· H11022 · 2013-11-12 18:00:30 — har frågat mig dels på vilket sätt det skapas arbetstillfällen i genom att skatten för utlandssvenskar sänks, dels om jag har underlag som visar att utlandssvenskarnas ekonomiska situation är så svår att de måste prioriteras före pensionärer, sjuka, arbetslösa och föräldralediga boende i Sverige.Den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta är en statlig definitiv källskatt som betalas in av utbetalaren av ersättningen. Det innebär att den skattskyldige inte behöver deklarera inkomsten. Från inkomsten får några kostnadsavdrag inte göras. Inte heller ges jobbskatteavdrag och grundavdrag. Skattesatsen är anpassad efter att avdrag inte ges. Syftet med den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta är att underlätta för den skattskyldige och förenkla hanteringen för . Det bör därför endast undantagsvis vara mer förmånligt för den skattskyldige att välja en beskattning enligt inkomstskattelagen. Jobbskatteavdraget och det förhöjda grundavdraget för pensionärer har förstärkts utan att denna särskilda inkomstskatt för utomlands bosatta har ändrats. Med regeringens föreslagna förstärkningar av jobbskatteavdraget och det förhöjda grundavdraget för pensionärer kan antalet personer som väljer att beskattas enligt inkomstskattelagen väntas öka. Det finns därför av förenklingsskäl och administrativa skäl anledning att sänka den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta. Jag tackar för svaret, men det var inte precis svar på de frågor jag ställde. Varför ställer jag frågorna? Jo, det är klart att det är ganska exceptionellt att i den situation regeringen befinner sig i lägga fram en budget där man räknar med ungefär 3 procents tillväxt. Det är ett ganska, eller till och med riktigt, hyggligt år. räknar man med att behöva låna 50 miljarder, och ett budgetunderskott på 1 ½ procent, ett sådant här ändå ganska bra tillväxtår. Det är klart att jag undrar varför man då väljer att låna upp ytterligare 300 miljoner för att sänka skatter för människor som inte bor i . Jag har naturligtvis testat de argument och teorier finansministern brukar hänvisa till. Det första är att man ska sänka skatter för att det ska skapa jobb. Teorin bakom det är det välkända att människor som inte arbetar tillräckligt mycket ska sitta vid köksbordet, läsa skattetabellen och inse: Oj, jag kan tjäna pengar på att jobba! Då går de och klipper sig - det var inte personligt, finansministern - och söker ett jobb. Det är ungefär teorin bakom det. Den faller dock ganska snabbt, eftersom vi talar om skattskyldiga som inte bor i landet. Jobbtillväxten i skulle väl alltså inte påverkas på något som helst vis, och därför faller naturligtvis det argumentet. Det har fallit i också, med alla studier och hela jobbskatteavdragsdiskussionen om att det inte fungerar. Då har vi sett att det i den här budgeten har tonat fram ett nytt argument, som handlar om konsumtionsstöd för att upprätthålla hemmamarknaden. Det kan man tänka sig, och det skulle nog vara så att vi argumenterade väldigt hårt för det inför budgeten för det här året, 2013, när vi hade betydligt sämre tillväxtprognoser. Då valde regeringen i stället att lägga pengarna på att sänka bolagsskatten, vilket inte har ett dugg effekt på den inhemska efterfrågan. Ändå kan det vara en konsumtionsstimulans. Ja, det är klart att det blir att sänka skatten för skattskyldiga som bor utomlands, men det lär inte stötta hemmamarknaden. Det lär inte stötta de svenska jobben. De gamla vanliga argumenten duger alltså inte. Då får vi i svaret en ny teori, nämligen att man sänker skatter för att förenkla och på så sätt få mindre administration. Det kan vi väl kanske köpa i teorin - det skulle inte kosta någonting att ta in skatterna om man satte dem till noll. Det är dock inte speciellt troligt eller önskvärt. Det är klart att det finns en kostnad förknippad med skatteindrivningen. Då måste man pröva det nya, tredje, argumentet, nämligen att man nu lånar pengar för att sänka skatten för att man ska minska administrationen. Det är 300 miljoner det kostar, och jag skulle vilja se kalkylen som visar att staten tjänar 300 miljoner på den här administrativa förenklingen. Det motsvarar i storleksordningen 500-600 anställda på . Finns den kalkylen? Varför är den i så fall inte med i budgetpropositionen? Eller är det så enkelt att det finns ett fjärde motiv: Att ska bedriva valrörelse på , liksom man gjorde 2006? Det passar bra att jag begärde ordet, för det jag tänkte ta upp anspelar på det sista interpellanten antydde - att det här skulle vara något slags valtaktisk fråga. Jag tycker att finansministern i sitt svar på ett väldigt pedagogiskt sätt beskriver syftet med att harmonisera de olika skatterna. Syftet är huvudsakligen att underlätta för att förenkla hanteringen, och att man vill ha bort folk från inkomstskattelagen med den här särskilda skatten. Hela motivet är att den anpassas till den sunda, jobbskapande politik som inkomstskattelagens förbättringar har gjort för framför allt låg- och medelinkomsttagare genom jobbskatteavdraget och dess arbetsdrivande effekter. De är väl kända och har vittnats om i tidigare debatter här. Däremot är det en mening som stötte mig i interpellation. Det står: "Inga jobb skapas och det är konsumtion utomlands som främjas." Hur tänker sig detta? Lever vi inte i en allt friare, rörlig värld där vi försöker se globaliseringens värden? Att svenskar flyttar utomlands gör ju inte att de en gång för alla bosätter sig utomlands. Det är kanske inte heller så att det är fördomar, som jag antyder här. Det står nämligen också i interpellationen från att han ifrågasätter att utlandssvenskarnas ekonomiska situation är svår. Det kanske inte är så med den fria rörligheten att det bara är rika svenskar som flyttar utomlands, utan det är sannolikt ett utbyte som sker både till och från . Det handlar kanske om att arbetsförkovra sig i andra länder och sedan föra tillbaka den kompetensen till , för att det är så man sköter en bättre matchning till en förändrad arbetsmarknad. De sakerna tycker jag att det är helt givet kan spela in i den här interpellationen. När det gäller just meningen som ifrågasätter att det här skapar fler jobb och att konsumtionen ska främjas är därför min fråga: Är vi nu så isolationistiska att vi nästan vill ha tullar så att vi inte kan stimulera även till utländsk konsumtion? är ett litet, exportberoende land, . Det kan mycket väl tänkas att utlandssvenskar också konsumerar svenska produkter utomlands, och därmed gynnar de i någon mån också svensk konsumtion. När det sedan gäller HUS-avdraget och förfasningen över att det kan utnyttjas av människor som betalar skatt - för vilket den faktiskt är till, även om detta är genom en särskild skatt - finns det exempel jag hört vittnas om där svenskar som bor utomlands utnyttjar svensk arbetskraft för att genomföra bland annat det som HUS-avdraget ger möjlighet till ekonomisk kompensation för. På det sättet kan man säga att det i så fall även bidrar till att svenska arbetare, som betalar skatt i , får möjlighet att genomföra arbete utomlands. Frågan till interpellanten är alltså egentligen vad han menar med meningarna där han på något sätt ifrågasätter och gärna vill isolera från ett ökat samarbete med omvärlden, såväl för dem som arbetar utomlands och för dem de som kan erbjuda konsumtion utomlands, vilket kan gynna , som för dem som kanske dessutom kan erbjuda ytterligare svenskar att komma utomlands och förtjäna sin intäkt och betala skatt - kanske till och med inkomstskatt - i . Skulle det vara någon nackdel i sig?Har några siffror på att den nödvändiga anpassning som finansministern beskrev för att harmonisera systemen med varandra inte ger ett enklare skatteförfarande för dem som bor utomlands och underlättar för ?Till sist har vi på alla andra områden också en ökad harmonisering med utlandet, till exempel socialförsäkringar och pensioner, allt i syfte att öka globaliseringen.Jag tycker, herr talman, att den här interpellationen i vissa stycken andas just den protektionistiska ådra som jag trodde att Socialdemokraterna inte längre stod bakom. Bakgrunden till att vi har en särskild inkomstskatt för dem som är bosatta utomlands är att vi tidigare hade ett mycket omfattande administrativt betungande system där man skulle kontrollera deklarationer och säkra att man fick in inkomster från de svenskar som bosatt sig utomlands. Det gjorde att i samband med skattereformen landade i slutsatsen att man skulle införa den särskilda inkomstskatten. Det är ett väldigt förenklat system som gör att man får in skatteintäkterna och därmed säkrar att systemet fungerar väl. Det är alldeles uppenbart att det systemet bygger på att det inte är alltför stora skatteskillnader mellan SINK och den vanliga beskattningen. När man då har sänkt skatterna i , vilket naturligtvis har haft en massa positiva effekter för hushåll, ekonomi och annat, är det också rimligt att man då och då justerar SINK:en. Gör man inte det återför man till en situation där på ett väldigt besvärligt sätt och med omfattande administration måste sköta det här. Jag tror att det finns betydligt viktigare uppgifter för att hantera än en SINK-beskattning. Jag ska göra ett undantag. När någon annan ger sig in i en interpellationsdebatt brukar jag inte bemöta vederbörande, men Finn argumentation var väl den mesta krystade jag har hört.Jag kan faktiskt tänka mig en sak, att det finns en hel del utlandssvenskar som åker till på den ort där man bor och köper knäckebröd och lite annat, men jag tror inte att det skulle ha någon större betydelse för vårt folkhushåll.Problematiken är att vi har asymmetriska skattesystem - självklart har vi det. Väldigt många av dem som bor utomlands men ändå har till exempel sin pension här från har också en inteckning i det svenska välfärdssystemet som ser väldigt annorlunda ut än vad det gör på många andra håll i . Det är klart att de tänker sig att de kanske behöver åka hem och ta i anspråk till exempel vår sjukvård och annat. Då tycker jag att det är högst rimligt att de är med och finansierar det . Det är den moraliska dimensionen i det hela.Finansministern säger att det blir jättestor administration. Jag bara undrar: Hur ser kalkylen ut? Hur sparar man in de motsvarande 300 miljonerna? Finansministern säger: Det här är så fruktansvärt mycket att vi väljer att låna 300 miljoner extra för att vi ska bli av med den här administrationen. Då måste det väl finnas en uppsida i detta, men den hör jag inte talas om. Jag bara uppskattar väldigt snabbt att det motsvarar 500-600 anställda på , men vi får väl höra med generaldirektören på om det finns motsvarande ledig kapacitet. Vi socialdemokrater har nämligen en del andra idéer om vad i så fall skulle kunna syssla med. Det handlar om att ge sig på ekonomisk brottslighet och annat.Då kommer vi till frågan: Vad innebär då det här? Jo, en svensk pensionär som bor utomlands och har 15 000 i pension från får, enligt uppgift i Privata Affärer, en skattesänkning på . får en svensk pensionär som får svensk pension men inte bor i . I samma budgetproposition föreslår att en svensk pensionär som bor i ska få i skattesänkning. Det är sex gånger mer till den pensionär som bor utomlands.Det gäller att hantera sammanhållningen i vårt land. Att tala om att vi satsar sex gånger mer på en pensionär som har lämnat landet tycker jag är otroligt utmanande.Jag skulle vilja ha en förklaring på varför en svensk pensionär med svensk pension som bor i utlandet ska ha sex gånger så stor skattehöjning som den som bor i . kan ju tycka att det han fick höra var krystat. Det kanske beror på att han inte har den vision som man kan ha kring den ökade rörligheten, och det var det som bekymrade mig i mitt inlägg.Leif skriver i interpellationen att inga jobb skapas. Vad har för belägg för det? En svensk som flyttar utomlands kanske inte är permanent boende utomlands, kanske åker ut för att lära sig någonting och kommer hem och startar ett företag i . Har möjligheten föresvävat att den fria rörligheten faktiskt kan ge jobb. I interpellationen står det: Det skapar inga nya jobb. Vad har han för belägg för det? Han kanske inte skulle tala enbart med generaldirektör utan också med som införde skatten från början. Att den sedan, precis så pedagogiskt som finansministern beskriver det, harmoniseras av ett parti och en regering som har förmågan att sänka skatter för dem som har vanliga löner må vara en hämsko för , men det är det inte för dem som förstår att detta skapar jobb både i och kanske till och med utomlands.När det sedan gäller konsumtionen utomlands är ett land med stor export till många länder där svenskar som bor, och det kanske inte är bara ett här namngivet företag som kan gynnas av det. Det är väl också så att svenskar som bor utomlands företräder svenska intressen, vill jag tro, på många olika sätt och marknadsför den handel som vi gärna vill se stimuleras snarare än motverkas. När då en skatt harmoniseras på det sätt som har beskrivits för att göra den neutral i förhållande till annars orimligt ökade administrativa börda tycker jag att det är rimligt att våga ställa sig frågan: Kan ta fram belägg för att det här skulle vara ett direkt hinder mot allting annat? Om det snarare är en isolationistisk, protektionistisk politik som beskrivs störs jag av att Socialdemokraterna har tagit in det i tankegodset i sitt parti igen. Jag vill bara ta upp ett annat perspektiv och nyansera debatten lite grann.Jag har varit i kontakt med ganska många utlandssvenskar. Många av dem har faktiskt bott, arbetat och betalat full skatt i innan de flyttade utomlands, och fortsätter de att betala skatt utan att nyttja systemet, i princip över huvud taget. Sedan kan man diskutera om de kommer att flytta hem igen eller inte.Samtidigt är det så att man inte får göra några som helst avdrag. Möjligheten till avdrag för sommarhus i kan man inte nyttja, som ROT-avdrag eller RUT-avdrag. På så sätt är det ganska mycket skatt, för man får så att säga ingenting för den över huvud taget.Utöver de administrativa förtjänster som får om personerna i fråga fortsätter att betala SINK i stället för skatt enligt inkomstskattelagen får vi ur perspektiv in relativt mycket pengar utan att samhällstjänsterna tas i anspråk i någon större omfattning. Jag har redogjort för bakgrunden till att vi har en SINK, Det är att det är en förenkling av skattesystemet som har fungerat väl , införd av en socialdemokratisk finansminister, . Socialdemokraterna hade goda möjligheter att ta bort det här systemet under sitt långa regeringsinnehav. De gjorde aldrig det, av det enkla skälet att det är ett rimligt sätt att sköta en beskattning som säkrar skatteintäkterna utan alltför omfattande administration.När man då gör förskjutningar i det övriga skattesystemet måste man anpassa SINK:en eftersom systemet naturligtvis är frivilligt. Annars får man tillbaka en stor del av skattebetalarna in i det vanliga systemet, vilket skulle öka administrationen och krångla till hela systemet.Antingen får Socialdemokraterna säga att de vill avskaffa SINK:en eller också får de säga att de tänker höja de vanliga inkomstskatterna i tillbaka till den nivå som de var på innan. Den position de nu har är motsägelsefull och skulle leda till att SINK-systemet undergrävdes, och det vore en dålig förändring av svenskt skattesystem. Det är intressant att många vill delta i debatten, men jag har fortfarande inte fått svar på varför en svensk pensionär med svensk pension ska ha sex gånger större skattesänkning om han bor utomlands jämfört med om han bor i . Ni måste förstå att det är ganska utmanande att göra på detta sätt.Undertonen i ert resonemang är att ni har sänkt skatten genom jobbskatteavdraget och gjort andra justeringar i skattesystemet men att dessa stackare inte har hängt med i skattsänkningarna. Det är mycket utmanande mot landets arbetslösa och sjuka som inte har fått en enda krona av dessa skattesänkningar. De har inte fått vara med i argumentet att det ska vara konsumtionsstimulanser för hemmamarknaden. Det finns dock ingen som helst anledning att begränsa den konsumtionsstimulans som det femte jobbskatteavdraget sägs vara till dem som jobbar. Tvärtom är det nog många i de andra grupperna som skulle kunna hantera den frågan betydligt bättre.Frågan kvarstår. Varför får en svensk pensionär i medan en svensk pensionär i utlandet får ?Jag lovar att vi ska hålla koll på hur mycket av sin valrörelse och valturné Moderata samlingspartiet tänker lägga på , 2014. Det har varit en viktig interpellationsdebatt. Den visar att det är nödvändigt att göra förändringen av SINK:en. Antingen får man höja skatterna för vanliga inkomsttagare eller avskaffa SINK-systemet. Är man inte beredd att stå för endera av dessa uppfattningar kan man inte föra en politik som leder till att man undergräver SINK-systemet och återför oss till den situation vi hade innan Socialdemokraterna klokt nog införde dagens ordning.Jag tycker att denna debatt klart och tydligt har visat att den enda rimliga förändringen är att sänka SINK:en.