· H010487 · 2013-08-15 13:25:59 — har frågat mig vad som händer i frågan om att söka andra vägar för att lösa frågan om en ändamålsenlig, kostnadseffektiv och brukarorienterad tolktjänst.Bakgrunden till frågan är att jag , i svar på fråga 2012/13:62, meddelade att regeringen inte har för avsikt att remittera betänkande (SOU 2011:83) och att regeringen söker andra vägar för att lösa frågan om en ändamålsenlig, kostnadseffektiv och brukarorienterad tolktjänst. Det huvudsakliga skälet var att de kostnadsberäkningar utredningen redovisade inte gav en heltäckande bild av alla de konsekvenser som följde av utredningens förslag.Ca 1,3 miljoner personer i är vuxendöva, barndomsdöva, hörselskadade eller dövblinda. Av dessa är drygt 6 000 personer aktiva tolkanvändare. Det står att läsa i SOU 2011:83. Modern teknik och medicin har förändrat innehållet i tolkbehovet men också skapat helt nya möjligheter för döva och hörselskadade personer att delta aktivt i samhällslivet och på arbetsmarknaden. Tolkbehovet kommer sannolikt också att se annorlunda ut . Tolkanvändarna är mer aktiva än tidigare generationer i arbetslivet, inom utbildningen och . Alternativa tekniska lösningar utvecklas och kommer sannolikt också att kunna ersätta tolkbehov i vissa situationer.En grundläggande förutsättning för att barndomsdöva, vuxendöva och hörselskadade personer samt personer med dövblindhet ska kunna vara fullt delaktiga i samhället och kunna tala sitt språk på lika villkor som alla andra är att det finns en väl fungerande tolktjänst som kan möta både dagens och morgondagens behov och som kan anpassas till den utveckling som sker på ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt.Tolktjänstutredningen gjorde en grundlig kartläggning och analys av hur samhällets tolktjänst fungerar och framför allt av vad som inte fungerar. Utredningen framhöll att det finns problem förknippade med att skyldigheten att anordna tolk är uppdelad på många olika huvudmän och att det finns oklarheter i betalningsansvaret. Enligt utredningen upplevs dagens system av många som både svåröverblickbart och osäkert vad avser likvärdig tillgång till tolk.Det är viktigt att utredningens arbete tas till vara när vi nu överväger hur frågan om en framtida organisation av tolktjänsten ska kunna se ut i vårt land. Det pågår ett arbete inom som tar sin utgångspunkt i kartläggning, analys och förslag. Detta arbete syftar till att ta fram förslag till framtida reglering, organisering, finansiering och placering av en nationellt samordnad tolktjänst till döva, hörselskadade och personer med dövblindhet.En viktig förutsättning för regeringens fortsatta överväganden i frågan är att de förslag som lämnas är kostnadsneutrala i förhållande till nuvarande organisation och möjliggör en god budgetkontroll och styrning från huvudmannen eller huvudmännen. Förslagens långsiktiga ekonomiska konsekvenser ska därför analyseras, och långsiktig finansiell hållbarhet ska värnas. Konsekvens- och kostnadsanalysen ska också innefatta en bedömning av effektivitetsvinsterna av förslag om en nationellt samordnad tolktjänst. Tack, , för svaret! Jag kommer från län, och där finns en ganska stor andel av landets döva samlade då man har skolor och liknande, så i förhållande till länets storlek är det ganska många döva som bor och lever där. Därför känns det extra viktigt att ta upp den här frågan som jag även har ställt interpellationer kring för . Även då såg man att det är en röra kring frågorna om tillgång till tolk.För döva och hörselskadade är möjligheten att få hjälp med tolk en förutsättning för att man ska kunna vara delaktig i samhället och för att samhället ska vara tillgängligt. är det utredningen om bristande tillgänglighet som diskriminering lades fram. Representanter för olika organisationer sitter utanför varje torsdagsmorgon och protesterar mot att regeringen inte har gjort någonting åt det här om att göra brist på tillgänglighet till grund för diskriminering i diskrimineringslagstiftningen. Det här hänger naturligtvis ihop med det som min interpellation handlar om.Jag hittade en debattartikel som representanter för de berörda organisationerna skrev direkt efter att lade fram sitt betänkande. De skrev bland annat: "Utredningens förslag med en statlig myndighet, innebär bättre och mer likvärdig tillgång till tolk, bättre kvalitetsutveckling och uppföljning samt bättre resurs- och kostnadseffektivitet. Det betyder mer och bättre tolktjänst för samma skattepengar som , vilket regering och riksdag har all anledning att säga ja till. Tolktjänsten har ett demokratiskt uppdrag av yttersta betydelse för dövas, hörselskadades och personer med dövblindhets delaktighet i samhället. Tolkning, t ex användning av teckenspråkstolk, skrivtolk eller dövblindtolk, behövs inom utbildning, arbete och fritid. "Det står vidare att utredningen visade vad man har vetat länge, nämligen att tolkverksamheten inte fungerar bra . "Ansvaret för tolktjänst är uppdelat mellan staten, landstingen, Arbetsförmedlingen, och . Tillgång till tolktjänst regleras av delvis motsägelsefull lagstiftning, vilket har lett till en djungel med oklara ansvarsförhållanden och onödig administration. måste man t ex vara inskriven som arbetssökande på Arbetsförmedlingen för att få bidrag till tolktjänst, detta trots att man har ett arbete som man behöver tolk till. Detta är både absurt och kränkande. - - - har haft såväl en referensgrupp som en expertgrupp. Båda dessa grupper är helt eniga om behovet av en ny tolktjänstmyndighet, vilket är att betrakta som unikt. En tydlig nationell huvudman skulle flytta på många av de hinder som finns för att samhället ska kunna utnyttja den resurs som vi är. Vi har viljan och kraften, men mycket av den går åt till att hantera ett onödigt komplicerat system. "Den här synen på utredningen och även på direktiven, som man anser vara bra, gör att besvikelsen är stor över att utredningen inte ens kommer att skickas på remiss.Detta är bakgrunden till en tidigare fråga och till den här interpellationen. Det vore intressant om kunde utveckla sin syn på att man inte skickar ut utredningen på remiss. I län har man naturligtvis stor erfarenhet av och kunskap om både tolktjänst och behov som personer med hörselnedsättning har, därför att där har man mycket utbildning samlad och där finns mycket kompetens och kunskap.Låt mig säga att jag är väldigt glad över utvecklingen att personer med olika funktionshinder blir mer aktiva i vårt samhälle, både i samhällsliv och i arbetsliv, och att efterfrågan på tolktjänster därmed ökar. är det också spännande med den teknikutveckling som sker. Vi vill att alla, oavsett funktionsnedsättning, ska kunna leva som alla andra. Det är målsättningen. Det var därför som vi tillsatte , för precis som anger tyckte även vi från regeringens sida att tolktjänsten inte fungerade bra. Det är för många parter inblandade, det är svåröverblickbart för den enskilde och det finns ett antal lagar och regelverk som är inblandade. Tolktjänsten berörs i hälso- och sjukvårdslagen, i förvaltningslagen, i skollagen, i diskrimineringslagen, i och i förvaltningsprocesslagen. Det blir svåröverblickbart för alla, inte minst för dem som ska använda de här tjänsterna. Därför tillsatte vi , och direktiven var väl formulerade.Kravet på alla statliga utredningar är att lägger man förslag ska man också visa på en finansiering. Det vi kunde se i den här utredningen var att man lade fram ganska många förslag, men man redovisade inte alltid finansieringen. Vi kan inte skicka ett förslag som inte är fullkomligt utrett och som inte redovisar kostnader på remiss. Där finns det en begränsning. har tillfört oss mycket ny kunskap genom det kartläggningsarbete som man har gjort.Problemet kvarstår, och det är därför som vi nu försöker att komma vidare på ett annat sätt. Vi har gjort kompletterande utredningar, och vi tittar naturligtvis på hur finansiering och organisering ska kunna se ut för att vi ska kunna få en mer ändamålsenlig tolktjänst utifrån den enskildes perspektiv.Utgångspunkten för det arbete som vi gör nu är att vi vill få till stånd en ökad likvärdighet i landet och en rättssäkerhet. har det varit så att det har berott lite på var man bor hur tillgången till tolktjänst har sett ut. Det är inte hållbart. Vi vill också skapa bättre förutsättningar för tolkanvändarna att få en överblick, och det ska naturligtvis vara resurseffektivt och ge förutsättningar att säkerställa att det är en god kvalitet på tolkverksamheten.Utredningen föreslog ju att det skulle bildas en särskild myndighet för bara den här verksamheten. Det är ett förslag som vi inte ämnar gå vidare med, eftersom det skulle bli en väldigt liten myndighet, och myndigheter har vi redan ganska många. Däremot tittar vi på var en nationellt samordnad tolkverksamhet skulle kunna rymmas inom ramen för redan befintliga myndigheter. Det är en fråga som vi prövar i samband med det här. Ett arbete är alltså på gång på . I det svar som jag fick på en tidigare fråga kom det här upp med att det skulle kunna vara dolda kostnader, eller vad man ska kalla det, i förslaget. Men utredningen säger att de administrativa kostnader man har på grund av den osäkerhet och otydlighet som finns till och med skulle kunna bli lägre och att man skulle kunna få ut mer tolkning av de resurser som man har.Sedan kan man väl tycka att om det nu visar sig på en del områden, vilket togs upp både i den förra interpellationen och i den här, att det finns brister i samhällets stöd till människor som behöver det kanske man får fundera på om det finns fog för att skjuta till mer pengar. Men när det gäller det har den här regeringen gjort det omöjligt på många sätt och vis, eftersom man har infört jobbskatteavdragen. är det femte jobbskatteavdraget på gång, och man har sänkt skatterna med runt 116 miljarder. Det är klart att det är svårare att hitta pengar till de här ändamålen då.Det absolut viktigaste för den som är döv eller hörselskadad är att han eller hon - precis som i den förra interpellationen - även här måste kunna vända sig till ett ställe oavsett varför det finns ett behov av tolk. Vare sig man ska studera eller om det handlar om vardagstolkning eller någonting annat ska man inte behöva vända sig till alla möjliga instanser för att få det man borde ha rätt till. Detta är grunden för det hela. Även utredaren såg att för att få det var inne på, det vill säga en likvärdighet över landet, vore det bra med en samlad organisation. Det är också bra om ni hittar ett annat sätt att organisera detta på som innebär en nationell samordning. En egen myndighet är kanske inte det viktiga i sig, utan det viktiga är att slippa gränsdragningarna mellan olika sätt och framför allt - sett utifrån den enskilda individen - att man får en ingång. Det tror jag är det absolut viktigaste.Jag reagerade på historieskrivningen i svaret, att cirka 1,3 miljoner personer i är vuxendöva, barndomsdöva, hörselskadade eller dövblinda och att drygt 6 000 av dessa är aktiva tolkanvändare. Man skulle kunna tolka det som att det är mindre viktigt att hitta en fungerande organisation för att det är en så pass liten grupp, men jag hoppas verkligen inte att det var tanken. Och det är bra att tekniken gör att man kanske kan klara sig utan tolk, men vi får inte förutsätta att det är så när vi bygger upp organisationer. Det viktiga är att vi ser till att de människor som har behov får dem tillgodosedda på ett så bra sätt som möjligt. Förhoppningsvis är vi överens i den delen. Skrivningarna om antal är direkt hämtade ur utredningen och är mer tänkta att tjäna som sakupplysning så att vi vet vilket antal vi talar om.Sedan vill jag verkligen betona vikten av de 6 000 som har behov av en väl fungerande tolkverksamhet . Det är därför vi har tillsatt utredningen, och det är därför vi arbetar med frågan.Tack för inspelet om att en egen myndighet inte är en angelägenhet i sig för Socialdemokraterna utan att ni precis som regeringen ser behovet av en fungerande nationell samordning som det primära målet och inte just inrättandet av en ny myndighet. Vi har en hel del, och vi tror att en befintlig myndighet skulle kunna sköta det här på ett alldeles utmärkt sätt.När det gäller finansieringsfrågorna skriver att den inte bedömer att mer resurser behövs utan snarare att det går att få en mer effektiv användning av befintliga resurser. antyder att Socialdemokraterna kanske kan tänka sig att skjuta till mer pengar, men jag har inte sett något sådant förslag från er. Om det finns ett sådant förslag, och om ni tycker att det ska skjutas till mer resurser, är jag intresserad av att få veta det. Ett sådant förslag har inte kommit till min kännedom, men jag vill gärna ha ett svar.Jag har heller inte förstått att Socialdemokraterna har en annan mening än att de fyra jobbskatteavdrag som har genomförts ska ligga kvar. Så här i budgettider vore det intressant att få veta om det finns en annan mening hos Socialdemokraterna, eftersom detta antyddes i debatten. Återkom gärna i den frågan.Det finns många frågor som är av stor vikt, men för människor i behov av tolktjänst är denna fråga av allra största vikt, dels för att de precis som vi vill ha likvärdighet över landet och att det inte ska spela någon roll var man bor någonstans, dels för att de precis som vi vill ha ett lättöverskådligt system med en part som man vänder sig till och där man vet att riktlinjerna gäller lika för alla. Därför jobbar vi nu med detta på departementet, och förhoppningsvis kan vi lägga fram en promemoria som kan gå ut på remiss. Det är ambitionen, och det är i den riktningen vi arbetar. Jag hoppas att det är en glädjande nyhet för . är det kanske inte de glädjande nyheterna för mig som är viktigast, utan viktigast är att de människor vi talar om får en väl fungerande tolkverksamhet. Jag är fortfarande lite fundersam över skälet till att utredningen inte gick ut på remiss eftersom förslagen från utredningen, som det ser ut , faktiskt är finansierade. Det kan säkert finnas andra bevekelsegrunder för att inte inrätta nya myndigheter.Det är bra om det så snabbt som möjligt tas ytterligare steg för att få en nationell samordning. Jag har hört ryktas att det är på gång - även om det inte framgick av svaret - omkring 2015. Vi som håller på med dessa frågor vet att det tar tid. Det är väl bra om dessa steg tas så snabbt som möjligt så att det går att få en lösning på frågan, som har hängt i luften under många herrans år.Nu diskuterar vi inte jobbskatteavdragen i första hand, men jag får skylla mig själv för att jag tog upp dem. pratas det från regeringens sida om att föreslå ett ytterligare avdrag, det vill säga ett femte jobbskatteavdrag. I det läget borde det vara angeläget för och andra som håller på med sociala frågor och känner till behoven inom det området att verkligen sätta press på dem som förespråkar avdragen och avsätta pengar så att man får en välfärd värd namnet. Som det är nu börjar det verkligen gå åt fel håll. Låt mig först säga att de fyra jobbskatteavdrag som har genomförts inte har skett på välfärdens bekostnad. Tvärtom har vi rustat välfärden som avdragen har genomförts. Det är det sätt vi arbetar på. Man ska inte behöva kompromissa om välfärden.För övrigt har jag hört nämnas från Socialdemokraternas partiledare att han också kommer att godkänna ett femte jobbskatteavdrag, kanske inte i första rundan men . Det brukar vara de vanliga beskeden.Vi har för avsikt att komma till skott i frågan om tolktjänst . Vi försöker att vara så snabbfotade som det bara går. Jag har ingen anledning att dra angelägna frågor i långbänk. Tvärtom vill jag ha dem effektuerade och genomförda så fort det bara går. Frågan har hög angelägenhetsgrad för min del. Jag vet att det finns så många tolktjänstanvändare som är i behov av ett mer lättöverskådligt system. Därför arbetar vi med stor frenesi och hög aktivitet.Tack för debatten!