· H010216 · 2013-02-14 17:04:14 — har frågat mig vad jag avser att göra för att nyanlända kvinnor ska få samma stöd som nyanlända män för etablering på arbetsmarknaden.Vi är helt eniga om att samhällets stöd för etablering måste vara utformat så att det ger kvinnor och män samma förutsättningar. Det är centralt att ett jämställdhetsperspektiv integreras i all verksamhet som bedrivs av statliga myndigheter, kommuner och landsting.Det tar betydligt för utrikes födda kvinnor att etablera sig på arbetsmarknaden jämfört med för utrikes födda män. Det är en stor jämställdhetspolitisk utmaning att komma till rätta med de skillnader som finns i sysselsättningsgrad mellan utrikes födda kvinnor och män.Regeringen har vidtagit flera åtgärder som har bidragit till att stärka kvinnornas möjligheter till en snabbare etablering på arbetsmarknaden, och flera åtgärder är också på gång.Etableringsreformen, som trädde i kraft , är ett viktigt steg. Reformen är utformad för att öka förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män. Den nyanlände får professionellt stöd för att snabbt få en individuellt anpassad etableringsplan. För att en familj ska få full etableringsersättning ställs krav på att såväl män som kvinnor deltar i etableringsinsatser. Etableringsersättning är en individuell ersättning som inte påverkas av inkomsterna hos andra personer i hushållet, vilket skapar starkare ekonomiska incitament för både kvinnor och män att delta i etableringsinsatser. En viktig effekt av reformen är att både kvinnor och män kommer i kontakt med Arbetsförmedlingen och erbjuds arbetsförberedande insatser betydligt snabbare . Tidiga insatser har stor betydelse för en snabbare etablering på arbetsmarknaden.Regeringen har i budgetpropositionen aviserat en permanent utvidgning av målgruppen för etableringslagen. En utvidgning av målgruppen innebär att fler anhöriga kommer att omfattas av rätten till tidiga etableringsinsatser. Eftersom av anhöriginvandrarna är kvinnor har en sådan förändring stor betydelse för nyanlända kvinnors möjlighet till stöd för sin etablering. Regeringen avser att återkomma med lagförslag till under 2013.I budgetpropositionen finns ytterligare förslag som syftar till att utveckla de etableringsinsatser som erbjuds de nyanlända så att de blir mer effektiva och anpassade efter individens förutsättningar och behov.Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att analysera och fördjupa kunskapen om nyanlända utrikes födda kvinnors och anhöriginvandrares förutsättningar för etablering och att lämna förslag på ytterligare åtgärder som behöver vidtas för att åstadkomma ett ökat arbetskraftsdeltagande i denna grupp. I utredningens uppdrag ingick även att föreslå åtgärder som säkerställer att nyanlända får en individuellt anpassad etablering som är likvärdig för kvinnor och män. redovisade utredningen en kartläggning av uttaget av föräldrapenning bland nyanlända utrikes födda kvinnor och män. Utredningen konstaterade att föräldrapenningens nuvarande regelverk möjliggör ett långvarigt och intensivt uttag av föräldrapenning även för barn som är äldre när de kommer till . Ett långvarigt uttag av föräldrapenning när barnet är äldre kan motverka ambitionen att nyanlända föräldrar bör delta i arbetsförberedande insatser som kan föra dem närmare arbetsmarknaden. Regeringen har därför i budgetpropositionen aviserat ett förslag om att högst av föräldrapenningsdagarna ska kunna sparas till tid efter barnets fyraårsdag.Regeringen avser att i denna del återkomma med lagförslag till under 2013.Utredningen presenterade sitt slutbetänkande . Utredningens analys och förslag till åtgärder blir nu ett viktigt underlag för regeringens fortsatta arbete för att öka arbetskraftsdeltagande och sysselsättningen bland utrikes födda kvinnor. Jag ser fram emot debatten med frågeställaren. Tack för svaret. Det gläder mig att även statsrådet tycker att kvinnor och män ska ha samma möjlighet till etablering i samhället. Men ser verkligheten inte ut så trots att etableringsersättningen är individuell. Det förutsätter att kvinnor och män får samma möjligheter till etablering och den hjälp som behövs för det.I visades tydligt att nyanlända kvinnor missgynnas. De får inte tillgång till arbetsmarknadsutbildning såsom männen får. Männen får så ofta som kvinnor möjlighet till arbetsmarknadsutbildning, och de nyanlända kvinnorna får vänta betydligt längre på en insats. Det gäller speciellt om de har barn och speciellt om barnen är eller om de har en utländsk make.Många myter sprids också om att nyanlända kvinnor inte vill och inte kan arbeta för att de har så många barn och ett så stort ansvar för familj och hem - precis som att männen inte skulle ha det.De flesta kvinnor som kom till och som har varit här har ett eller två barn. har fler än fyra barn. Verkligheten stämmer inte med den bild som målas upp att nyanlända kvinnor har eller får många barn.Detsamma gäller viljan att arbeta. Den är lika hos kvinnor och män. Jag har träffat många invandrarkvinnor som vittnar om att det de önskar allra mest är att få ett jobb. De svarar precis som männen att de vill ha ett arbete för att kunna försörja sig och få en frihet att påverka sina liv och förverkliga sina drömmar. Det är vad både kvinnor och män vill ha.Andra förklaringar till att kvinnor får sämre möjlighet att komma ut i jobb är att kvinnor har låg utbildning. Många är korttidsutbildade. har högst grundskoleutbildning. Det är dock ungefär samma siffra som för männen, som vi inte talar så mycket om. Tittar vi på männen i samma situation kan vi inte se att det påverkar deras möjlighet att få hjälp i sin etablering, och det påverkar inte männen i samma utsträckning som kvinnorna.Herr talman! Även många kvinnor som kommer som anhöriginvandrare har svårt att komma in i arbetslivet. har en av fyra kvinnor som kommit hit aldrig fått pröva på ett arbete, och varannan flyktingmottagen kvinna har aldrig fått chansen att arbeta.Dessa kvinnor riskerar att hamna i ett stort utanförskap och i ett ekonomiskt beroende av en man eller av försörjningsstöd. Det hindrar kvinnan att kunna påverka sitt liv och sin situation och att ta makten över sig själv och sin familj, och det minskar kvinnans frihet.Även barnen riskerar att hamna i fattigdom, och risken finns också att det går i arv till nästa generation, till barnen.Vilka åtgärder har regeringen vidtagit för att förändra? Vilka signaler tycker statsrådet att vi ger nyanlända kvinnor och män i det så kallade jämställda ? Det är en intressant debatt, och statsrådet och jag har haft den tidigare. I grund och botten är det en jämställdhetsfråga. Det förs en jämställdhetsdebatt i om att kvinnor tjänar mindre än män och tar större ansvar för hem och familj. Stressnivån hos kvinnor ökar när de kommer hem från jobbet medan den hos män minskar när de kommer från jobbet.När jag läser blir jag lite skrämd. Vi tycks ha ett Myndighetssverige som diskriminerar nyanlända kvinnor. Utredningen slår fast att nyanlända utrikes födda kvinnor i många avseenden har sämre förutsättningar att etablera sig på arbetsmarknaden. Då borde väl Myndighetssverige ta i och göra allt man kan, men i stället diskrimineras dessa kvinnor. Jag tror att det är detta interpellation handlar om. Dessa kvinnor får sämre utbud hos Arbetsförmedlingen. De får i lägre utsträckning ta del av de åtgärder hos Arbetsförmedlingen som man vet leder till jobb. På detta vis finns en systematisk diskriminering av dessa kvinnor. De har en lägre utbildningsnivå och så vidare.Attityder och värderingar förändrar man inte med lagstiftning; det vet vi alla. Vi måste i stället ha en pågående samhällsdebatt om att nyanlända utrikes födda kvinnor inte får missgynnas på Arbetsförmedlingen.För ett par år sedan visades samma systematiska diskriminering av unga arbetslösa kvinnor. De fick inte heller ta del av det utbud hos Arbetsförmedlingen som innebar att man kom närmare arbetsmarknaden.Det här gör debatten så intressant. Här har en myndighet ansvaret för att flytta dessa kvinnor närmare arbetsmarknaden, men kan man läsa att de inte får ta del av utbudet.Min fråga till statsrådet blir, även om han inte är arbetsmarknadsminister: Vad kan man göra åt det faktum att kvinnor, oavsett om de är nyanlända eller unga, systematiskt diskrimineras av våra myndigheter? Jag tackar för två intressanta inlägg och instämmer i mycket av det som beskrivs.Ann-Christin frågar mig vad regeringen gör och läser högt ur ett betänkande från en utredning som regeringen tillsatt. Ja, en av de första konkreta saker som jag gjorde när jag tillträdde som statsråd var att tillsätta just denna utredning om orsakerna till att invandrade utrikes födda kvinnor har så svårt att komma in på arbetsmarknaden. Jag ska försöka beskriva vad jag ser som huvudförklaringar till denna situation.Jag delar helt syn att detta är en av våra centrala jämställdhetsfrågor. Det som var viktigast under jämställdhetskampen var att kvinnor fick möjlighet att gå till ett jobb och få en egen lön att leva på och därigenom makt över sin tillvaro. Det gav makt att ha egna pengar och att kunna skilja sig om man levde i ett olyckligt äktenskap. Denna kamp drev och Socialdemokraterna ofta gemensamt.När det gäller utrikes födda kvinnor ser vi dock att det är en mycket stor grupp som inte kommer in på arbetsmarknaden. En av mina huvudutmaningar är att vi har ett glapp mellan utrikes och inrikes födda som har jobb. Vi har högre arbetslöshet bland utrikes födda. Det är fler utrikes födda än inrikes födda som står utanför arbetsmarknaden.Analyserar man detta glapp är det också en stor genusskillnad. Skillnaden mellan utrikes födda män och svenskfödda män är mycket mindre än mellan utrikes födda kvinnor och svenskfödda kvinnor.Jag skulle kunna göra det enkelt för mig och säga att det beror på att vi har ett högt arbetskraftsdeltagande bland kvinnor i , och det är en delförklaring. Jag skulle kunna göra det enkelt för mig och säga att utrikes födda kvinnor i jobbar mer än italienskfödda italienskor i , men det säger nog mer om misslyckade jämställdhetspolitik och ointresse för dessa frågor än att vi har lyckats eller inte lyckats.Detta är en gigantisk utmaning, och det är också därför jag tillsatte den utredning vars betänkande interpellationen i hög grad bygger på.Låt mig peka på tre förklaringar historiskt sett. Den första var ett felaktigt mottagande vad gäller ersättningens utformning. Vad innebär det? Jag nämnde det i mitt svar. hade vi introduktionsersättning för flyktingar som i princip var kollektivt baserad, det vill säga baserades på familjen, ungefär som socialbidragets konstruktion. Det innebar att om mannen var först ut på arbetsmarknaden var det ingen vinstmarginal för kvinnan att gå ut på arbetsmarknaden eftersom man måste ha barnomsorg och kvinnan tjänade för lite. Det var en klassisk felkonstruktion som vi också hade när det gällde sambeskattningen av makar, vilket gjorde att kvinnor inte gick ut på arbetsmarknaden.Detta ändrade vi på genom att införa etableringsreformen. är det en individuell ersättning som utgår. Både kvinnor och män ska delta fullt ut i etableringsinsatser för att en familj ska få ersättning. Man ska gå på svenskundervisning och delta i arbetsförberedande insatser och samhällsorientering.Även om jag brukar vara lite försiktig med att dra slutsatser kan man säga en sak, nämligen att vi har ett hyggligt jämställt deltagande i den. Så pass långt har vi kommit.En andra huvudförklaring är föräldrapenningens konstruktion och att föräldrapenningen i sig har varit inlåsande. Den diskussionen fortsätter jag gärna senare under debatten.En tredje är det trycker på och som återfinns i utredningen. Vi har attityder på detta område hos myndigheter, kommuner och inblandade aktörer. Det finns lite grann en uppgivenhet som verkar vara ungefär den här: Bara han kommer i arbete har vi i alla fall nått någonstans.Vad händer då? Jo, det blir ett betydligt längre steg för en invandrad kvinna att komma i jobb. När barnomsorgsplatsen inte finns är det hon som är hemma. När det finns olika åtgärder att sätta in är det framför allt han som får dem.Det är detta vi i grunden behöver förändra, och jag återkommer gärna till det i senare inlägg. Det är jätteviktigt att få makten över sitt eget liv. Det har både statsrådet och jag sagt i våra anföranden. Det är olika traditioner när det gäller hur kvinnor jobbar i olika länder. Det är viktigt att vi jämför svenska kvinnor med de nya svenska kvinnor som kommer till vårt land och att vi jobbar för att kvinnor och män ska ha samma möjligheter. Om vi ska kunna slå oss för bröstet och tycka att vi jobbar med jämställdhet i är det viktigt att de nya döttrarna och kvinnorna som kommer hit får chansen till ett jämställt arbetsliv.Attityder är något oerhört viktigt. Därför tog jag i mitt första anförande upp att vi har gamla myter som blir som sanningar, men inte är några sanningar. Det är viktigt att vi politiker lyfter upp det på rätt sätt. Vissa partier spelar på den planhalvan trots att det är falsk information.Många kvinnor och män har hoppats få ett bättre liv när de kommer till , oavsett varför de kommer hit. Speciellt har många kvinnor hoppats att äntligen komma till ett land där även de blir sedda och får möjlighet att utbilda sig och få ett jobb så att de kan försörja sig. Det finns säkert också en och annan kvinna som kan lämna sin man som kanske inte är den bästa att leva tillsammans med.Det är också viktigt för de flickor som kommer hit att de får möjlighet till utbildning och arbete och kan komma in i samhället. Då krävs det förebilder. Den förebild som man ofta har är föräldrarna. Att ha en mamma som går till jobbet, en mamma som vågar utbilda sig och får chansen till det, är viktigt för att även barnen ska lyckas. Vi kan titta på hur det ser ut historiskt här i . Att man har jobbat oavlönat hänger fortfarande kvar, även om det har blivit något bättre. Många föräldrar har sagt till sina barn: Passa på att utbilda er så att ni får ett något bättre jobb än vad jag fick. Trots att de lever i har nog många kvinnor sagt att deras döttrar ska få en bättre chans än vad de själva fick.När jag pratar med personer som har jobbat med etableringsreformen tar de upp många saker som är relevanta för att det inte fungerar för kvinnor. Det är boendesituationen som ofta inte är löst. Det blir ett hinder för att kvinnorna tryggt ska kunna engagera sig på olika sätt. Det är också bristen på förskoleplatser. När man inte har något boende vet man inte vilken förskola man ska söka sig till. Det är också en brist på kunskap om hur bra förskolan är för barn. Det är en brist att man inte har någon tillsyn för sjuka barn. Är man hemma med sjuka barn eller är det något annat som är anledning till att man inte kommer till utbildningen?Man tar också upp problemet med 18-åringar som får välja på utbildning och etablering. Hade de valt utbildning hade de antagligen fått jobb, men de väljer etablering eftersom det är mer fördelaktigt.Har statsrådet för avsikt att se över dessa problem? När statsrådet och jag debatterar den här frågan brukar vi hamna i föräldraförsäkringen. Vi brukar hamna i att statsrådet säger att han ska komma med en proposition som handlar om förändringar i föräldraförsäkringen. Mitt svar brukar vara att vi inte har sett skrivningen ännu så det är svårt att säga något. Jag brukar säga att vårdnadsbidraget, som den här regeringen står bakom, inte är den mest jämställda reform man kan tänka sig om man ser att föräldraskapet är ett bekymmer när det gäller att kvinnor ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Det är fortfarande rätt intressant att höra.Vi kommer säkert att titta på föräldraförsäkringen när förslaget kommer.Det finns en annan debatt när det gäller föräldraförsäkringen. Föräldraförsäkringen är konstruerad på det viset att den även missgynnar kvinnor som inte har utländsk bakgrund. Vi kvinnor halkar nämligen efter när vi får barn. Vi hamnar i att det är en viktig jämställdhetspolitisk fråga hur man ska lösa kvinnors situation på arbetsmarknaden och hur man ska klara av etableringen av nyanlända kvinnor som säkert har mycket längre väg än andra.Det är en stor risk att vi har nyanlända kvinnor som kommer att bo och leva i och hamna i ett pensionssystem som gör dem väldigt fattiga.Jag tror att det är viktigt att vi har den här debatten här i kammaren så att den inte förs någon annanstans. Vi är inte alltid överens. Som socialdemokrat tycker jag inte att vårdnadsbidraget är något särskilt effektivt jämställdhetsverktyg. Jag delar uppfattning när det gäller att föra denna debatt. Det här är en av våra integrationsutmaningar och en av våra stora jämställdhetsutmaningar. När vi för den här debatten bör vi också påminna om att många som har kommit till vårt land är i arbete. Det finns många utrikes födda kvinnor som är i jobb. De bär upp , och de bär upp äldreomsorgen. Det är också en del av verkligheten.Jag blev glad över att två socialdemokrater ägnar sig åt att läsa högt ur de utredningar som vi har initierat. Det tycker jag är klokt; men läs dem ordentligt.När det gäller föräldrapenning och vårdnadsbidrag ser man, om man läser utredningen, att föräldrapenningen är ett rejält hinder för att utrikes födda ska komma in på arbetsmarknaden. Avsikten med föräldrapenningen är att man ska vara hemma med sina barn när de är små, men man får ta ut den tills de är . Ingen tänkte på effekten när man kommer till med en treåring och en femåring. Då får man per barn, det vill säga på ungefär samma ekonomiska nivå som om man deltar i etableringsinsatsen. Alltför många har valt att stanna hemma, och också blivit uppmuntrade till att stanna hemma. Om vi frågar landets kommuner vilket råd de ger en nyanländ kvinna som går i sfi och har barn som hon skulle kunna ta ut föräldrapenning för, visar den utredning som vi hänvisar till att nästan hälften av kommunerna svarar: Hoppa av sfi och var hemma med barnen.Om hon då hoppar av sfi och är hemma med barnen skapas två problem. Det första problemet gäller henne och hennes chanser. Det andra är att de ungar som kanske är inte kan gå i förskola - mamman tar ju ut föräldrapenning. Vi får då en betydligt sämre språkutveckling bland de nyanlända invandrarbarnen. Jag och Socialdemokraterna anser att förskolan är en ganska viktig start i livet och att vi ska vara stolta över vår förskola. Att de här ungarna inte går i förskolan ger dem en sämre start. Det är bakgrunden till att vi kommer med ett förslag om att förändra föräldrapenningen. Min företrädare var mycket utskälld bland annat av Socialdemokraterna för detta förslag. verkar vi vara överens om att den förändringen behövs.Jag svarar som vanligt när det gäller vårdnadsbidraget. Det är väl ingen hemlighet att jag inte tycker att vårdnadsbidraget är det bästa vi har hittat på, men det är i det här sammanhanget inte huvudproblemet. Det är ett problem på marginalen. Huvudproblemet är snarare det som var inne på, nämligen attitydfrågan. Hur får vi ett mottagande som är mer könsneutralt? Hur ser vi till att ta vara på det engagemang som vi också ser i där utrikes födda kvinnor, precis som pekar på, vill söka jobb? De söker jobb till en början, men får inget arbete. När man inte får något arbete hamnar man i en situation där man till slut ger upp.Om detta är kombinerat med att de inte deltog i svenskundervisning tidigt, vad händer då? Det handlar inte bara om att de inte fick något jobb. De kanske inte heller fick svenska språket. Något som jag kan bli riktigt ledsen över är att , precis som alla andra dagar, gick ett barn med sin mamma och tolkade på och . Barnen har fått svenska språket via skolan. Vad händer då? Barnen blir föräldrar till sina föräldrar. Barnen kommer snabbare in i samhället. I , och andra utsatta områden kan man se hur föräldrar har svårt med föräldraskapet, inte för att de inte vill och inte för att de inte kan utan för att de inte har fått kunskapen om hur det fungerar i och vilka krav man kan ställa på sina barn. De har i någon mening hamnat efter.Det korta svaret till är ja. De saker som du lyfte fram tittar vi vidare på. Jag är otroligt ödmjuk när det gäller att vi måste förändra en del av det som vi har gjort i etableringsreformen efter hand, och vi kommer att behöva fortsätta reformera integrationspolitiken . Vi gör mycket, men vi kommer att behöva göra mer. Det verkar som om vi är överens om att kvinnor och män ska ha samma möjligheter. Men då måste vi också jobba mycket hårdare för det. Då är vårdnadsbidraget något som måste bort. Vi måste ha en förskola där det finns platser för dessa barn. Vi måste se till att båda föräldrarna, både mammor och pappor, får information om hur viktig förskolan är för dessa barn. Förskolan är bra för alla barn. Men då måste vi också våga satsa på förskolan. Sedan kan vi diskutera den problematik som uppstår när det gäller föräldrapenningen. Jag kan ställa mig bakom att det inte är bra. Men det var inte det som min interpellation egentligen handlade om, utan den handlade om att kvinnor och män inte får samma möjligheter till etablering i samhället. Där kan man ha två olika debatter. Vi vet att kvinnor kan och vill komma in i arbetslivet. De önskar precis samma frihet som alla andra. De drömmer om att kunna försörja sig själva. De drömmer om att kunna ge sina barn ett framtida liv som kanske är mycket bättre än det som de själva kanske har haft. Etableringen måste bli mer jämställd, och det måste ske förändringar. De attityder som finns, och som statsrådet tog upp, om att man tycker att de ska gå hemma med föräldrapenning är förödande för barnen, för kvinnorna, för familjen och för hela vårt samhälle. Kring sådant här gror också många negativa tankar. Låt oss tillsammans åtminstone se till att kvinnor får möjligheter. Då måste de få samma möjligheter som männen till etablering. Det är när man är ny i som man kan påverka mycket mer. Det är då man är som mest mottaglig för vad som gäller här. De allra flesta som kommer hit till vill så gärna komma in i vårt samhälle. De vill så gärna bli svenskar och känna att de gör en insats i vårt samhälle. Låt dem därför få bli det. Låt mig ta fasta på vad sade på slutet av sitt anförande om att man vill komma in i samhället. Det är sant. Jag vet att och andra gör precis som jag och träffar människor som är nyanlända i . Jag har inte träffat någon som säger till mig: Jag flydde hit för att leva på bidrag. Tack så mycket. kan man ta det som anekdotisk information vilka jag träffar. Men den utredning som vi har pekat på har tittat på sökintensitet för invandrare och för svenskfödda. Viljan att få jobb är likadan. Det är till och med så att den som är utrikes född i söker jobb i högre grad än den som är född i . Det är därför som vi i grunden lägger om hela politiken med mer fokus på jobb och på egenförsörjning. sade att frågan handlade om att kvinnor och män inte får samma möjligheter. I det ligger effekterna av föräldraförsäkringen. Jag vet att det är jobbigt eftersom ni var så emot de förändringar som vi ska göra. Jag välkomnar att ni är beredda att se över det. Men detta är en förklaring till att man inte har kommit in i svenskundervisningen. Sedan finns det andra. Det är därför som jag har redovisat ett antal saker som vi nu gör från regeringens sida. Jag ska peka på ytterligare en frågeställning som jag välkomnar att Socialdemokraterna och den övriga oppositionen funderar på. talar vi framför allt om flyktingar och deras anhöriga. En annan jämställdhetsfråga, om vi nu ska tala om nyanlända invandrare, gäller anhöriginvandrare som inte är anhöriga till flyktingar. Vi har diskussionen kring den så kallade fruimporten där kvinnor ibland hamnar i rent vedervärdiga situationer. Vi har ett läge där vi har anhöriginvandrade kvinnor, som inte är flyktinginvandrare, som har ungefär likartade utmaningar som flyktinginvandrade kvinnor. Det är också en fråga som jag och regeringen fortsätter att titta på eftersom vi behöver ta tag i dessa frågor tydligare, tidigare och snabbare än vad vi har gjort förut.