· H110133 · 2013-12-03 19:15:16 — har frågat mig om vad som krävs för att frågan om järnvägsinvesteringar mellan och ska prioriteras. undrar också om det inte är dags att tillsammans med ta fram en gemensam plan för utbyggnad av järnvägen för både gods- och persontrafik. Det är med stort intresse som jag och regeringen följer vad som händer på transportinfrastrukturområdet i våra grannländer. hade jag ett möte här i med mina kolleger i och . Det var meningen att också skulle ha varit med. Då informerade vi bland annat varandra om våra infrastrukturplaner. Jag har också träffat den nytillträdde norske kollegan, infrastrukturministern , här i . Vi diskuterade bland annat svensk-norsk gränsöverskridande infrastruktur och resor och transporter, särskilt med fokus på sådana som stärker konkurrenskraften och ger förutsättningar för jobb och tillväxt i båda våra länder. fastslog regeringen som bekant att ska ha ett starkt och hållbart transportsystem och presenterade en närmare 20-procentig ökning av medlen till transportinfrastrukturen . Totalt sett ska satsas på att förvalta och utveckla transportinfrastrukturen. gav sedan regeringen och länsplaneupprättarna i uppdrag att ta fram förslag till ny nationell plan för utveckling av transportsystemet och länsplaner för utifrån regeringens intentioner och riktlinjer. lämnade ett förslag till ny nationell plan för till regeringen . Det förslaget bereds nu inom , och regeringen avser att ta ställning till förslagen . Tack för svaret, statsrådet !Jag skulle vilja börja med att säga att intresset för frågan är stort. Det är kanske lite större än det var när vi hade interpellationsdebatten då vi också diskuterade samarbetet mellan och . Interpellationen som är ställd nu är lite vidare än den vi hade eftersom det då enbart handlade om att skapa möjlighet för dubbelspår mellan och den norska gränsen, strax söder om här interpellationen handlar om både godstrafiken och persontrafiken. Skälet till det är att den norska regeringen nu tydligt har sagt att den vill avsätta för att arbeta med att skapa järnvägsinvesteringar mellan och Norge.Jag har med viss förvåning noterat att i SVT:s Västnytt sagt att det från svensk sida inte är någon prioriterad fråga. I andra sammanhang har hon påpekat att i den infrastrukturplan som arbetat fram - det lades fram förslag - och som regeringen nu arbetar vidare med fram till i vår är den inte heller prioriterad.Mot bakgrund av vad som har hänt på transportområdet i västra förvånar det mig något. Låt mig gå igenom några fakta som det är viktigt att komma ihåg. Till att börja med bor det två och en halv miljon människor i . Det är hälften av den norska befolkningen. De har väldigt mycket gemensamt med vad gäller transportfrågor. Mycket av importen och exporten går från och söderut, inte minst till och hamn där stora båtar går in. Containerfartyget tar 18 000 containrar. Sådana fartyg kan inte gå till utan stannar i . Det innebär att mycket av containertrafiken i stället går på väg mellan och . Det är ett exempel.Järnvägen mellan och är oerhört ineffektiv. Den är långsam. På vissa sträckor genom går tågen i . Det tar betydligt att åka tåg än att åka bil. Med personbil åker man från till . Med lastbil tar det tre och , och om man åker på järnväg tar det . Det innebär att transporterna på väg får allt större betydelse.Vi kan notera att trafikökningen är kraftig. sade att det handlar om en ökning . Jag kan konstatera att vi fått en ökning och är uppe i 700 000 lastbilstransporter över . Inom bara kommer vi att vara uppe i en miljon lastbilstransporter över . Det betyder att vi måste vidta åtgärder . Om vi ska klara klimatmålen måste det finnas kollektiva transportmöjligheter. När det gäller har de, precis som , sett över sin kommande långsiktiga nationella plan, hur den bör eller behöver se ut. De har ungefär samma behov som vi runt storstäderna. Inte minst tittar de på pendlingen runt och hur den ska byggas ut. Den tidigare regeringen i fattade det beslut som den nya regeringen nu har kompletterat, och byggnationen av sträckan från mot Sarpsborg påbörjas snart. Det kommer att pågå framåt 2026. Den sista delen till har aviserats till att kunna byggas . Där har ingenting förändrats i den nya regeringens plan som antagits. Däremot är det alldeles riktigt som säger att de sagt sig vilja avsätta för andra planer, för järnvägsplaner. En sådan skulle kunna vara Oslo-Göteborg.När vi träffades gick vi igenom och jämförde våra planer och tidsperspektiv. Om vi kopplar det till huruvida vi, eller jag, från svensk sida prioriterat den sträckan kan jag säga att SVT-intervjun mer handlade om vad som var prioriterat i förslag. Jag försöker svara uppriktigt på sådana frågor. I förslag för är den sträckan inte prioriterad, vilket jag också sagt. Den finns dock med som en namngiven brist just utifrån långsiktighet och framförhållning.Man ser att godset kommer att öka. Därmed kommer också hamn att ytterligare växa. Inte minst kommer behovet av godstransporter att öka mellan och , precis som sade.Det vi talade om, kan jag avslöja för i denna mycket trånga krets, var att våra departement tillsammans ska sätta sig ned och se vilka förutsättningar det finns för ökad kapacitet samt vilka behov det finns. Det handlar dels om vad som behöver göras i närtid, dels om att få in det hela i en långsiktig planering.Den planering vi nu håller på med sträcker sig till 2025. Vi har också en ny planprocess på gång där man kan göra ändringar beroende på vad som händer och sker. har ett liknande arbetssätt. Här har vi sagt att våra departement ska se hur vi kan jobba tillsammans. Det gäller framför allt det nu aktuella projektet, men vi har även tittat på ett annat gränsöverskridande projekt.Med det sagt vill jag vara tydlig med att det inte finns med i det förslag som presenterat . Det finns inte heller med i förslag. Frågan är vad vi gör för att kunna fortsätta att planera framåt och kunna följa den utveckling som sker, och vi har då sagt: Låt oss titta på det tillsammans. Jag tackar så mycket för den informationen. Låt mig bara göra det lilla tillägget att den rödgröna regeringen i lade fram ett förslag som innebar att man skulle bygga dubbelspår söder om . Det arbetet påbörjas nu.Jag kan notera att det tog från det att man 2003 beslutade - det var som gjorde det - att vi måste ha ett dubbelspår mellan och samt en fyrfilig väg till att få den färdig. Om vi ska göra någonting som ger effekt i någorlunda närtid är det därför ganska bråttom. Man måste fatta beslut nu.Det är glädjande att det pågår en diskussion om möjligheten till samarbete. Jag ser oerhört positivt på det och på att man kanske i första hand koncentrerar sig på möjligheterna att öka godstransporterna på järnväg. är det bara några procent som går på järnväg. Dessutom är det problem att samsas med pendeltågstrafiken. Ett av våra grundläggande problem på är att vi har mycket godstrafik och persontrafik på samma spår. Därför är diskussionen om att skapa bättre persontrafikmöjligheter med höghastighetståg mellan och en viktig långsiktig fråga. Den finns med just för att klara persontrafiken. Man måste alltså ha med båda delarna för att hela systemet ska fungera.Jag tycker att det är oerhört viktigt att i de samtal som ska föras ha med båda dessa perspektiv. Det finns redan ett arbete framtaget av , , och om att på lång sikt bygga en höghastighetsjärnväg mellan de två stora städerna och . Det bor åtta miljoner människor i det här området. Ungefär var tredje nordbo bor alltså i det område som en sådan järnvägssträcka skulle ha betydelse för.På lång sikt skulle det innebära att vi kunde reducera flygtrafiken högst avsevärt och dessutom skapa större möjligheter för affärskontakter, arbetsmarknad och liknande. Det har stor betydelse eftersom vi vet att arbetsmarknadsregionerna blir allt större, och därmed får trafiken och de kollektiva trafikmöjligheterna också en allt större betydelse.Mot den bakgrunden undrar jag om infrastrukturministern har uppmärksammat att det finns två parallella spår att diskutera, dels godstrafiken, dels persontrafiken, men med olika lösningar. Kommer det att finnas med i de samtal som ska föras mellan departementen i och ? Det är inte konstigt att det finns en diskussion beträffande godset när vi ser hur hamn utvecklas till att bli stora hamn. Vi ser hur trångt det kan vara för den allt större mängden gods som ska till storstadsregionerna, av vilka är en. Persontrafiken ökar i och med de allt större arbetsmarknadsområdena där varken kommun-, läns-, region- eller landgräns är ett hinder när vi vill förflytta oss.Samtidigt måste man vara observant på vilka kostnader man är beredd till. Om jag förstår diskussionerna rätt tittar man på den norska sidan i första hand på godstrafik på järnväg, som man vill planera för och se på förutsättningarna för. Det handlar om de höga hastigheterna upp till max . Det kanske inte är det man menar när man resonerar om persontrafik på järnväg som komplement eller konkurrent till flyget, beroende på hur man ser det. Då kanske det är andra hastigheter.Jag har varit i kontakt även med min danska kollega, som också gör stora investeringar i järnvägen. Där poängterar man inte heller de höga hastigheter som allmänt kommer på tal när man pratar om höghastighetståg, utan snarare behovet av att kunna åka sömlöst med en biljett och ta sig fram på ett bra sätt med smidighet i administrationen.Det som framför allt pekas ut i kapacitetsutredning, som vi haft som underlag och som många tyckt varit bra i stora delar, är godsstråken och hur vi får mer gods på våra järnvägar. Arbetet med den här sträckan har man pekat ut som en viktig åtgärd. Jag har lyft in detta i diskussionen med och sagt att vi bör titta på det i första hand.Vi har tittat på om man skulle bygga dubbelspår på den del som är kvar. Det är väl alldeles utmärkt att vi nu har Bana väg i Väst på plats. Mellan och är det bra och nya spår, och det ser hyfsat ut med fortsättningen. Men för den sista biten som är kvar och som man skulle behöva göra någonting åt är kostnaden uppskattningsvis 17 miljarder. Genomför man hela paketet går det åt väldigt mycket pengar. Då kan jag tycka att det är rimligt att se när i planeringsprocessen man kan få in det här så att det geografiskt stämmer överens med övriga landets behov av investeringar. Där måste man prioritera.Nu är det möjligt att sitter på en extrakasse med pengar. Det är där man ramlar ned. Det finns ett otroligt stort behov av mer infrastruktur över hela landet. Det finns knappt någon landsända där man inte tycker att det borde finnas mer. Då kan jag tycka att man får jobba på såväl kort och medellång som lång sikt. Man måste kunna hantera de situationer som uppstår som man förmår planera och tänka långsiktigt. I den ambition för och som vi har pratat om ingår att titta på både hur förutsättningarna ser ut nu och på medellång sikt och vad man skulle vilja uppnå på , efter 2025. Det kanske rent av är fråga om ett 20-årsperspektiv. Det är intressant att infrastrukturministern ser det här som ett viktigt område. Jag vill inte vara alltför retorisk . Om man ska få fram snabba persontransporter är det en viktig förutsättning att man inte behöver konkurrera med godstrafiken. Jag tycker att man ska ha som ambition att få över huvuddelen av godstrafiken på järnväg. Då får vi en konkurrenssituation med persontrafiken, och det är det som gör att man också måste se den andra möjligheten.Jag är naturligtvis klar över att det här kostar pengar. Men banan mellan och är vad jag vet just nu den enda fråga där den norska regeringen och den för en diskussion med gemensamma ambitioner till en lösning. Det är väldigt viktigt att vi skapar en dialog, men vad jag är ute efter är att det nu också gäller att gå vidare med planfrågor och skapa ett gemensamt projekt, kanske i form av ett gemensamt bolag.När det gäller godstransporterna kan jag tänka mig att också industrin kan vara med och finansiera en del. Infrastrukturministern vet att vi har lagt fram ett särskilt förslag om vägslitageavgifter för tunga fordon. skulle det inbringa 46 miljarder. Det har vi som ett viktigt inslag i den socialdemokratiska infrastrukturplanen. Det är klart att en hel del av de pengarna ska gå till långsiktiga järnvägsinvesteringar. Om vi ser de här frågorna som synnerligen väsentliga måste vi också med gemensamma krafter vara beredda att göra tydliga prioriteringar - precis som när det gällde järnvägen mellan och 2003 - eftersom detta har en sådan oerhört stor betydelse. Det pågår även en annan diskussion. driver ett arbete för fri rörlighet inom och bättre transporter över gränserna, inte minst med järnvägen. Det handlar om en godskorridor från ned till . Också är med i det arbetet för att se var de ska haka på. Godset ska vidare ut genom i stort sett sju länder i . Den godskorridordiskussionen är viktig för och ska förstärkas, men det är lika viktigt att vi gör det gemensamt.Vad som är lite intressant är det vi fick höra här på slutet. De 46 miljarder som den samlade oppositionen vill ta in genom en lastbilsskatt från en hårt pressad åkerinäring ska uppenbarligen räcka till mycket, inte bara till det här projektet, utan till i stort sett allting. Låt oss se i ordnade former vad som kan göras, när det kan göras, vad det kostar och hur det ska finansieras. Den nya planeringsprocess som sätter i gång 2014 ger bättre förutsättningar än vad som funnits tidigare. Men till syvende och sist måste det alltid komma pengar.Det är bra att har lyft fram den här frågan. Vi har fått möjlighet att fortsätta den interpellationsdebatt vi hade , och det har hänt lite saker under tidens gång. Vi har haft ett väldigt bra samtal med den nya norska regeringen. Jag har haft jättebra samtal med de tidigare också. Vi fortsätter, eftersom det finns ett starkt behov grannländer emellan av att planera tillsammans .