejeri ungefär året runt. Om Socialdemokraterna mot all förmodan skulle komma i regeringsställning skulle denna ökade kostnad starkt motverka en ökad livsmedelsproduktion i vårt land - vilket jag är angelägen om att vi får, för det ger jobb och sysselsättning i alla delar av vårt land.Tack, herr talman, för denna debatt!