· H010213 · 2013-02-12 14:47:37 — Jag vill också varmt välkomna till uppdraget som jämställdhetsminister. Det är första gången som vi möts , och jag ser fram emot att få debattera med ministern . Jag tackar för svaret, även om det mest var en beskrivning av vad som har gjorts av regeringen. Svaret tydliggör inte direkt varför regeringen har valt att utelämna genusforskningen eller till exempel ordet genus i forskningspropositionen och om jämställdhetsministern har några ambitioner att ändra på det. Svaret pekar mycket riktigt på ett antal rapporter som har lämnats till regeringen eller är på väg att lämnas till regeringen. En fråga som dyker upp när jag läser svaret är: När ska uppdrag att följa upp hur excellenssatsningen har fungerat vara klart? Det är bra att ministern håller med om att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och förutsättningar att meritera sig. Men så ser verkligheten inte riktigt ut. finns en lag om likabehandling i högskolan. Trots det visar undersökningar att av de kvinnor som studerar på grundutbildningen och av de kvinnliga doktoranderna har känt sig negativt särbehandlade på grund av sin könstillhörighet. Det visades i Studentspegeln respektive Doktorandspegeln 2008 på . Bland doktoranderna har dessutom uppgett att de under sin utbildning har utsatts för sexuella trakasserier. Detta är naturligtvis fullständigt oacceptabelt. Vi från anser att högskolorna skulle behöva intensifiera sitt arbete för att förhindra sexuella trakasserier och negativ särbehandling på grund av kön. Naturligtvis är det som ministern säger att det tar tid att arbeta med jämställdhet. Men detta med jämn könsrepresentation inom högskolorna löser inte hela problematiken, men vi har jobbat ganska länge med denna fråga. Visst tar detta tid. Men nuvarande takt är 1 procents ökning när det gäller att få en jämnare fördelning av antalet professurer. var av alla professorer män. Även om skillnaderna är stora på olika lärosäten ser det ut på följande sätt: , som har den största andelen kvinnor, hade fortfarande 2011 en klar övervikt av manliga professorer - . Näst bäst är som har män. Den minsta andelen kvinnor finns på . Där är av professorerna män. Statsrådet säger i svaret att det tar för kvinnor än för män att avancera från doktorsgrad till professor. Då kan man fundera på vad det är för strukturer och faktorer som hindrar kvinnor från att arbeta som professorer i . anser att det borde tillsättas en utredning som undersöker hinder för kvinnor att bli professorer och hur de kan motverkas. Håller jämställdhetsministern med om det?Ett exempel på hinder är att doktorander av olika kön har klart olika villkor. Det är män som får anställning. Kvinnliga doktorander får finansiera sin verksamhet med olika stipendier och tillfälliga anslag. var det 1 063 doktorander verksamma i . var av männen anställda, medan motsvarande siffra för kvinnorna var 59 procent.Min första fråga till ministern är: Är ministern beredd att se över och undersöka dessa hinder och medverka till åtgärder? Det är upprörande och dåligt att det inom svensk högskola, inom svenskt näringsliv och inom många andra delar av det svenska samhället finns för få kvinnor i förhållande till män på maktpositioner eller på inflytelserika poster. Det börjar tidigt, och det fortsätter upp i urvalsprocesserna. Högskolan är någonting som vi betalar gemensamt, och självklart är det viktigt att ta ett extra ansvar för hur jämställdheten utvecklas där. Det som har visat sig vara ett verksamt medel är att sätta rekryteringsmål. Om man är feminist och jobbar med jämställdhetsfrågor är man alltid otålig. Det är självklart oacceptabelt att av professorerna är kvinnor. Detta höjs inte utan . Detta är en fast och jämn utveckling åt rätt håll. Det får man också tillåtas att glädjas något åt som man säger att detta inte duger och inte räcker. Man kan jämföra med en annan diskussion om hur det ska se ut i bolagens styrelser. Jag anser inte att man ska bestämma hur det ska se ut i de privata bolagen. Men i de statliga bolagen har regeringen tagit ett ansvar eftersom det är vi som är ägare där. Där är hälften män och hälften kvinnor. Det är betydligt lättare att åtgärda. Men det är inte politiker som kan gå in och tala om vilka som ska vara professorer och ensidigt bestämma det. Genom att sätta mål och ge uppdrag i regleringsbreven till universiteten och lärosätena kan man säga att de ska sträva efter detta. Men en professor är en professor hela livet. Regeringen plockar inte bort och tillsätter nya. Det finns ändå saker som i viss mån förlåter att detta går långsammare än man skulle kunna hoppas. Det hindrar inte att vi från regeringens sida har fullt fokus på detta och har gett det gamla ett uppdrag som vi nu har fått tillbaka med förslag. ska vi fundera över hur vi ska gå vidare med de förslag som kommer därifrån. Jag uppfattade inte att jag fick svar på frågan när om utvärdering av excellenssatsningarna ska vara klar. När man talar om strukturer är det viktigt att se vissa saker. Som feminist ser man att det också handlar om strukturer och normer som styr, inte bara enskilda faktorer eller enskilda individers val. Och politiken kan påverka strukturerna. Skulle det vara så att de strukturer som vi har i högskolan motverkar att kvinnor får möjlighet till professurer är det viktigt att åtgärda dessa strukturer. En sådan tänkbar aspekt är att manliga professorer missgynnar sina kvinnliga doktorander till förmån för sina manliga. Det vet vi inte så mycket om. Eller leder denna excellenssatsning till att det är de som redan finns i systemet som kommer att premieras? Det vore väldigt intressant att se vad kommer fram till. Därför är jag angelägen om att veta när vi får rapporten.Det är också intressant att lyfta frågan vilka discipliner de kvinnliga forskarna återfinns i. Är det att de traditionellt finns i de så kallade mjuka disciplinerna eller det faktum att kvinnor och män jobbar på väldigt segregerade arbetsmarknader i som reproduceras genom att vi har det system vi har?In min interpellation skrev jag om som började arbeta på college och till en början fick göra det gratis. , 2013, är det anmärkningsvärt att kvinnor inte får anställning som doktorander i lika hög grad.Hur man anställer på universiteten är en strukturell fråga som man med politikens hjälp kan påverka. Vid har och kartlagt jämställdheten. De pekar på att det finns en norm för hur hen ska vara som forskare som är knuten till manligt kön och en viss form av maskulinitet.Det gör att forskarpositionen i högre grad är tillgänglig för män än för kvinnor. Utredarna menar också att det förstärks av den pågående marknadsanpassningen av högskolesektorn. Läser man regeringens forskningsproposition i ljuset av detta kan man förstå varför genusforskningen har utelämnats och att ordet genus inte används. Man kan fundera på om det är ett medvetet val eller inte.Jag ställde frågan: Avser ministern att ta några initiativ i syfte att stärka genusforskningen? Jag tolkar svaret som ett nej men att ska bevaka att lagen följs, det vill säga att kvinnor och män ska ha lika möjligheter. Men det säger redan lagen.Jag bjöd jämställdhetsministern på det konkreta förslaget att kartlägga och synliggöra hindren och med det som grund kunna sätta in åtgärder för att en jämn könsrepresentation ska kunna nås.I EU:s kommande ramprogram Horisont 2020, som ska efterträda det sjunde ramprogrammet och gälla 2014-2020, skriver man hur man i större grad ska kunna möta gemensamma samhällsutmaningar. Om viljan finns är det lätt att se att samhällsutmaningarna också kräver samhällsvetenskaplig forskning och därmed också genusperspektiv.Håller ministern med om att det då är viktigt att jobba med både representativiteten och innehållet i akademin? Jag har inte svarat på när excellenssatsningen ska redovisas eftersom jag inte vet det. Jag hoppas att jag får besked om det under debattens gång; annars får jag be att återkomma. Jag vet det faktiskt inte.Jag vill inte medverka till bilden att genusforskning är satt på undantag i . Enligt årsredovisning finansieras fortfarande genusforskning med . Det är en nivå som har legat stabil . har också en expertgrupp inom genusforskning. Det är något som verkligen inte föräras alla ämnen.Jag vill också påpeka att alliansregeringen genom sina två forsknings- och innovationspolitiska propositioner - kommer att anta den ena av dem här - ökar anslaget till forskning och innovation med . Det är viktigt också i denna kontext.Genusforskning bedrivs på över tio lärosäten i och är väl etablerad inom en lång rad discipliner. Det finns en stark genustradition inom historia, litteraturvetenskap, etnologi, engelska och idéhistoria. Inom samhällsvetenskapen är den väl etablerad inom till exempel statsvetenskap, kulturgeografi, sociologi och socialantropologi. Genusaspekter finns också inom den medicinska, naturvetenskapliga och teknikvetenskapliga forskningen.För ett forskningsfält som har så bred förankring på högskolor och universitet innebär stora höjningar av fakultetsanslaget mycket. När regeringen, som vi nu gör, ger medel till högskolor och universitet att självständigt fördela till forskning bör det också gynna genusforskningen.Jag vill alltså inte ge legitimitet åt bilden att svensk genusforskning inte skulle klara sig självständigt i konkurrensen med andra forskningsområden. Den är bättre än så och håller högre kvalitet än så. Genusforskningen är inte satt på undantag.När det gäller förslag om att titta närmare på olika strukturer och ojämställdhet har vi i den forsknings- och innovationspolitiska propositionen som jag nämnde i mitt svar gett för att forska just inom sådana områden. Det tycker jag väl tillfredsställer det önskemålet. Att forskningspropositionen ger en ökning av satsningen på forskning garanterar inte att de medlen kommer att gå till just genusforskning. Det är universiteten som självständigt ska fördela dem.Därför är det intressant att se vilka möjligheter som finns inom olika forskningsdiscipliner och också kopplingen till Horisont 2020.I beslut står det i punkt 23: "Verksamheten inom Horisont 2020 bör vara inriktad på att främja jämställdhet mellan män och kvinnor inom forskning och innovation, i synnerhet genom att ta itu med de bakomliggande orsakerna till obalansen mellan könen genom att utnyttja hela den potential som finns hos både kvinnliga och manliga forskare, och genom att integrera jämställdhetsaspekten i projekt i syfte att förbättra forskningens kvalitet och stimulera innovation. Verksamhet bör också syfta till att principerna om jämställdhet mellan kvinnor och män ska genomföras i enlighet med artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 8 i EUF-fördraget. "Min fråga är återigen: Vad tänker statsrådet vidta för åtgärder för att detta ska bli verklighet nu när vår egen forskningsproposition inte tog upp genusforskningen? Mitt svar på detta är att 9 miljarder till forskning och innovation, 32 särskilda miljoner till och en stark genusforskningstradition på tio lärosäten i är en god garant för att vi kommer att fortsätta att arbeta med de viktiga frågor som ni belyser.Regeringen som huvudman för lärosätena bedriver ett aktivt arbete gentemot lärosätena för att jobba med jämställdhet genom regleringsbreven och inte minst med de rekryteringsmål som vi har satt upp. Vi kommer att följa upp dem.Det känns ändå som ett bra steg i rätt riktning när av professorerna är kvinnor jämfört med hur det såg ut och att sju av tio rektorer på de största forskningslärosätena i är kvinnor.Vi är på väg åt rätt håll. Det för man glädja sig åt som vi fortsätter att arbeta för mer jämställda universitet och högskolor när det gäller både bemanning och innehåll i forskningen. har frågat integrationsministern om vad han avser att göra för att förstärka och förbättra sfi-utbildningen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen.Tillgång till en väl fungerande utbildning i svenska, anpassad efter den enskildes behov, förutsättningar och mål, är en viktig del av de flesta nyanländas integration i . Som lyfter fram finns det anledning att ställa frågor om individanpassningen av utbildningen i svenska för invandrare (sfi) och hur den fungerar. är det tydligt uttalat i skollagen (2010:800) att hänsyn ska tas till den enskildes behov av att kunna kombinera studier i svenska med arbete, praktik och andra utbildningar.Trots det kan vi konstatera att graden av individuella lösningar är mycket låg och att majoriteten av eleverna går samma väg genom utbildningssystemet oavsett mål med studierna. Regeringen anser mot den bakgrunden att det bör övervägas hur en bättre mål- och individanpassning av utbildningen i svenska språket för vuxna invandrare kan åstadkommas så att den bättre svarar mot individens mål, behov och yrkesval.Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1) aviserat ett statsbidrag på totalt för kvalitetshöjande insatser inom sfi. Det ska bidra till ökad kvalitet och individanpassning av utbildningen. Utöver det pågår en översyn av både sfi och den grundläggande vuxenutbildningen inom ramen för två utredningar - (U 2011:07) och (U 2011:05). Både sfi och vuxenutbildning på grundläggande nivå är viktiga former när det gäller nyanländas integration i , som ska redovisa sitt uppdrag , ska enligt sitt ursprungliga uppdrag föreslå hur valfrihet och individuell anpassning kan ökas inom sfi (dir. 2011:81). Regeringen har gett utredningen ett utökat uppdrag att även föreslå hur utbildningen i svenska språket bättre kan anpassas till de mål som den enskilde har med sina studier samt överväga om Arbetsförmedlingen bör ges möjlighet att upphandla den utbildning i svenska som ingår i en etableringsplan enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare (dir. 2013:10).I det utökade uppdraget till ligger också att överväga om all utbildning i svenska språket för vuxna invandrare bör ges inom vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna för att på så sätt öka förutsättningarna för en mer individanpassad utbildning och snabbare genomströmning.När utredningen har presenterat sina förslag kommer jag att återkomma i frågan.