· H010331 · 2013-04-09 13:02:37 — har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att få ned jämviktsarbetslösheten och förbättra matchningseffektiviteten på den svenska arbetsmarknaden. Nivån på jämviktsarbetslösheten bestäms framför allt av de institutioner och regelverk som omgärdar arbetsmarknaden. För att minska jämviktsarbetslösheten är det centralt att skatte- och socialförsäkringssystemet ger tydliga drivkrafter att arbeta, att utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken rustar människor för jobb samt att det finns ett väl fungerade företagsklimat. Vidare är det viktigt med en väl fungerade lönebildning. Regeringen har sedan den tillträdde 2006 genomfört omfattande åtgärder för att minska jämviktsarbetslösheten och förbättra matchningseffektiviteten. Viktiga reformer har varit jobbskatteavdraget och att återupprätta arbetslinjen i socialförsäkringssystemen. Vi har också reformerat arbetsmarknads- och utbildningspolitiken. Åtgärder har också vidtagits för att stimulera efterfrågan för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden, till exempel nystartsjobb. Trots den utdragna lågkonjunkturen har utanförskapet minskat och sysselsättningsgraden ökat i de allra flesta åldersgrupper jämfört med . Det är tydliga indikationer på att den förda politiken har verkat i rätt riktning. Bedömningen att regeringens politik leder till en högre varaktig sysselsättning och en lägre jämviktsarbetslöshet delas av bland annat , och . Arbetet med att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt fortsätter på bred front. Bland annat för vi samtal med parterna för att öppna nya vägar in på arbetsmarknaden och göra den mer flexibel. Jag tackar för svaret. Ett skäl till min interpellation är att i sin penningpolitiska rapport uttryckte oro för att matchningen fungerar sämre. Man ser sådana tendenser. Man skrev i rapporten att det enligt finns tecken på en försämrad matchning på den svenska arbetsmarknaden, vilket driver upp jämviktsarbetslösheten. Man påpekar att det tar att para ihop lediga jobb och arbetslösa, varpå arbetslösheten riskerar att bita sig fast. Det är några meningar som är hämtade ur den penningpolitiska rapporten, och det är ett skäl till att jag ställde interpellationen. Ett annat skäl är att och jag hade en diskussion i kammaren om restaurangmomsen. Där påpekade jag - klokt nog, vill jag påstå - att det om man vill stimulera sysselsättningen finns mycket bättre sätt. När det gäller den sänkta restaurangmomsen kostar nämligen, enligt Finanspolitiska rådets rapport, varje nytt jobb fem miljoner. Det innebär att pengarna för ett jobb som stimuleras fram på det sättet i stället skulle kunna räcka till tio jobb i sjukvården eller skolan - ja, mer än det egentligen. svarade när vi hade denna interpellationsdebatt så här: Den direkta sysselsättningseffekten om man ökar de offentliga utgifterna är obefintlig. Eftersom det inte hänt något på utbudssidan måste motsvarande justeringar ske via räntepolitiken.Det var alltså ett väldigt uppgivet resonemang. Det säger är att man egentligen inte kan göra någonting, för om man gör sysselsättningsstimulerande insatser genom att till exempel öka antalet anställda i sjukvården kommer att behöva höja räntan därför att det inte har hänt något på utbudssidan. Det som skulle ha hänt på utbudssidan är dock det borde ha gjort för att se till att matchningen fungerar bättre så att man kan trycka ned jämviktsarbetslösheten. Det är det som borde ha hänt. När gör detta konstaterande är det alltså i själva verket så att det är han själv som inte har gjort rätt insatser på utbudssidan. Det är en form av självkritik, skulle jag vilja påstå. Det har gjort under de år han har varit finansminister vill jag påstå i princip är att han har lagt ned eller är på väg att lägga ned den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Det säger är att han i stället ska stimulera fram jobben genom att sänka löner. Det är en lönesänkningslinje. Det är ingen arbetslinje; det är en lönesänkningslinje. Genom jobbskatteavdrag, genom att försämra för arbetslösa och sjuka och genom att försämra socialförsäkringarna tänker han sig att man ska ha bättre incitament att ta jobb. Det handlar då om att ta jobb långsiktigt till ett lägre pris, det vill säga sänka sin lön. Det är Borgs sysselsättningspolitik. När det däremot gäller den viktiga matchningen på utbudssidan, som handlar om att bygga bort flaskhalsarna på arbetsmarknaden och se till att människor har kompetens att ta de jobb som bjuds ut, har inte skött sina uppgifter. Det är en lönesänkningslinje, ingen arbetslinje, . Jag tackar för att han har ställt interpellationen, eftersom det är viktigt att vi diskuterar arbetslösheten, jämviktsarbetslösheten, efterfrågestimulans och vad regeringen skulle kunna göra. Jag har begärt ordet eftersom jag har ställt en interpellation till som just handlar om den misslyckade ekonomiska politiken, vilken jag satte ihop med den misslyckade arbetslöshetspolitiken. visar det sig att tycker att arbetet är så fördelat att han inte ska svara på denna interpellation. Jag passar nu på att ställa dessa frågor i alla fall, eftersom det är som styr på vilket sätt vi ska stimulera efterfrågan och på vilket sätt vi ska ha en trygghet när vi blir arbetslösa och så vidare. De frågor jag har ställt till och som han inte vill svara på är: Vad tänker finansministern göra för att arbetslösheten ska sjunka och inte öka i ? Vad tänker finansministern göra för att stärka ersättningarna vid arbetslöshet? Vad tänker finansministern göra för att hålla uppe köpkraften i tider av massarbetslöshet? Det är de frågor jag har ställt till och som han har hänvisat till . har en mycket hög arbetslöshet om man jämför med resten av EU. ligger tolva i den ligan. Jag vet att brukar hävda att vi har lyckats bra , men det visar sig att elva länder inom EU är betydligt bättre än när det gäller arbetslöshet. , , , , , , , , , och ligger bättre till än vad gör i EU:s arbetslöshetsstatistik . Så kan vi inte ha det. Det är klart att vi ska försöka vara bland de bättre, varför inte bäst, i EU på att bekämpa arbetslösheten. Det är bra för människorna, det är bra för ekonomin och det är bra för landet som helhet.Mina frågor till finansministern kvarstår. Vad tänker han göra för att arbetslösheten ska sjunka, inte öka? Vad tänker han göra med de arbetslösa? Tänker han höja ersättningarna vid arbetslöshet? Vad tänker han göra för att hålla uppe köpkraften? Det är uppenbarligen något som inte fungerar på arbetsmarknaden när vi har en hög arbetslöshet och en långtidsarbetslöshet som har ökat, och även ungdomsarbetslösheten har ökat, som det finns arbetsgivare som söker folk och inte hittar rätt kompetens. misslyckas i genomsnitt var femte rekrytering där arbetsgivarna söker arbetskraft men inte hittar rätt kompetens.Det är ganska enkelt att komma fram till slutsatsen att en hel del av de arbetslösa behöver mer utbildning för att kunna ta de jobb som finns. När man talar om arbetsmarknadspolitik eller jobbpolitik talar man ofta mycket om att skapa nya jobb. Det är naturligtvis väldigt viktigt, men lika viktigt är att se till att arbetskraften har den kompetens som krävs för att ta de här jobben. Det gäller att rusta ungdomar, och inte minst de arbetslösa, för framtidens arbetsmarknad. Det är den enda långsiktiga vägen ut ur arbetslösheten. Det är också mycket bra för att slippa en arbetsmarknad som går mot lönedumpning. Har arbetskraften kompetens kan man också kräva bra löner och bra arbetsvillkor. Det är någonting som vi här i kan konkurrera med. Vi kan aldrig konkurrera med de riktiga låglöneländerna, och det vill vi inte heller. Vi vill inte ha ett sådant samhälle.Därför ställer jag mig mycket frågande till att regeringen fortsätter med dagens åtgärder i jobbpolitiken eftersom de uppenbarligen inte fungerar. Arbetslösheten sjunker ju inte. Den ökar, och vi har inte folk till de jobb som ändå finns.Jag skulle önska att man satsade mer på en aktiv arbetsmarknadspolitik där fokus är att stärka kompetensen hos arbetskraften och inte på dagens politik som egentligen är en straffpolitik där man straffas för att man är arbetslös.Efter 450 dagar som arbetslös hamnar man i fas 3. De flesta som befinner sig där upplever det som ett straff. Det finns en del arbetsuppgifter där som upplevs som utvecklande. Det ska jag inte förneka. Det finns en stor variation, men den usla ersättningen är genomgående. Den är av a-kassan eller försörjningsstöd, det man även kallar socialbidrag. Fas 3 är nu den största arbetsgivaren. Så mycket har det här projektet vuxit.Det som skrämmer mig med fas 3 är att det blir allt svårare att kombinera med utbildning och jobbsökande. har man utökat arbetstiden då man ska vara på plats hos sin fas 3-anordnare. Det är inte självklart att man har rätt att söka jobb eller delta i utbildningar som skulle kunna öka chansen att få jobb under den tiden. Det är ett av många systemfel. Jag tycker att det är vansinnigt att det här projektet går vidare trots att det inte leder till jobb. Det är väldigt få som går från fas 3 vidare till jobb, och det är förnedrande för dem som drabbas av det.Ett annat systemfel är att Arbetsförmedlingen har ett mycket snålt tilltaget utrymme när det gäller vad man får hjälpa de arbetssökande med. Det leder till att de skickar tillbaka till statskassan eftersom man inte kan utnyttja resurserna, och finns det arbetslösa som inget hellre vill än att få en utbildning som skulle öka deras chans att få jobb.Det finns mycket att göra på det här området, och tyvärr händer för lite. har vi förstått hur den socialdemokratiska valrörelsen ska gå till. är alltså det land i som har drabbats värst av krisen och där allting har fallit samman, där arbetslösheten är jättehög, där den sociala otryggheten har ökat, där orättvisorna galopperar och där de offentliga finanserna är sönderkörda, men detta är ju inte sant.På fredag morgon åker jag till informella Ekofin. Jag kommer att träffa 26 andra medlemsländer. Bilden är inte att är krislandet här. Det räcker med att ha en elementär bild av hur utvecklingen har sett ut. Arbetslösheten i har ökat mindre än i de allra flesta europeiska länderna. Det är 18 länder som har haft en större uppgång av arbetslösheten sedan krisen började.Vi har ett arbetskraftsdeltagande som är högst i . Det har minskat i många andra länder. Vi har ett arbetskraftsdeltagande för kvinnor som står ut i särklass. Vi har en sysselsättning som har ökat med 200 000 sedan regeringen tillträdde. Det finns enstaka länder, som , som har klarat detta bättre. har vi haft en reallöneökning som knappast något annat land kan uppvisa. Vi har inte dumpat löner i , utan vi har erbjudit människor bra disponibelinkomstökningar under krisen, medan man i andra länder har fått spänna åt bältet, dra ned konsumtionen och säga upp folk i detaljhandeln.De länder som Socialdemokraterna nu gör till idealet är länder där man under de kommande decennierna ska betala av de skulder man har byggt upp under den här krisen. Ett land som har motsvarande nästan i högre skuldsättning än om man ser det som andel av bnp. De har alltså 80 procents skuld.Jag tycker att det vore ärligt om Socialdemokraterna sade att det är det som är den socialdemokratiska politiken, det vill säga att man dra upp skuldsättningen i och därmed driva fram den politik vi nu ser i de här länderna. Enligt kommer arbetslösheten att öka i både eurozonen och EU . I de tiderna anser uppenbarligen Socialdemokraterna att man ska föra en politik som leder till stora åtstramningar genom momshöjningar.Vad är det som bestämmer jämviktsarbetslöshet? Jo, det är hur mycket det lönar sig att arbeta, hur man sätter lönerna, hur flexibel arbetsmarknaden är och hur bra utbildningssystemet fungerar. Det är nyckelfrågorna enligt alla dem som studerar jämviktsarbetslöshet.Då är det rätt uppenbart att jobbskatteavdrag, arbetslinje, a-kassa och reformer i sjukförsäkringen är viktigt för att man ska få ett ökat arbetsutbud och en bättre fungerande arbetsmarknad. Vi behöver mer konkurrens i ekonomin så att vi därigenom får en bättre fungerande arbetsmarknad. Man ska avreglera och öppna för konkurrens, inte stänga och sluta. Vi behöver en ansvarsfull lönebildning med flexibla kollektivavtal som gör att människor kommer in på arbetsmarknaden. Sådant är viktigt. Vi måste ha ett utbildningssystem som prioriterar kunskap.Sanningen är att Socialdemokraterna har sagt nej till nästan alla de reformer som har sänkt jämviktsarbetslösheten i enligt KI, och . Och vad värre är: Man har i många fall inte bara sagt nej till dem, utan man tänker gå tillbaka och höja jämviktsarbetslösheten så att fler människor varaktigt hamnar i socialt utanförskap.Låt oss komma ihåg vad som sades här i kammaren när vi diskuterade budgetpolitiken. Då var det Socialdemokraternas hållning att regeringen gjorde för mycket. Vi skulle upprätthålla enprocentsmålet och strama åt i nedgångstider. I perioder med svag efterfrågan skulle man skära ned satsningarna. Regeringen tog i för mycket. Jag delar inte den socialdemokratiska hållningen på den punkten. Vi ska tillföra energi och efterfrågan. Vi ska säkra att vi kan lägga en expansiv budget 2013, 2014 och 2015. Det är en politik som, tillsammans med strukturreformer, sänker arbetslösheten. säger att inte är krislandet och tar det till intäkt för att vår kritik skulle vara felaktig. Det är ju precis tvärtom. Just därför att inte är krislandet måste vi naturligtvis kunna prestera mycket bättre när det gäller jobb och att matcha arbetskraft.Vi har resurser som krisländerna har svårt att uppbringa. Men i stället för att göra det som borde göra har han öst ut miljarder på ineffektiva och till och med, tror jag, motverkande åtgärder som har förstärkt krisen. Alternativet till att lägga pengarna på en sänkt restaurangmoms hade varit att låta pengarna vara kvar i den offentliga sektorn för att kunna anställa lärare och sköterskor och skapa jobb.Sverige är inte krislandet, och det är just därför som vi har helt andra förutsättningar att prestera på sysselsättningsområdet. Vi har hamnat i en situation som jag påstår är ganska unik om man ser det i ett historiskt perspektiv. Om jag nu inte minns fel är det 15 länder - eller om det är 16; det är osäkert - som har bättre siffror och slår oss när det gäller arbetslöshet. Från att ha varit ett land i ledande position i har vi alltså halkat långt ned. Det hade vi inte behövt göra just därför att vi inte är ett krisland som , och andra länder i Europa.När det gäller jämviktsarbetslösheten har jag hört säga i den här kammaren att det måste bli billigare att anställa. Det är liksom huvudbudskapet.I har vi en moderatpolitiker som redan i valrörelsen sade ungefär samma sak fast lite mer drastiskt uttryckt, för han hade väl inte nåtts av beskedet att de nu skulle vara det nya . Han sade: Det krävs mer av låglönesektorer. Till exempel måste vi skapa sådana jobb där man står och packar kassar i snabbköpet för några i månaden.Borg uttrycker det inte lika drastiskt, men han har sagt att det måste bli billigare att anställa. Men, , om logiken att ett land utvecklas genom att det ska bli billigare att anställa hade varit förhärskande hade ju stått kvar på fläcken och stampat i Fattigsverige. Hela förutsättningen för ökad välfärd är att man kan betala bättre löner i de nya jobben och att man kan bära högre skatter, det vill säga högre välfärd som är skattefinansierad, med de nya jobben. Det är det som är utveckling, konstaterar att inte verkar ha lärt sig något av det som har hänt, utan huvudspåret är fortfarande att det måste bli billigare att anställa. Jämsides med det har man rustat ned den arbetsmarknadspolitik, utbildningspolitik, skolpolitik och forskningspolitik som syftar till att just ta en annan väg framåt, nämligen att stärka och rusta arbetskraften, att vi ska vara kunnigare och ska kunna bära både högre löner och högre skatter i de nya företagen. Det är det som är utveckling, hade ett seminarium i andrakammarsalen för sedan om jobbskatteavdraget. Den ende som var okritiskt positiv var regeringens representant. Alla andra var tveksamma till vilken effekt det hade haft, för det är inte alls samma sak att öka utbudet av arbeten som att öka sysselsättningen, även om det naturligtvis finns ett visst samband. Om folk bjuder ut sig billigare är det inte säkert att det blir en massa nya jobb. Först och främst pådyvlar oss synpunkter som vi inte har framfört. Han påstår att vi ska ut i valrörelsen och säga att svenska finanser är sönderkörda. Nej, men problemet med er politik är bara att ni har gjort fel fördelning. Ni har sänkt skatterna för dem som har det bäst på bekostnad av de sjuka och arbetslösa och på färre jobb i vården, skolan och äldreomsorgen.Frågorna kvarstår: Hur ska du göra för att sänka arbetslösheten, inte öka den? Hur ska du göra för att öka köpkraften? Och hur ska du göra med ersättningarna till de arbetslösa? Jag har inte fått svar på detta.Jag tror att 427 000 personer i det här landet inte håller med när han säger: Ja, men det har väl gått hyfsat för oss.Vi har ett väldigt stort matchningsproblem. Vi har en långtidsarbetslöshet som har tredubblats. Och ni har halverat komvux. säger: Vi satsar på utbildning. I själva verket har ni slaktat vårt utbildningssystem. har ni lagt tillbaka bit för bit därför att ni har märkt att ni gjorde fel, och så kallar ni det enorma satsningar.Sämre och sämre skolresultat har det blivit i det här landet som regering. Ändå påstår du, , att ni satsar på skolan. Dessutom säger du, , att ni har skapat 200 000 nya jobb. Hur var det egentligen den där tiden efter er valvinst ? Då sade : Det kommer att ta innan vår politik börjar bita. Och det var precis under de där två åren som jobben kom. tillkom 137 000 nya jobb, och strömmade jobben till. Det var när er politik började bita som jobbstoppet kom, . Det är två frågor som vi diskuterar här . Den ena är arbetslösheten och den andra är att arbetsgivarna inte hittar folk. Det är ett allvarligt problem. Man har lyckats skapa arbetstillfällen, men det går inte att hitta folk med rätt kompetens.När det gäller jobbskatteavdraget kan man vid det här laget avskriva den insatsen som jobbskapande. Det har inte lett till nya jobb. Det har upplevts positivt för dem som har fått det, men det leder inte till nya jobb.När det gäller rekryteringsgapet, arbetsgivarna som inte får rätt arbetskraft, är det uppenbart vad som krävs, att de arbetslösa måste få en möjlighet att höja sin kompetens. Därför är det obegripligt att man har dragit ned på just de system som skulle kunna hjälpa de arbetslösa. I till exempel, som jag kommer från, har regeringens minskade anslag till komvux lett till att kommun har fått gå in och satsa, eftersom vi ser att det är så viktigt för våra arbetslösa i vår kommun. Men det tar ju pengar från välfärden, från skola, vård och omsorg, så det är en tuff utmaning för de kommuner som har detta problem.Samtidigt kan man se att det skapas många jobb i . Det är en tillväxtregion. Men det är många som bor i kranskommunerna runt som får jobben. De pendlar in till och jobbar, men Malmöborna har svårt att få jobben därför att de inte har rätt utbildning. Därför förstår jag inte varför regeringen inte helt enkelt satsar på en ordentlig utbildningspolitik och en ordentlig arbetsmarknadspolitik. När det gäller Arbetsförmedlingen skulle man kunna vidga fältet för vilka utbildningar Arbetsförmedlingen får erbjuda. är det väldigt snålt tilltaget.Jag frågar helt enkelt finansministern: fortsätter ni på det här spåret som inte fungerar? Och varför gör ni inte något åt rekryteringsgapet och satsar på utbildning? Då var 260 000 personer arbetslösa i den kvarvarande bubblan av it-problematiken i ekonomin. och var ute på gator och torg och sade: Det är Socialdemokraternas fel och Socialdemokraternas ansvar!Nu skriver vi 2013 och 430 000 är arbetslösa. Då är det någon annans fel. Det är inte regeringens fel, utan det ligger någonstans ute i någon oro i världen. har inget ansvar. Socialdemokraterna bands vid allt ansvar när vi hade 260 000 arbetslösa, men skakar bara av sig ansvaret när vi har 430 000 arbetslösa.Man har genomfört en politik kliniskt som man har sagt ska leda till nya jobb. Men det är inte avsikten, fru talman. Avsikten är något annat, nämligen systemskiftet.Skattesänkningar med 120 miljarder har ökat arbetslösheten och dramatiskt även ökat klyftorna i vårt land. Sänkningen av arbetslöshetskassan skulle leda till nya jobb. Hungriga vargar jagar bättre, löd den primitiva retoriken. Nya människor bultar på port och säger: Det finns ingen arbetslöshetsförsäkring. För vår försörjning måste vi hemställa om bidrag från kommunen.Det bidragssamhälle som ni talade om har inte reducerats, . Det har tagit en ny skepnad i form av fattigdom i stället för försäkring.Jag ger dig chansen, , att berätta: Har regeringen under den massarbetslöshet ni administrerar någon plan eller tanke om när arbetslösheten ska reduceras för unga och för människor i allmänhet? Har ni någon tidsaspekt, ? Det skulle vara utomordentligt intressant att höra.Precis som sade saknas all utvärdering av jobbskatteavdragets jobbskapande effekt. Jag var med på samma seminarium. Givetvis måste statssekreterare bära fram sanningen om 100 000 jobb. I så fall kostar varje jobb 1 miljon. I äldreomsorgen hade det varit tre undersköterskor. I skolan hade det varit åtminstone två lärare och mer därtill. De hade gjort nytta, det hade skapat jobb och det hade bidragit till en bättre välfärd.Anders ! Kan du i kammaren ge oss besked. Har ni någon plan och något mål för hur ni ska bryta den accelererande arbetslösheten i vårt land? Det är en viktig interpellationsdebatt vi har här , och det också viktigt att göra klart vilken situation vi är i. Då är det bra att ha med sig en historiebeskrivning. Det är viktigt att förklara bakgrunden till var vi befinner oss och hur det ser ut.Låt oss börja med att rekapitulera hur det har sett ut det . Vi har ju tvingats till rätt omfattande strukturella förändringar på svensk arbetsmarknad på grund av det stora utanförskap som fanns tidigare.Under Socialdemokraternas tid utförsäkrades 140 personer per dag till förtidspension och långtidssjukskrivning. Det var ett gigantiskt utanförskap. Det är viktigt att ha detta med sig, för är man beredd att ta itu med dessa utmaningar innebär det följdutmaningar. Det är klart att det hade varit bekvämt att strunta i detta faktum och i alla människor som befann sig i utanförskap, att glömma bort dem och inte över huvud taget reflektera över den stora smärta det innebär för dem att inte längre får vara med i samhället. Hade vi struntat i detta hade det varit enklare. Då hade vi sluppit ta hänsyn till många människor på arbetsmarknaden.Men denna regering har antagit utmaningen, tagit problemet på allvar och gjort ordentliga strukturella förändringar för att försöka få tillbaka människor till ett liv i innanförskap och arbete.Det för såklart med sig vissa andra problem. Det gör att det blir lite besvärligare att få människor som har stått länge utanför arbetsmarknaden i jobb. Det är lite större utmaningar med det. Gör man dessutom detta under en kris som är den värsta sedan depressionen innebär det ännu större utmaningar.Hur har det då gått? Finansministern redogjorde tydligt för det tidigare. Trots den gigantiska utmaningen att förändra situationen i under rådande kris har vi minskat utanförskapet. Vi har ökat det totala arbetskraftsdeltagandet, och vi har ökat sysselsättningsgraden i alla åldersgrupper.Ändå drömmer sig Socialdemokraterna tillbaka till en svunnen tid och den stora utmaning som vi faktiskt tagit itu med. Vad är det Socialdemokraterna vill? Vill de gå tillbaka och åter förflytta människor till ett utanförskap? Är det vad de föreslår? Vad är Socialdemokraternas förslag för att ta itu med de strukturella förändringar som har gjorts? Är det en tillbakagång, eller vad är Socialdemokraternas ambition? Det är svårt att utläsa. Jag tackar finansministern för svaret på interpellationen.