· H110162 · 2013-12-18 17:21:50 — i har frågat mig vad jag och regeringen avser att göra för att den judiska minoriteten ska kunna begravas i enlighet med de judiska traditionerna men på samma ekonomiska villkor som gäller för alla andra medborgare i landet.Som i anger i sin inledning har staten mycket riktigt ansvar för att begravningsverksamheten i bedrivs på ett bra och effektivt sätt. Med detta följer ett ansvar att se till att medborgarna inte betalar begravningsavgifter vars storlek inte är sakligt motiverade. Begravningsverksamheten regleras genom lagstiftning, i första hand genom begravningslagen (1990:1144). Med begravningsverksamhet avses de olika åtgärder som har direkt samband med förvaltningen av allmänna begravningsplatser. Begravningslagen medger också att enskilda begravningsplatser får anordnas och hållas bara av trossamfund eller stiftelser som har fått tillstånd till det. beviljar sådant tillstånd om det finns särskilda skäl för det och om det kan antas att trossamfundet eller stiftelsen kan behålla begravningsplatsen och fullgöra de skyldigheter som ankommer på innehavaren av dessa begravningsplatser.Begravningsverksamheten är en allmän samhällsuppgift, och kostnaderna för denna verksamhet finansieras genom en begravningsavgift som är inkomstrelaterad och som betalas av alla som är folkbokförda i . Avgiftsskyldigheten föreligger för alla, det vill säga även för personer som inte är medlemmar i . Begravningsavgiften ska täcka de kostnader som huvudmannen har för att sköta begravningsverksamheten och är alltså inte kopplad till en enskild persons egen begravning.Begravningsavgifterna fastställs med utgångspunkt i de faktiska kostnaderna för begravningsverksamheten, något som medför att avgiftssatsen varierar mellan olika huvudmän. Avgiften är proportionell och räknas fram utifrån den kommunalt beskattningsbara inkomsten. Begravningsavgiften beräknas på så sätt att den totala nettokostnaden för begravningsverksamheten divideras med det totala skatteunderlaget, det vill säga skatteunderlaget för både dem som tillhör och dem som inte tillhör . Resultatet blir begravningsavgiftens storlek per skattekrona.Gravsättning kan i vissa fall ske på en annan ort än den avlidnes hemort. Den huvudman som i sådana fall utför gravsättningen eller vissa andra i lag angivna tjänster har då rätt till ersättning av huvudmannen för begravningsverksamheten på den avlidnes hemort. Ersättningen regleras i en taxa för begravningsclearing som fastställs av Kammarkollegiet. eller stiftelser får efter tillstånd anordna egna begravningsplatser. Genom clearingförfarandet sker kompensation till innehavare av enskild begravningsplats för de tjänster som omfattas av begravningsavgiften. Sådana begravningsplatser kompenseras dock inte för bland annat förvaltningskostnader för drift av begravningsplatsen.Riksdagen har beslutat om ett nytt system med enhetliga begravningsavgiftssatser som träder i kraft . Som en följd av detta avser regeringen att se över clearingsystemet i dess helhet. Genom mina fortlöpande kontakter med trossamfunden via bland annat Regeringens råd för kontakt med trossamfunden håller regeringen sig informerad om de frågor som generellt berör trossamfunden, bland annat frågor om begravningslagstiftningen. Jag tackar statsrådet för svaret. Jag vill nog säga att det inte gav så mycket svar på min fråga utan att det var ett allmänt svar om begravningsverksamheten, men det kanske är en utgångspunkt för denna interpellationsdebatt.Min fråga var ganska specifik, och den gällde just den judiska församlingen och de judiska begravningsplatserna. Den är väldigt aktuell, speciellt här i där den judiska kyrkogården är i stort behov av mer begravningsmark. Det är grundorsaken till min fråga. Historiskt sett har den judiska församlingen varit egen huvudman och haft ansvar för begravningsplatserna och även begravningarna enligt religiösa föreskrifter och traditioner. Statsrådet säger i sitt svar att man har ett clearingsystem. Man clearar kostnaderna för själva begravningen, men förvaltningskostnader för begravningsplatser ingår inte. Det är väl här det stora problemet egentligen ligger, för det är en stor kostnad för en mycket liten församling att anordna en eller utvidga en begravningsplats - eller skapa en ny. Man räknar med att det är kanske 7 000 medlemmar som själva får stå för denna stora kostnad.Samhället har ett ansvar, och jag tycker inte att det bara gäller begravningarna i detta fall, statsrådet, utan det handlar också om att vi har den judiska gruppen som en nationell minoritet. Där tycker jag att det finns ett speciellt ansvar för staten att se till att det inte bara finns möjligheter att bevara den språkliga biten utan även möjligheter att bevara de traditioner och den kultur som följer med den judiska befolkningen. Alla betalar sin begravningsavgift, oavsett vilken religion man tillhör, men i detta fall blir det en betydligt större kostnad för dem som är medlemmar i denna församling och vill ha sin begravning på det sätt traditionerna och religionen säger att det ska vara. Jag tittade lite på begravningslagen, och det står där att man har i uppdrag att tillhandahålla vissa tjänster - bland annat gravplats . Det är kanske där den stora knuten ligger, för den judiska traditionen och den judiska religionen anser att gravrätten ska vara evig. Det kanske är där det blir en diskussion och ett problem.Här i är det som är huvudman. Det är lite unikt; det är bara och som är huvudmän förutom . Jag hade en fundering på om kommunallagen kunde vara ett hinder i detta. Vi fick dock en utredning i går, som överlämnades till statsrådet. Eftersom interpellationsdebatterna drog ut har jag faktiskt hunnit läsa en hel del i utredningen, och där förordas att och ska ingå i systemet med enhetlig begravningsavgift. Min första fråga till statsrådet är: Ser statsrådet en möjlighet att utifrån utredningens slutsatser även kunna inkludera enskilda begravningsplatser i ett sådant kostnadsutjämningssystem? Jag tackar för att frågeställningen väcks. Jag är mycket medveten om de diskussioner och problem som den judiska gruppen upplever och som är accentuerade i . Grunden för problemet är just att man enligt den judiska traditionen vill ha en evig gravrätt. Man vill alltså att graven ska vara för personen inte bara i 15 eller utan . Detta skapar problem utifrån svensk lagstiftning och svensk tradition.Detta har lösts genom att den judiska gruppen har haft egen mark att förfoga över och då kunnat tillförsäkra sig den eviga gravrätten eller genom att man har hittat bra lösningar i samverkan med eller andra aktörer på olika ställen i . Det finns sådana begravningsplatser i och , till exempel.I har man dock hamnat i läget att det fysiska utrymmet inte längre finns kvar. Man behöver ny mark, och man behöver göra i ordning den marken. Clearingsystemet medger som sagt ekonomisk kompensation för ceremoni och gravsättning. Men för att göra i ordning mark och andra tunga investeringskostnader finns ingen kompensation.Man har som sagt hittat bra uppgörelser på andra ställen i men inte i . Det har bland annat att göra med att markkostnaderna är högre och att det är huvudman. Då är man begränsad av kommunallagen, och juristerna i bedömer möjligheten att vara flexibel som liten. Man kan inte gynna en enskild aktör.Jag tror på mångfald och på att ska ha många traditioner som lever sida vid sida även på detta område. Jag tror också på att vi ska ha ett system som ger alla goda och rimliga förutsättningar att klara av detta.Därför har vi fört samtal med och försökt analysera frågan. Vi ser att det redan finns en kompensation i vårt system för ceremoni och gravsättning, men för de tunga förvaltningskostnaderna räcker vårt system inte till.Därför säger jag i interpellationssvaret att jag avser att se över clearingsystemet. Det kan vara en väg att försöka hitta en lösning när vi nu ska få en gemensam begravningsavgift för hela landet. Kan vi inkorporera både och i ett gemensamt system skapas också en möjlighet att i det sammanhanget göra en översyn av clearingavgifterna. Det kan som sagt vara ett sätt att försöka hitta en lösning, men vi är inte så långt framme i beredningsprocessen ännu att vi kan ge ett tydligt besked. Det är dock en tänkbar väg.Min ambition är att hitta en lösning som gör att den judiska gruppen ska kunna fortsätta att ha sin gravplats i med evig gravrätt enligt tradition och kunna sköta det på ett ekonomiskt rimligt sätt. Exakt vilken väg vi ska ta oss framåt på det spåret är för tidigt att säga. Clearingsystemet kan vara ett instrument, och det kan finnas andra.Det har som sagt löst sig ganska bra i andra städer och på andra platser i men inte i . Den judiska församlingen har redan mark och arbetar med att anlägga en begravningsplats. Problemet är pengar; det kostar otroligt mycket. Det gör det för alla som är huvudmän för en begravningsplats. Det är därför kostnaderna har varit så skilda. I vissa församlingar har det blivit oerhört dyrt för att man är en liten församling och har varit tvungen att lägga ned stora pengar på just anläggningen av nya begravningsplatser.Det är inte bara clearingen för själva begravningsakten som man måste se över. Ska vi ha en enhetlig begravningsavgift som ska vara lika över hela landet måste anläggningskostnaden komma in. Annars vet jag inte hur de olika församlingarna och huvudmännen ska klara av det. Man måste på något sätt räkna in detta också.I begravningslagen står det klart och tydligt att uppdraget är att tillhandahålla en gravplats . Det borde det finnas möjlighet att ändra, för begravningslagen är ju rörlig materia som alla våra lagar. Man kanske kan se över den och lägga till något för att tillgodose olika traditioner.Det räknas upp en hel del uppgifter som ska fullföljas och vad som ska ingå i clearingsystemet. Bland annat sägs det att kremering ska ingå, vilket är en ganska stor kostnad. Men för den judiska gruppen är det inget alternativ eftersom kremering så starkt förknippas med förintelsen. Det är omöjligt för en judisk person att kremeras. Det är jordbegravning som gäller, och det tar större plats. På många begravningsplatser har man anlagt minneslundar och annat för att det är ont om plats, men för den judiska gruppen är kremering som sagt inget alternativ.Som statsrådet säger kan den privata marken ställa till det eftersom kommunen inte kan investera i sådan mark. Men frågan är hur mycket man kan lägga in i clearingsystemet. Det går ju inte att jämföra begravningsmark med industrimark eller privat bostadsmark, utan det handlar om ett helt annat samhällsansvar.Det finns nog mycket man kan göra. Det som gör mig lite bekymrad är att vi talar om 2016, så det är en akut fråga för den judiska församlingen i . Vi ska sträva efter att ha ett samhälle med mångfald och att olika traditioner ska kunna leva sida vid sida. Även den judiska gruppen ska ha rimliga förutsättningar att hantera sin tradition på begravningsområdet utifrån sin historia och sina erfarenheter.Jag kommer att arbeta hårt för att vi ska hitta en rättvis fördelning så att det skapas en rimlig situation också för den judiska gruppen. De förändringar vi gör måste dock vara allmängiltiga och generella för alla enskilda huvudmän. Självklart måste det också vara en rimligt ekonomisk kompensation; det får inte vara en över- eller under kompensation.Den analys vi har gjort är att det finns anledning att se över systemet. Vi ger enskilda huvudmän, som den judiska gruppen är ett exempel på, kompensation för exempelvis ceremonier, transporter, gravsättning och liknande. Kammarkollegiet fastställer en taxa som gäller för alla enskilda huvudmän eller om man begravs på annan ort än där man är skriven. Detta kompenserar för en del av de löpande kostnaderna, men som säger är det investeringskostnaderna som är tunga.Nu står den judiska gruppen i inför en sådan investering, och det är uppenbart att det blir besvärligare när begravningshuvudmannen är en kommun. Huvudmannen är mer reglerad och har snävare handlingsutrymme. Som jag har uppfattat det tolkar i alla fall juristerna i det så. Man har mindre möjlighet att vara flexibel än till exempel , som kanske kan hitta lämpliga arrangemang som fungerar.Därför vi måste se över regelverket. Ett spår kan vara att se över clearingsystemet så att man får ta med sig de pengar man betalt när man ska begravas. Det rimliga är att man får en viss kompensation inte bara för direkta, löpande kostnader utan också för investeringskostnader.Vi jobbar med att hitta ett fungerande system som är generellt och allmängiltigt och som skapar goda förutsättningar för inte bara den judiska gruppen utan även för andra grupper. Systemet ska vara neutralt ur kulturell synpunkt och värna en bra och etiskt väl fungerande begravningsverksamhet i Sverige.Jag försäkrar att vi jobbar aktivt med frågan och har höga ambitioner att ge den judiska gruppen en rimlig lösning på den besvärliga situation man befinner sig i. Det låter positivt. Jag hoppas att det händer något , ligger inte långt bort.Jag satt inte i när staten och kyrkan delade på sig och kyrkan fick det stora ansvaret för begravningar, men jag kom in strax efter.Då var det många frågor. Vi hade många diskussioner om hur skulle klara de olika religionernas traditioner och kulturer. var det också mycket diskussioner och klagomål på . Det har löst sig. Man har tagit sitt ansvar och tittat på hur man ska kunna lösa de olika traditionerna och ställa upp. Man har tittat på hur man ska kunna dela in gravplatsen för olika religioner eftersom de har olika traditioner för hur den vigda jorden, som just den religionen ska ha, ska hanteras.Det är också bekymmersamt när säger att om de får ansvar för detta har de inte den enskilda kyrkogården, vilket är vad den judiska församlingen önskar. Man kan inte ens garantera ett judiskt kvarter på de allmänna kyrkogårdarna. Det finns en hel del att göra, men jag är ändå glad för diskussionen. Jag tror nämligen att den är viktig. glömmer vi bort våra minoriteters historia, traditioner och kulturer. Vi pratar oerhört mycket om språket när det gäller de nationella minoriteterna. Där har vi ett ansvar.Med det vill jag önska statsrådet, hela kammarkansliet och alla som finns kvar här i kammaren en god jul och ett gott nytt år.Tack för debatten! Som sagt var delar jag helt intryck att begravningsverksamheten fungerar väl med som huvudman, även för de grupper som inte är medlemmar i . Vi har också begravningsombud som bevakar detta. Ganska förbättrade vi tillsynsfunktionen - har en tillsynsfunktion här - tydliggjorde lagstiftningen och koncentrerade även tillsynsverksamheten på färre antal länsstyrelser för att bygga upp ett slags kritisk massa av kompetens för att kunna följa frågorna mer aktivt. Mitt intryck är att det fungerar bra.Vi har som sagt lite olika traditioner i med som huvudsaklig huvudman, men det är också en del kommuner som är huvudmän. Det blir ibland lite olika tillämpningar av kommunallag och annan lagstiftning.Problemet för är inte att de ska tillhandahålla ett kvarter för den judiska gruppen på en kyrkogård. Problemet är att de inte kan garantera att inte någon annan också gravsätts där. Man får inte registrera människor efter religiös tillhörighet i , vilket är bra. Det andra problemet är att man inte kan garantera evig gravrätt, det vill säga man måste följa begravningslagen som säger och därefter i förlängning. Det är sådana villkor som den judiska gruppen med sin tradition inte anser acceptabla.Nu står de inför en stor utmaning med stora investeringskostnader. Vi ska se vad vi kan göra för att skapa rimliga förutsättningar för dem, på ett sätt så att de inte överkompenseras men inte heller - som jag uppfattar läget - underkompenseras. Vi jobbar för att skapa ett bra regelverk för detta. Det arbetet fortgår.Med detta önskar även jag och kammaren god jul och gott nytt år.