· H010477 · 2013-06-14 10:17:52 — har frågat mig om hur jag ska verka för att få till stånd en dialog mellan och om den humanitära och folkrättsliga problematik som användningen av drönare medför. Först kan jag bara konstatera att drönare - obemannade luftfarkoster som kan vara vapenbärare - i sig inte är otillåtna som stridsmedel. De folkrättsliga reglerna om våldsanvändning och den internationella humanitära rätten är tillämpliga samt reglerna om de mänskliga rättigheterna. Det råder således inte något folkrättsligt vakuum vad gäller användningen av drönare. Om det råder en väpnad konflikt gäller krigets lagar. Alla vapen, inklusive drönare, måste enligt den internationella humanitära rätten användas i enlighet med principerna om distinktion, proportionalitet och försiktighet. Om ett drönarangrepp - eller ett angrepp med valfritt annat vapen - inte sker inom ramarna för en väpnad konflikt gäller inte krigets lagar. Staters möjligheter att lagligen använda våld mot individer är därmed kraftigt inskränkta. Utgångspunkten är att en misstänkt person ska gripas och ställas inför rätta i enlighet med de rättssäkerhetsgarantier som gäller enligt de mänskliga rättigheterna.Angrepp som sker utan tillåtelse från den stat där angreppet äger rum kan utgöra en otillåten våldsanvändning och därmed strida mot FN-stadgan.Fru talman! Användningen av drönare är föremål för en växande debatt, också i . Från svensk sida följer vi den debatten. Frågan om användning av drönare diskuteras kontinuerligt inom ramen för rättschefsdialogen mellan och . I denna dialog har ett antal frågor vad gäller användningen av drönare tagits upp. Detta har Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, , redovisat i . I debatten har uppmärksammats problemet med att civila kan drabbas vid attacker med drönare. Även detta problem gäller vid varje typ av användning av dödliga vapen. Internationell rätt måste alltid respekteras. Jag ber att få tacka utrikesministern för svaret och instämmer nog i att det egentligen inte föreligger något folkrättsligt vakuum vad gäller användningen av drönare utan att det snarare, såvitt jag förstår, är efterlevnaden av det folkrättsliga regelverket som emellanåt brister.I september i fjol publicerade den juridiska fakulteten vid , ett av mest ansedda universitet, rapporten . Här skildras konsekvenserna för civilbefolkningen av drönarattacker i nordvästra . Stanfordforskarna bagatelliserar inte hotet från talibaner, och andra terrornätverk i den här delen av men framhåller, precis som utrikesministern, att också i krig och krigsliknande situationer måste krigets lagar om urskiljning, proportionalitet och försiktighet respekteras. Forskarna ifrågasätter om så verkligen sker här.Den här uppmärksammade rapporten bygger på ögonvittnesskildringar och utgör en ställvis mycket plågsam läsning. Här skildras exempelvis hur drönare attackerar en koranskola och dödar 69 barn. Kanske gömde sig någon med al-Qaida-anknytning i den här skolan men var finns proportionalitet och urskiljning?I rapporten kan man vidare läsa att samlas lokala byledare till en jirga, ett traditionellt rådslags- och tvistlösningsmöte, på torget i den lilla staden . Plötsligt dyker amerikanska drönare upp och tömmer sin dödliga last av Hellfiremissiler, och 42 människor dödas. Anhöriga försöker identifiera sönderbrända och sprängda kroppar.Fru talman! Drönarattackerna brukar ibland delas in i personal strikes och signatory strikes. I det förra fallet är det en namngiven person som attackeras medan det i så kallade signatory strikes räcker med att en person uppvisar vissa beteendemönster och en del andra karakteristika för att föras upp på CIA:s eller Pentagons dödslista. Då behöver personens identitet inte ens vara känd.När tre män dödas i en drönarattack i sade en talesperson för Pentagon: Vi är övertygade om att det var ett relevant mål, även om vi ännu inte vet exakt vilka det var som slogs ut.Senare visade det sig att de tre dödade männen var civilpersoner som var ute och samlade metallskrot. En av männen var lång och hade stort skägg, och för drönarpiloten borta i tedde han sig påfallande lik de runt 3 000 personer som 2012 dödades i amerikanska drönarattacker i var enligt Stanfordforskarna kanske personer i ledande ställning i olika terrornätverk.Stanfordrapporten mynnar ut i ett antal rekommendationer och vill bland annat att kriterierna för signatory strikes offentliggörs. Vidare vill man se oberoende utredningar av drönarattacker där civilpersoner kommer till skada samt kompensationsprogram för drönaroffer och deras anhöriga.Det är naturligtvis utmärkt att man från svensk sida, som utrikesministern framhåller, följer den växande internationella debatten om drönare. Men förhoppningsvis har regeringen även ambitionen att aktivt själv delta i den här viktiga debatten som ju ytterst rör grundvalarna för den internationella rättsordningen.Jag skulle vilja veta om för eller planerar att föra en aktiv dialog med den amerikanska utrikesledningen kring de frågor som drönarkriget reser och likaså om han inom EU-kretsen planerar några initiativ kring detta. Jag tycker att det är viktigt att klargöra att detta egentligen inte handlar om drönare. Det verkar så i den offentliga debatten.Drönare är en teknik som har väldigt många användningar. Vi tillverkar sådana i , och vi använder dem för alla möjliga civila ändamål. Jag tror att de kommer att ha mycket betydande och bra civila användningsområden i framtiden.Vad det handlar om är vapenanvändning från drönare, från attackflygplan, från prickskyttar som riktar sig mot enskilda individer för att uppnå olika typer av mål. Där är det viktigt, och det är vi överens om, att krigets lagar gäller oavsett vapensystem - attackflygplan, drönare, kryssningsrobotar eller vad det nu kan vara. Teknikutvecklingen kommer att leda till ständigt nya utmaningar i dessa hänseenden, men krigets lagar är där hela tiden.Sedan leder teknikutvecklingen till nya utmaningar. Det vi står inför här och som interpellanten också angav är för det första frågan om det är rätt att just i det konkreta fallet använda dödligt våld mot just den personen. Det är viktigt att den diskussionen förs och att dessa kriterier är mycket tydliga och grundade i internationell rätt. President har hållit ett tal och identifierat nya kriterier och nya processer för att säkerställa detta.Det andra är att säkerställa att inte andra drabbas, det som kallas collateral damage. Där tycker jag dock att man kan notera att den utveckling med mycket omfattande collateral damage på grund av användning av attackflyg som vi hade i början av har minskat högst väsentligt. Det innebär ingen ursäkt för kvarvarande problem i detta avseende, men det innebär i alla fall någonting. Det måste vara precision och proportionalitet i användningen av militärt våld.Drönare innebär ingenting fundamentalt nytt, ingenting nytt över huvud taget när det gäller den internationella rätten och vår syn på när dödligt våld får och när dödligt våld icke får användas i väpnade konflikter. Det måste anpassas till teknikens utveckling, och det är framför allt i som denna diskussion sker. Den följer vi nära, och vi har även anledning att dra slutsatser för vår del.Men så länge det är enighet mellan och om att det är krigets lagar som gäller och detta icke förändras handlar det om en diskussion om tillämpningen av krigets lagar. Den är viktig i sig, men att den gemensamma grunden är där är kanske det allra viktigaste. Det är klart att man kan säga att det här egentligen bara handlar om teknikutveckling och på så sätt avdramatisera det lite grann. Men jag tycker ändå att utrikesministern lite väl långt avdramatiserar det hela.Förenta nationerna tillsatte faktiskt en utredning som planeras vara klar om vilka följder drönarattacker får för civilbefolkning och vilka implikationer för mänskliga rättigheter den växande användningen av drönare kan tänkas få.Man håller på att titta på 25 fall av drönarattacker som utförts i , , , och . Utredningen leds av den brittiske juristen , tillika FN:s specialrapportör för hur mänskliga rättigheter respekteras i samband med terrorbekämpning.Knuten till det här arbetet är även den sydafrikanske folkrättsprofessorn som är FN:s specialrapportör för utomrättsliga avrättningar och som uppmärksammat att människor som försöker hjälpa offer för drönarattacker i inte sällan själva utsätts för nya drönarattacker. Professor menar att det här faktiskt kan handla om krigsbrott.Sedan kan man tala om teknikaliteter, men detta är så som ser på de faktiskt existerande drönarattackerna. Det är inte några teoretiska resonemang, utan man utgår från en ohygglig konkretion i det man skriver och säger.Fru talman! är fortsatt en tung aktör i FN-systemet, och jag undrar om utrikesministern och står i aktiv dialog med personer som . Fredsforskare varnar för att drönare bara är inledningen på en utveckling mot alltmer robotiserade och autonoma vapensystem som riskerar att sänka trösklarna för krig eftersom högteknologiska länder inte längre riskerar sina egna soldaters liv utan kan, vilket redan gäller för drönarpiloter, sitta på betryggande avstånd från krigsskådeplatsen.Om inte länder och folk ska bli tagna på sängen av ny teknik behövs givetvis internationella regelverk. Jag undrar därför om några initiativ förbereds från svensk sida. Den grundläggande uppfattningen från min sida är än så länge att det inte behövs några nya regelverk. Tvärtom skulle det riskera att försvaga de existerande regelverken om vi öppnade upp den diskussionen. Det är alldeles riktigt att användningen av drönare innebär nya frågeställningar, men det får inte leda till att man ifrågasätter det existerande regelverket och krigets lagar.För hade vi en utveckling mot att använda kryssningsrobotar. Man sköt kryssningsrobotar så fort det inträffade någonting. Vi har haft en mycket omfattande och vårdslös användning av attackflyg i olika sammanhang. är det drönare. Vi har en pågående diskussion också angående cyberattacker som kan få dödlig utgång för individer och till och med för samhällen.Därför tror jag att det är viktigt att säga att krigets lagar måste gälla för alla dessa. Vi måste se hur vi tillämpar de krigets lagar som är, jag ska inte säga eviga, för det vore kanske att ta i, men som är fundamentala. Vi tillämpar dem på varje teknologi och på varje situation. Det är därför jag säger att jag inte ser någon anledning att öppna upp en diskussion om krigets lagar eller normerna. Det handlar om en diskussion om respekten för dem och tillämpningen av dem, både vad gäller teknologier och olika typer av konflikter.Vad gäller drönare handlar det, inte enbart men framför allt om utvecklingen eller användningen i de delar av som gränsar till . Det förefaller mig, utan att vi har haft några direkta kontakter i denna fråga, som om den regering som , för att vara exakt, har tillträtt i nu kommer att inleda en dialog med angående hur detta kommer att ske. Detta äger rum som president i ett tal har indikerat nya riktlinjer.Svaret på frågan är nej, inte öppna upp för någon ändring av krigets lagar eller regler men vara mycket vaksam när det gäller hur de används, hur de tillämpas och absolut följa och delta i den internationella debatten kring detta. Egentligen är jag enig med utrikesministern om att det finns lagar som är tillämpbara också i drönarkriget. Men min ursprungliga fråga var egentligen om den svenska utrikesledningen kommunicerade den oro som vi känner i och som väldigt många känner som har inspirerat till den här frågan. Kommunicerar ni aktivt med den amerikanska utrikesledningen? Det var det som var min grundfråga.Utrikesministern sade inledningsvis att "angrepp som sker utan tillåtelse från den stat där angreppet äger rum kan utgöra en otillåten våldsanvändning och därmed strida mot ". Då kan jag påminna om att , närmare bestämt , ägde en amerikansk drönarattack på nytt rum i . Detta ledde till att ambassadör kallades upp till det pakistanska utrikesministeriet, där man i skarpa ordalag förklarade att attacken utgjorde en kränkning av territorium och ställning som suverän nation. Man krävde ett slut på drönarattacker. Det skulle vara intressant att få utrikesministerns kommentar till detta.Slutligen beskriver också det pakistanska utrikesministeriet drönarattackerna som kontraproduktiva. Den åsikten delas numera av ett växande antal amerikanska militärer, som menar att drönarnas framfart utgör en draksådd som underlättar nyrekrytering till terrornätverken. Opinionsmätningar visar att ungefär tre av fyra pakistanier betraktar som en fiende. Så var det inte om man går tillbaka . Också om det här skulle det vara intressant att få en sista kommentar. Det som sade på slutet angående det som har inträffat i illustrerar ju det jag sade, det vill säga att vi nu har en ny pakistansk regering som av allt att döma har en annan politik. Man inledde en kraftfull dialog med kring detta. Det måste leda till att man blir överens. har inte rätt att genomföra operationer över eller på pakistanskt territorium som inte på ett eller annat sätt har ett godkännande av berörda, relevanta och lagliga pakistanska myndigheter. Det måste vara alldeles uppenbart.Har vi framfört oro? Ja, vi har varit mycket oroade. är vi huvudsakligen i när vi diskuterar detta, men det har vidare tillämpning därför att oskyldiga har drabbats. Vapensystem har använts med inriktning mot felaktiga mål, det vill säga även målet i sig var oskyldigt och felaktigt, och sedan har man använt vapensystem på ett sådant sätt att oskyldiga människor som varit runt omkring också har drabbats.Det har varit en mycket påtalig del i den dialog som vi har fört med relevanta myndigheter vad gäller situationen i . Det har också lett till en påtaglig förbättring av situationen. Det handlade mindre om drönare och mer om insatser av konventionellt attackflyg, men det är ingen tvekan om att det var, jag håller helt med om denna bedömning, de insatser som gjordes som ledde till dessa distinkt kontraproduktiva resultat i förhållande till de mål som också vi försökte uppnå i . I vilken utsträckning detta kan tillämpas på situationen i dess detaljer i har jag svårt att bedöma, men jag noterar självfallet de bedömningar som finns i debatten och som också redovisade.