· H11043 · 2013-11-26 19:46:18 — har frågat mig om jag avser att stoppa förslag som hotar att riva upp räls på bland annat delar av Västerdalsbanan och om jag avser att vidta åtgärder för förbättrad upprustning av våra lågtrafikerade banor. frågar om jag har gjort ställningstagandet att det är miljömässigt, trafiksäkerhetsmässigt och samhällsekonomiskt försvarbart att lägga ned delar av Västerdalsbanan, Lysekilsbanan och många andra lågtrafikerade järnvägar i då utsläppen från tunga transporter på väg stadigt ökar.Jag väljer att besvara båda interpellationerna i ett sammanhang.Trafikverket ska inom ramen för sitt uppdrag se över och pröva möjligheterna att vidta långsiktiga åtgärder på lågtrafikerade järnvägar. I det uppdraget ska säkerställa att de resurser som regering och riksdag beslutar om, utnyttjas på ett så samhällsekonomiskt effektivt sätt som möjligt. Jag förutsätter att i enlighet med järnvägsförordningen gör överväganden avseende till exempel Västerdalsbanan eller Lysekilsbanan med det som utgångspunkt. Jag noterar att de två exempel som har tagits upp avser järnvägssträckor där föreslår att underhållet ska upphöra, till exempel en del av Västerdalsbanan där det inte framförs tåg och inga tåglägen har sökts inför den nya tågplanen eller till exempel Lysekilsbanan som inte har trafikerats och där underhållet upphörde . Man ska också vara medveten om att det inte handlar om nedläggningar. Staten ska tillhandahålla järnväg för att den ska användas. Därför kan alltid, om det finns efterfrågan, inleda underhållsåtgärder igen. Ett sådant beslut måste däremot grundas på ett verkligt behov - inte för att järnvägen är bra att ha. Jag tackar för svaret. När det gäller underhåll på Västerdalsbanan och även på andra lågtrafikerade banor kan man ta ganska illa upp när infrastrukturministern uttrycker sig på följande sätt: "inte för att järnvägen är bra att ha." Jag tycker att det är ett mycket märkligt sätt att uttrycka sig. Jag vet inte om ministern har något slags spåkula att ta fram för att få veta vad som kommer att hända om 10, 20 eller . Vi står inför exempelvis stora klimathot som borde göra att man prioriterar järnvägen mycket mer än man gör . Jag har också suttit här och lyssnat på debatten och just det här om underhållet. Vi har fått oss ett brev till handa. Det är en reaktion från en väljare som säger att man har försummat underhållet på Västerdalsbanan . Det gör att man allt eftersom måste sänka hastigheten, naturligtvis, vilket gör att man kan köra färre tåg. Det gör att alla som vill använda tåg som transportmedel inte kan det. Man letar alternativ, vilket är detsamma som att lägga över frakter och persontransporter på väg i stället. Då vill jag bara uppmärksamma församlingen på att den väg vi har är väldigt olycksdrabbad. Det är nämligen vägen upp till , vår stora vintersportort. Det går alltså i varandra. Det är många års försummat underhåll som gör att man också har fått sänka farten - man sänker helt enkelt kvaliteten, och till slut efterfrågas inte det här. Eftersom det har kommit till min kännedom tog jag upp frågan, för man kan väl inte på allvar mena att man ska riva upp spåren? Det är en jättestor investering som har gjorts, och med de framtidsscenarier vi kan se är det väl ändå så att rälsen borde få ligga kvar? Jag tycker att borde ha mer underhållspengar till järnväg, och vi i lägger en kraftig budget för att underhålla lågtrafikerade banor. Vi är nämligen övertygade om att de behövs . Det har också med landsbygdens utveckling att göra - vi har diskuterat storstaden mycket här. Alliansen pratar sig ju varm om att landsbygden ska få utvecklas, och har lagt fram ett 40-punktsprogram om utveckling på landsbygden. Men det är svårt att utveckla en landsbygd utan kommunikationer.Jag hoppas att väljarna i och framför allt i Västerdalarna tittar på debatten och sedan när det är val kommer ihåg att Alliansen inte tänker på landsbygden. "Rälsbrottsalliansen" kommer jag i stället att döpa om er till och hoppas att ni inte får några röster, för landsbygden tänker ni inte ett dyft på. Jag tackar statsrådet för svaret. De här båda interpellationerna är besvarade i ett sammanhang, och det är rimligt att de är besvarade i ett sammanhang. De hänger nämligen ihop - eller snarare borde de hänga ihop. Det finns strategier för hur de skulle kunna hänga ihop rent fysiskt och transportmässigt, men när det gäller det har vi inte fått något svar.Jag blir också upprörd eftersom jag i min interpellation beskriver hur man i slåss med näbbar och klor för att inte bara få behålla utan också utveckla Lysekilsbanan så att den hänger ihop med Västerdalsbanan. Bara som Lysekilsbanan ihop med skulle den dock ha ett stort värde. Det finns till exempel , som vill använda den - och de vill förstås använda en upprustad bana - för att köra över virke bara . Vi har ett stort raffinaderi med en djuphamn utanför , Preem. De ska använda flytande naturgas, och det norska företag som ska besörja naturgasen vill kunna köra den på tåg. Det kan man dock inte, utan det kommer att gå ett tjugotal lastbilar på en liten väg, väg 161, mellan hamn och raffet . Det finns också ett miljöföretag, , som jobbar med vågkraft men inte vågar sätta i gång det i storskalig omfattning. De ser nämligen Lysekilsbanan som en förutsättning för att de ska kunna producera detta och kunna hantera det i . Ledningen för hamn jobbar förstås också för högtryck för att intressera nya kunder för hamnen, bland annat i där företaget utanför kör många hundra tusen ton timmer. De kör det på lastbil ut till , för vidarebefordran på - ett innanhav som vi vet är oerhört förorenat. Med EU:s svaveldirektiv kommer det dessutom att bli dyrare att köra över . Det kanske vore mycket bättre att binda ihop Västerdalsbanan med Lysekilsbanan. Det finns alltså stor användningspotential; det är inte så att vi bara vill ha en bana som något pittoreskt där man kan köra turister på somrarna. Så har man nämligen gjort. Problemet var när lade ned sina transporter där. Då upphörde också underhållet, och det vet såväl och jag som alla andra: Slutar man underhålla någonting - det må vara en järnväg, eller det må vara byggnader - rasar de ihop förr eller . Då är det kanske inte ekonomiskt försvarbart att rusta upp dem igen. Jag vill verkligen ha ett svar på de frågor jag ställde. Är det samhällsekonomiskt, klimatmässigt och trafiksäkerhetsmässigt försvarbart att lägga ned när det finns en sådan potential? Jag tackar för svaret. I slutet av svaret från ministern hörde vi att staten ska tillhandahålla järnväg för att den ska användas, att kan inleda underhållsåtgärder igen om efterfrågan finns och att beslutet måste grundas på ett verkligt behov och inte på att järnväg är bra.Saker sker dock inte bara. För mig bygger samhällsplanering på de beslut vi tar, och vi får det samhälle vi skapar. Så tror jag i alla fall, och det är också därför jag är politiskt aktiv. Lägger man mycket resurser på någonting har man gjort ett val, och lägger man mindre resurser på något har man också gjort ett val. Jag finner alltså det här vara en ganska begränsad syn på en järnvägsräls möjligheter och hur stora de kan vara. Det finns ett tjugotal banor som ligger i farozonen för att läggas ned om de inte får den rättmätiga möjlighet de har att medverka i ett klimatvänligare och energisnålare transportsystem. Det är något vi alla talar om och längtar efter, och i järnvägsnät ingår som har klassificerat som så kallade lågtrafikerade banor, om jag har rätt uppgifter. De har olika standard, ska sägas. Man har alltså utrett dessa banor , och i en översyn listades banorna i olika kategorier med olika utvecklingspotential till banor som bör utredas för avveckling. Om jag har förstått det rätt handlar det även om Lysekilsbanan, som jag framför allt står här för att lyfta fram. Om man tittar på jämförbara banor ser man till exempel Fryksdalsbanan, som har klassificerats som samhällsekonomiskt tveksam. Den är dock är så populär och trafikerad att det börjar bli fullt på spåret, har jag förstått. I har vi , och vi har den lilla Lysekilsbanan som är en avstickare. Det är väldigt tråkigt om man tänker sig att man bara ska ge upp hoppet om en elektrifierad bana i och säga att det inte finns något behov eller att det är så mycket problem att man kanske inte ska göra någonting - som vi har de utmaningar vi står inför när det gäller att kunna transportera oss på ett mycket mer klimatvänligt och energisnålt sätt. Jag kan säga att är känt för ett stort oljeraffinaderi. Det är känt för fiskberedning, och det går en järnvägsräls fram till hamnkanten. Det är en vacker plats på , och ökar biltrafiken avsevärt då hela är ett mycket attraktivt ställe att vistas på som turist, semesterfirare eller båtfantast. Den är unik på många sätt, och framtidens turism behöver även kunna transporteras smart. Här finns den möjligheten redan, men med en järnvägsräls som ligger obrukad är det lätt att tro att det är ointressant.Då får vi väl göra det intressant. Det är något som alla politiska partier i det aktuella området säger sig vilja göra. På lokal nivå och på regional nivå har jag hört detta från, tror jag, samtliga partiers företrädare. i med en grön ordförande har gett i uppdrag att utreda möjligheten till sommartrafik och även engagerat sig för frågan om gods på banan. Det är väldigt tråkigt om regeringen bara lämnar en sådan här bana åt dess öde när det finns ett oerhört intresse, oerhörd potential och fantastiska möjligheter för denna bana. Som vi hört är det alltså ett tjugotal banor som är nedläggningshotade i landet. En av de banorna är Dal-Västra , DVVJ-banan, som går mellan och . Den här banan gick ända hela vägen från till och vidare till . Att det inte går att ta sig med tåg från är någonting som upplevs som en stor brist från både kommunpolitiker och boende. Att både gods- och persontrafik lades ned på den här sträckan är, sett i backspegeln, ett stort misstag och någonting som vi ska lära oss av. Att man rev upp rälsen på sina ställen är ett ännu större misstag. Det misstaget blir inte bättre av att man fortsätter med att vilja lägga ned resten av banan. På den här banan går enligt både godståg, åtta till tio tåg varje vardag, och persontåg , två dubbelturer , samt en hel del chartertåg. Man kan alltså kombinera en tågtur på de vackra vyernas järnväg med en kanalbåttur . Det är en viktig och uppskattad turistattraktion som ger många arbetstillfällen i de berörda kommunerna. Trots detta är det enligt inte samhällsekonomiskt lönsamt att ha kvar den här banan. Jag tycker att det är märkligt att vi räknar på ett sådant sätt som säger att det är lönsammare att lägga ned järnväg där det går godståg och persontåg och köra det på vägen i stället. Kommun- och regionpolitikerna i är upprörda. Det pågår samråd med och om banans framtid.En annan aktör som är mycket upprörd är skogsindustrierna. De använder banan för sina virkestransporter. De mindre banorna är ofta startpunkt för skogsindustrin, för rundvirket som ska transporteras långa vägar. Skogsindustrierna slår fast i sitt yttrande att det kommer att bli mycket dyrare för dem att köra virket på väg i stället. Jag vill fråga ministern: det verkligen försvarbart att lägga ned DVVJ-banan och köra godset på lastbil i stället?Fru talman! Ministern säger i sitt svar, och det är flera som har varit inne på det, att bara det att slutar att underhålla banorna inte behöver innebära att rälsen rivs upp. Men skriver i de samrådshandlingar som skickas ut över landet när det gäller de här banorna precis det. Först bestämmer man sig för att lägga ned underhållet. kan man bestämma sig för att helt lägga ned banan, och sedan kan man riva upp rälsen. Jag tycker att det finns alltför många exempel på räls som har rivits upp. Jag har pratat om DVVJ-banan mellan och ned till . Det är ett exempel. Man har gjort om en del till trädgårdar eller cykelbanor. Det är väldigt svårt att backa utvecklingen och lägga tillbaka en räls i en trädgård eller på en cykelbana. Att lägga ned statlig infrastruktur är ett mycket stort beslut.Jag har ytterligare en fråga till ministern: är det som kommer att ta besluten och när? Kommer den här frågan upp till debatt och beslut i eller i regeringen? Är det vi som får vara med och bestämma vilka banor som ska vara kvar och vilka som ska läggas ned? Eller kommer regeringen att låta besluta vilka banor som ska läggas ned? Svaret från infrastrukturministern är högst relevant med tanke på den ansvarsfördelning som finns mellan regeringen och . Man kan väl hålla med ministern. Jag tycker inte att det är så upprörande. Man kan naturligtvis inte ha en järnväg bara för att den är bra att ha. Vi måste kunna motivera. Å andra sidan betyder inte det per automatik att till exempel Lysekilsbanan ska läggas ned bara för att den inte trafikeras . Det säger inte ministern heller, utan man måste kunna ställa frågan och föra en diskussion om de här banorna. Det man måste diskutera är vad den används till och vilken potential som finns. Finns det en uppenbar potential för att utveckla järnvägen har den naturligtvis en given plats även och ska inte läggas ned. Jag tycker att det är den diskussionen som förs. Finns det bärande argument som kan motivera att en bana ska finnas för framtiden, underhållas och utnyttjas längre fram ska den i ett trafikslagsövergripande tänk vara kvar. Det kommer att fattas beslut längre fram om just Lysekilsbanan och Dal-Västra Järnväg.Jag vet att det pågår en process mellan å ena sidan och berörda intressenter å den andra just när det gäller Lysekilsbanan, som jag känner till bäst. Jag utgår från att en sådan process går ut på man skaffar sig kunskap från sida, tar in vad intressenterna säger och beaktar det seriöst. Det är inte så att det inte har något syfte.När det gäller Lysekilsbanan kan man säga att det på kort sikt finns möjligheter att utnyttja den befintliga banan för godstransporter till hamn. Det finns företag som håller på att etablera sig där, och där är järnvägen en avgörande faktor. nämnde till exempel Seabased. Det finns en sådan diskussion. Det finns en diskussion om malmtransporter från Bergslagen på . Det är naturligtvis viktigt hur man lägger upp kopplingen till den djuphamn som finns i , men där går inte järnvägen . I så fall blir det fråga om ganska stora nyinvesteringar som motiveras av djuphamnsläget och hamntransporterna. I det sammanhanget tror jag att alla inser att det är viktigt att hålla kvar järnvägsområdet, vad man än sedan gör med det. Det är viktigt att hålla järnvägen kvar. Som sagt utgår jag från att syftet med pågående process är att klara ut allt detta och sedan beakta det som kommer fram. Jag utgår också från att utgångspunkten för hela diskussionen är att samrådet inte är ett spel för gallerierna utan att vill skaffa underlag för sitt beslut. Jag ser med ganska stor tillförsikt an att man kan motivera Lysekilsbanans framtida utvecklingspotential och att det beslut som kommer att fattas kommer att styras av det. I har vi i runda slängar 1 järnväg. Vi har just haft en interpellationsdebatt om det stora behovet av underhåll på mer eller mindre stora delar av hela järnvägsnätet. Rent principiellt menar jag, det som flera här hakade upp sig på, att om man har en järnväg som de facto ingen vill använda kan man inte när prioriteringar ska göras prioritera en järnväg som ingen vill använda. Rent samhällsekonomiskt tror jag att det vore fel. Det är grundinställningen. När vi har så mycket järnväg kommer prioriteringar alltid att behöva göras.Wiwi-Anne var inne på hur man tänker kring infrastrukturen. Jag delar helt och hållet det resonemanget.Det är bäst om infrastrukturen kan hänga ihop antingen hela resan eller hela transporten om det gäller gods. Gärna också att man kan kombinera olika trafikslag för att den bästa trafiksäkra, miljömässiga och ekonomiska nyttan måste hänga ihop. Det finns flera av dessa banor som säkert skulle kunna uppfylla den tankegången.Då blir frågan som också var inne på: Vem är det som fattar besluten? Det finns en given process som som ansvarig myndighet måste följa. finns det möjlighet att ansöka om tåglägen, och då får man en intressemarkering om var behoven och trycket finns och var åtgärderna behöver sättas in. kan då inte bara komma fram till att man ska lägga ned en bana även om det är en lågtrafikerad bana, utan man måste följa en given process. Det kan till och med vara så - det kan gälla båda banorna och inte minst Lysekilsbanan - att måste rådgöra med kommunen, regionen eller med näringslivet. Först när skickar ut en förfrågan utifrån att man ska minska underhållet eller upphöra med trafiken, och då kan frågan ställas på sin spets. Alla berörda måste fundera på om de vill ha banan kvar eller inte.Om det bara rullar på av slentrian är det som att ingen verkar engagerad. måste alltså rådgöra med de berörda, och det finns en given process för det.Det är alldeles riktigt som säger, att i det läget kan man få aktuell kunskap om vad som är på gång i regionen, inte minst framöver. Det tror jag är oerhört viktigt.Stina var också inne på DVVJ-banan och skogsindustrierna. Det är också ett resultat av bedömning av en bana, om man har slutat med underhållet eller om man tänker stänga av trafiken. får då en reaktion. Med den kunskap som kommer ut av samrådet får man sedan fatta beslut.Det uppdrag som har från regeringen och de pengar som finns avsatta innebär att man ska vidta åtgärder där de ger bäst effekt. Då har man prioriterat de mest trafikerade banorna. handlar det om att de lågtrafikerade banorna används för godstrafik. Att höja standarden till snabbare persontrafik kostar väldigt mycket pengar. Ministern använder ordet principiellt och säger att ingen vill använda tågen. Men då måste man ju gå tillbaka i historien. Varför vill ingen använda sig av banan? Jo, underhållet har misskötts på till exempel Västerdalsbanan. Det är i alla fall statens ansvar att se till att vi har en järnväg som företagen kan använda.Det har varit en lång process som har lett till inställda tåg och dåligt underhåll. Till slut tröttnar naturligtvis resenärerna. Då blir det inte längre attraktivt att åka med tågen.Jag har tagit del av en riskanalys avseende trafik på Västerdalsbanan. Det konstateras att 27 rälsbrott har inträffat på banan, som är . har det inträffat minst två fall av felaktig eller utebliven ordergivning till tåg som hade kunnat leda till oönskade händelser.Det kan vara svårt att anmäla fel med tanke på den uppsplittring som har skett på de olika aktörer som ska åtgärda felen. Man får inte kontakt med dem, och det är en stor brist.I fråga om Västerdalsbanan tror jag att också ministern är medveten om att den en gång gick ända upp till . Det finns ingen i mina hemtrakter eller ens i mitt hemlän som inte tillstår att nedläggningen är dummaste som har gjorts. Det tycker jag att man ska tänka på inför framtiden.Jag bor i största semesterort . reagerade också på beslutet som kom från . Har man begränsade resurser för underhållet måste man ju prioritera hårdare. Jag och många med mig i den här salen är övertygade om att dessa banor kommer att behövas , men då måste man också anslå mer pengar.Naturskyddsföreningen har pekat på det som är positivt med banan: I skogarna runt järnvägen finns stora skogsarealer. I nära anslutning ligger största sågverk, . Det är det enda av de stora sågverken som inte kan transportera sitt gods på järnväg. Allt körs med lastbil. Företaget säger - det vet jag, för jag har själv pratat med dem - att de gärna vill flytta över sina transporter till järnväg via en upprustad terminal i . Här kan man ju knyta ihop järnväg från olika håll, vilket också var inne på.Vem är det som fattar beslutet? Det är , men det här är så pass stora saker att både riksdag och regering borde vara involverade. Om ingen söker tågläge, om ingen vill köra tåget blir det ingen trafik, och då blir det en självuppfyllande profetia. Då kan man riva rälsen och göra cykelvägar av den. Så kan man naturligtvis se det om man inte är det minsta visionär och framsynt och frågar sig: Hur kan befintlig elektrifierad järnväg fortsätta att användas? Det är ju en ren kapitalförstöring att låta banor förstöras och bygga cykelvägar där.För några veckor sedan hörde jag säga i en interpellationsdebatt att hon hade varit ute på en turné och rest runt i hela landet för att sjösätta och inventera en innovationsstrategi för hur man ska få landet att knytas ihop och leva. Då måste hon ha missat . Här finns ju Hallindens terminal, Skangass, Premraff och miljöföretaget som vet hur man vill använda järnvägen. Men de kan inte göra det på det sätt som de önskar, därför att hotet om nedläggning är så stort.Jag tycker att det är knepigt när ministern säger att får en påse pengar och sedan får man sköta de lågtrafikerade banorna. Vi kommer nog inte att kunna fatta beslutet här i eftersom vi bara beslutar om penningpåsen. Det verkar som att man inte bryr sig om skogsindustrierna. Också ser resursslöseriet med att låta banorna ligga för fäfot.Alla kommunalråd, oavsett partibeteckning och färg, är djupt bekymrade och mycket upprörda. , och jag har åkt Blå tåget från via till . En samlad expertis och hamn har varit engagerade och vill se hur man kan göra.Om man är infrastrukturminister måste man kunna ta ett större grepp när det finns så klara och tydliga funderingar, och inte bara funderingar som är orealistiska att uppfylla. Man vet: Det här vill vi använda den här bandelen till, och vi vill knyta ihop den. Det är visionärt, och jag skulle önska att ministern kunde dela den visionen.Det är klart som sjutton att vi inte ska köra 20 stora lastbilar med LNG, flytande naturgas, på den här vägen. Jag vet inte om infrastrukturministern har kört den vägen och vet hur den är. Det är rätt mycket trafik där ändå. Det är rätt mycket koldioxid i luften. Det är rätt stora problem med klimatet. Det finns alltså all anledning att se över hur vi kan bygga ut järnvägen.Låt oss inte göra om de misstag som man har gjort tidigare när man har rivit upp räls och gjort cykelbanor. Det är inget fel på cykelbanor, men man kan bygga nya sådana i stället för att bygga dem där man tar bort befintlig räls och befintliga spår.Jag undrar: Har jag uppfattat det rätt att infrastrukturministern säger att det är som kommer att fatta beslutet och att det inte är någonting som ministern tänker lägga sig i? I så fall är jag djupt bekymrad. Varför byggdes Lysekilsbanan ? Jo, förutom att frakta personer fraktade man stora mängder granit, och exportnäringen var viktig. Men även fisk var en viktig transportvara. Lysekilsbanan är , och var det en investering på totalt . Det är en väldigt långsiktig investering, får man verkligen säga, och kan fylla sin funktion än . Banan är elektrifierad och skulle säkert kunna starta med persontrafik efter lite åtgärder, och sedan får man bygga på den.Det är många som har diskuterat den här banan väldigt mycket och väldigt . Intresset är stort från alla möjliga partier, som vi har hört, och regionens politiker är beredda att initiera möjligheterna till eventuell sommartrafik på försök till att börja med.Det är stora pågående projekt runt om i regionen. Jag besökte också vågkraftsföretaget i som tillsammans med Fortum anlägger första vågkraftspark, som beräknas bli världens största när den är klar. konkretiserar man planer på att få en fabrik just i , och man hoppas också kunna använda sig av järnvägen.Jag hörde både och ministern säga att man inte kan ha en järnväg för att den är bra, och jag blev jätteorolig. Jag trodde faktiskt att Alliansen tyckte att järnvägen var bra. Det innebär att man kan se möjligheterna med en järnväg och inte låta den självdö mer eller mindre på grund av dåliga grunder i politiska beslut.Det är otroligt viktigt att ni tar det vi säger på allvar när det gäller både klimatfrågor och energisnåla transporter. I är dessutom turismen en otroligt växande potential. Den ska också kunna ha hållbara transporter.