frsrdg · H104JO1 · 2013-11-13 00:00:00 — Oberoende av aktuellt ärende har förvaltningen dock identifierat ett behov av att se över handläggningsrutiner och i övrigt säkerställa en korrekt ärendehantering i bygglovsärenden. har därför en bygglovssamordnare, en administratör och ytterligare en bygglovshandläggare anställts som förstärkning för att komma till rätta med långa handläggningstider. Dessutom har en kurs organiserats för handläggare avseende personlig effektivitet i arbetet. Härutöver har ett arbete med en handlingsplan för bygglovsärenden påbörjats. Fortsatta förbättringar kommer att ske med utveckling av såväl rutiner som administrativt stöd för att minimera eventuella kvarstående brister i handläggningen av bygglovsärenden. Det nämnda ursäktar självfallet inte de brister som framkommit i aktuellt ärende. och . bereddes tillfälle att yttra sig över nämndens yttrande. I ett beslut anförde JO följande. 2 013 /1 4:J O1 Av 9 kap. 27 § första stycket (2010:900), PBL, framgår att ska handlägga ärenden om lov och förhandsbesked skyndsamt och meddela sitt beslut om lov eller förhandsbesked från det att den fullständiga ansökningen kom in till nämnden. Om det är nödvändigt på grund av utredningen i ärendet, får tiden förlängas en gång med högst utöver de ursprungliga . Sökanden ska informeras om förlängningen och skälen för den innan den ursprungliga tidsfristen gått ut. och ansökan om bygglov kom in till miljö- och samhällsbyggnadsnämnden . skickade nämnden ett brev till sökandena med information om att ansökan mottagits och att nämnden hade längre handläggningstider än vanligt på grund av det stora antalet ärenden som kom in. Något beslut om förlängning av handläggningstiden enligt 9 kap. 27 § PBL har, enligt nämnden, emellertid inte fattats. Enligt uppgifter från nämnden påbörjades handläggningen av ansökan . Ansökan bedömdes då vara fullständig. Nämnden expedierade beslut i ärendet . Nämnden hade enligt huvudregeln på sig att handlägga ärendet. Ärendet borde alltså ha varit avgjort . Men av utredningen framgår att nämnden inte ens granskade handlingarna i ärendet förrän . Härigenom blev det naturligtvis omöjligt för nämnden att meddela beslut . Det blev också omöjligt att fatta ett beslut om förlängning av tioveckorsfristen eftersom det skulle ha gjorts innan fristen gick ut. Den totala handläggningstiden blev . Nämnden har förklarat den långa handläggningstiden med hög personalomsättning och generationsväxling. Det är emellertid ingen tillräcklig ursäkt för en hantering i direkt strid mot lagen. Nämnden förtjänar allvarlig kritik för detta. Jag noterar att nämnden har vidtagit åtgärder för att säkerställa en korrekt hantering i bygglovsärendena och utgår från att det kommer att leda till att hanteringen framöver kommer att ske i enlighet med reglerna i 9 kap. 27 § första stycket PBL. Kritik mot en motivering av ett beslut om bygglov (Dnr 5756-2012) I ett tidigare ärende (JO:s dnr 5006-2012) framkom bl.a. följande. Region beslutade , § 129, att bevilja bygglov för uppförande av en byggnad på fastigheten När 1:71. Av beslutet framgick att samhällsbyggnadsförvaltningen ansåg att det sökta bygglovet i olika hänseenden stred mot bestämmelserna i gällande detaljplan. 2 0 1 3 / 1 4 : J O 1 Vidare framgick att berörda grannar motsatt sig åtgärden och att samhällsbyggnadsförvaltningen föreslog att ansökan om bygglov skulle avslås eftersom förutsättningarna för bygglov enligt 9 kap. 30 § (2010:900), PBL, inte var uppfyllda. beviljade bygglovet men någon motivering till beslutet lämnades inte. JO inledde ett initiativärende mot , och nämnden anmodades att yttra sig över hur det aktuella bygglovsbeslutet förhöll sig till 20 § förvaltningslagen (1986:223). , genom ordföranden och förvaltningschefen , kom in med ett yttrande enligt följande. beslut är nu undanröjt efter överklagande. har återförvisat ärendet till medger att rutiner för bearbetning av förslag till beslut med motivering och bemötande av inkomna synpunkter varit bristfälliga eller saknats i vissa fall. har och tar det fulla ansvaret för dessa brister. Ledamöterna i behöver bättre information avseende tillämpning av lagens princip samt förbättrade rutiner för dokumentering av skäl för beslut som framförs vid nämndens sammanträden. ambition är att alla typer av ärenden rutinmässigt skall handläggas så enkelt och snabbt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts. Till yttrande bifogades i beslut (dnr 403-2620-12) att upphäva beslut och återförvisa ärendet till handläggning. Av beslutet framgick bl.a. att ansökan om bygglov inkom till och under . Den äldre (1987:10), ÄPBL, är tillämplig. I 8 kap. 11 § ÄPBL regleras under vilka förutsättningar bygglov får meddelas inom detaljplanelagt område. En sådan förutsättning är att ansökt åtgärd ska vara förenlig med den gällande planen. Mindre avvikelser får godtas om de är förenliga med planens syfte. Ärendet gäller uppförande av en ateljé inom område som omfattas av detaljplan antagen . Det är ostridigt att ateljén strider mot planbestämmelserna. Vid sådant förhållande ska ge grannar och andra sakägare tillfälle att yttra sig. Av detta följer rimligen också att – när en granne har utnyttjat sin möjlighet att yttra sig och framfört invändningar mot ansökt bebyggelse – ska motivera sitt beslut även vid ett bifall till ansökan (jfr 20 § förvaltningslagen). I beslutsprotokoll finns inte någon motivering som stöder beslut att meddela bygglov. Där redovisas endast argument för att avslå ansökan. Nämndens beslut är därmed befattat med ett sådant fel som bör föranleda återförvisning, såvida inte det kan antas att bristen saknat betydelse för nämndens avgörande och bristen kan läkas hos . I beslut berörs endast frågan om åtgärdens planenlighet. Vid en översiktlig genomgång av aktuella plan- och bygglovsritningar uppkommer ett antal oklarheter som inte tas upp i beslutet. En sådan oklarhet är hur stor yta av prickmarkerat område som ska tas i an- 2 013 /1 4:J O1 En annan oklarhet är om byggrätten för gårdsbyggnad redan har utnyttjats till någon del på fastigheten. beslut är helt i avsaknad av motivering i dels förhållande till klagandens invändningar om att ateljén kommer att innebära olägenheter för honom och dels i förhållande till att bygghöjd, byggarea med mera överskrids. kan inte ta ställning till den alternativa placeringen utan endast överpröva beslut och det som legat till grund för beslutet. Sammantaget finner att det inte är möjligt att uttolka vilka frågeställningar som har beaktat och hur den har resonerat i förhållande till dessa. Vid sådant förhållande bör ärendet återförvisas till handläggning. beslutade, efter förnyad handläggning, , § 254, att avslå ansökan om bygglov. I ett beslut anförde JO följande. Bestämmelser om motivering av beslut saknas såväl i ÄPBL som i PBL. Vid ett sådant förhållande gäller bestämmelserna i 20 § förvaltningslagen. Av dessa framgår, såvitt nu är av intresse, följande. Ett beslut varigenom en myndighet avgör ett ärende ska innehålla de skäl som har bestämt utgången, om ärendet avser myndighetsutövning mot någon enskild. Skälen får dock utelämnas helt eller delvis om beslutet inte går någon part emot eller om det av någon annan anledning är uppenbart obehövligt att upplysa om skälen. Av bestämmelserna följer alltså att motiveringsskyldighet i allmänhet föreligger om myndigheten har avslagit vad sökanden begärt. Om nämnden har beviljat vad sökanden har begärt men beslutet går andra parter emot föreligger också motiveringsskyldighet. För den som berörs av ett beslut är det viktigt att myndigheten redovisar hur den har kommit fram till sitt beslut. Endast om skälen redovisas öppet har den som beslutet rör möjlighet att förstå varför myndigheten har beslutat på ett visst sätt, hur fakta och bevisning värderats och hur gällande bestämmelser har tillämpats. En upplysande motivering kan antingen övertyga den som berörs om att beslutet är riktigt eller ge honom eller henne underlag för ett överklagande. Allmänhetens tilltro till myndigheternas kompetens och objektivitet kräver att myndigheterna kan visa att besluten är väl underbyggda. Kravet på att beslut måste motiveras främjar en noggrann och saklig prövning. Uttrycket de skäl som bestämt utgången markerar att det är de avgörande faktorerna som ska anges. Det är viktigt att understryka att det inte räcker som motivering att bara återge tillämpliga bestämmelser. Den egentliga motiveringen, slutsatsen, ska utgöras av en redovisning av myndighetens bedömning av betydelsefulla fakta i det enskilda fallet med utgångspunkt från rättsläget. I likhet med kan jag konstatera att beslut inte till någon del uppfyller förvaltningslagens krav på motivering, och nämnden förtjänar kritik för denna brist. 2 0 1 3 / 1 4 : J O 1 Ett politiskt partis ungdomsförbund fick avslag på en ansökan om att få hålla bokbord på en gymnasieskola; fråga om beslutet stått i strid med objektivitetsprincipen i 1 kap. 9 § regeringsformen (Dnr 2459-2011) Beslutet i korthet: I samband med omvalet till regionfullmäktige i ansökte representanter för SDU om att få anordna bokbord vid i . Rektorn för gymnasiet avslog ungdomsförbundets begäran. Beslutet motiverades först med att skolan inte hade möjlighet att upprätthålla säkerheten kring arrangemanget. Efter att SDU ifrågasatt den motiveringen åberopade rektorn även vissa praktiska, planerings- och resursmässiga, skäl som grund för att avslå SDU:s ansökan. Då myndigheten inte på något sätt konkretiserat vilka faktorer som legat till grund för rektorns bedömning att säkerheten inte skulle kunna upprätthållas om SDU bereddes tillträde till skolan drar JO slutsatsen att det inte förelegat några klart påvisbara negativa konsekvenser för ordningen, utan att avslagsbeslutet haft ett i vart fall indirekt samband med de åsikter som SDU förväntades föra fram. JO finner inte anledning att ha några invändningar mot de uppgivna praktiska skälen i sig. Att rektorn, efter att SDU ifrågasatt att det fanns några egentliga ordningsskäl, hänvisat till dessa praktiska skäl ändrar dock inte bedömningen att avslagsbeslutet haft ett samband med de åsikter SDU förväntades föra fram. Objektivitetsprincipen i 1 kap. 9 § regeringsformen har alltså inte iakttagits. I en anmälan till JO framförde P.G., som företrädare för Sverigedemokratisk Ungdom (SDU), klagomål mot rektor , i . Han anförde bl.a. följande. Inför det omval som hölls till regionfullmäktige i ansökte SDU om att få anordna bokbord i skolan. nekade rektorn ungdomsförbundet att komma till skolan och motiverade detta med att skolan inte hade möjlighet att upprätthålla säkerheten kring arrangemanget. Rektorn har dock inte kunnat påvisa att tillträdet skulle få några negativa konsekvenser för ordningens upprätthållande i skolan. Efter påtryckningar från SDU ändrade rektorn grunden för att neka förbundet tillträde till skolan. I ett senare skede förnekade rektorn att det fanns elever på skolan som kunde orsaka ordningsproblem. Till anmälan fogades bl.a. e-postkorrespondens mellan en företrädare för och rektorn. 2 013 /1 4:J O1 JO anmodade i att göra en utredning och yttra sig över vad som framfördes i anmälan. Nämnden anförde i sitt remissvar följande. har utrett händelsen bland annat genom att låta ansvarig rektor och ansvarig gymnasieområdeschef återge sina bilder av vad som inträffat samt redogöra för de skäl som låg till grund för att SDU inte gavs tillstånd att hålla bokbord i skolan. Inför regionvalet kontaktades Hvitfeldtska gymnasiet och av SDU angående att de ville anordna bokbord på dessa skolor. grundinställning är att skolorna ska ha en positiv inställning till politiska partier som vill komma till skolan, och att partierna ska erbjudas komma såvida det inte finns särskilda skäl emot. Denna inställning har gymnasieområdeschefen också förmedlat till skolledningen på de båda aktuella skolorna. Rektorn på kontaktade gymnasieområdeschefen och meddelade att hans åsikt var att det i rådande läge skulle det inte vara möjligt med ett bokbord från SDU utan att det inverkade negativt på skolans verksamhet inför läsårsslutet. De skäl rektorn framhåller var: ˗Kort varsel inför termins/läsårsslut -Många schemabrytande aktiviteter var redan planerade. All övrig tid behövdes för att göra skolarbetet färdigt. -Exempel på redan planerade schemabrytande aktiviteter: 3/5-5/5 Kulturdagar – hela skolan engagerad 6/5, 10/5, 12/5, 17/5, 18/5, 20/5 Nationellt prov i Engelska B del l 9/5-15/5 Elevutbyte, ungdomar från () besöker skolan 16/5-21/5 Elevutbyte, ungdomar från () besöker skolan. -hade för önskat besök halverad skolledning och en halverad administration, pga. av sjukdom och pensionsavgångar. -Inga andra externa besök, bokbord eller schemabrytande aktiviteter godkändes . SDU fick därför svaret att inte kunde erbjuda plats för bokbord den önskade tiden, men att man övervägde att inbjuda alla partier som är representerade i kommun, landsting eller riksdag, till en debatt . I sin korrespondens med SDU har rektorn även angivit risken för oroligheter på skolan om SDU tillåtits hålla bokbord. SDU å sin sida anser i anmälan att detta är ett svepskäl för att neka tillträde. Rektorn har pekat på en ovanligt stor frånvaro i skolledning och administration samt en rad planerade aktiviteter, vilket resulterade i att inga bokbord kunde tillåtas i skolan under regionvalet. Med hänvisning till ovanstående motiveringar hade gymnasieområdeschefen ingen anledning att ompröva rektorns beslut. Noterbart är att i diskussion med skolledningen på Hvitfeldtska gymnasiet, som i fråga hade full bemanning i skolledning och administration, kom skolledningen och gymnasieområdeschefen fram till ett annat beslut, nämligen att bokbordet kunde genomföras. JO har tidigare uttalat att skolan är inte är någon allmän plats, bland annat i sitt beslut . Detta innebär att det inte finns någon rätt för SDU att få tillträde till skolan för att sprida sitt budskap eller för att sprida tryckta skrifter. Däremot måste skolledningen beakta att skolan har en skyldighet att iaktta objektivitetsprincipen enligt l kap. 9 § regeringsfor- 2 0 1 3 / 1 4 : J O 1 men, och inte särbehandla något politiskt parti. har på grund av låg personaltäthet och många schemabrytande aktiviteter på skolan inte kunnat bereda några politiska partier plats att sprida sina budskap. Rektorn har också meddelat SDU att skolan överväger att bjuda in politiska partiers politisk debatt när förutsättningarna att ta emot är bättre. Mot bakgrund av detta anser utbildningsförvaltningen att beslutet att inte låta SDU hålla bokbord på skolan 5–var befogat. I ett beslut anförde JO följande: I 1 kap. 9 § regeringsformen (RF) stadgas att domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen i sin verksamhet ska beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. JO har vid ett flertal tillfällen uttalat sig i frågor som uppkommit i samband med att politiska partier önskat lämna politisk information i skolor. Här kan nämnas bl.a. JO 2007/08 s. 462 (dnr 3238-2006), JO 2007/08 s. 464 (dnr 3940-2006 och 3941-2006), JO 2008/09 s. 396 (dnr 4192-2006), JO 2008/09 s. 400 (dnr 2322-2006), JO 2008/09 s. 405 (dnr 2364-2006), JO 2012/13 s. 419 (dnr 5142-2010) samt JO:s beslut (dnr 3110- 2009). En skola är inte en allmän plats. Yttrandefriheten enligt regeringsformen innefattar inte någon rätt för medborgarna – eller en sammanslutning av sådana – att få tillträde till en skola för att där sprida ett budskap. På motsvarande sätt förhåller det sig med den i tryckfrihetsförordningen garanterade rätten att sprida tryckta skrifter. Skolledningen kan dock ge tillstånd för utomstående att i skolan sprida information eller tryckta skrifter. Vid ställningstagande till om ett politiskt parti i dessa syften ska få tillträde till en skola måste skolledningen beakta objektivitetsprincipen i 1 kap. 9 § RF. Att låta bedömningen av frågan om ett politiskt parti ska ges tillträde till en skola vara beroende av vilka åsikter som partiet kan förväntas föra fram står i strid med objektivitetskravet i 1 kap. 9 § RF. En skola kan således inte särbehandla en organisation genom att hindra denna från att delta i informationsdagar eller, om organisationen fått tillträde till skolan, hindra den från att sprida skrifter enbart av det skälet att budskapet står i strid med skolans värdegrund. Skolledningen har emellertid en skyldighet att upprätthålla ordningen i skolan. Under vissa förhållanden kan därför allmänna ordningsskäl motivera att politiska partier nekas tillträde till en skola eller att möjligheten att där lämna information begränsas eller styrs av skolan vad gäller tid, rum och form. För detta krävs dock att de negativa konsekvenser som tillträdet kan antas få för ordningen är klart påvisbara. Den ovannämnda objektivitetsprincipen måste iakttas, och ordningsskäl får inte användas som svepskäl för att utesluta ett parti på grundval av de åsikter som partiet väntas föra fram. 2 013 /1 4:J O1 JO har uttalat att det står i strid med objektivitetsprincipen att neka ett politiskt parti tillträde till en skola på grund av de reaktioner från skolans elever som kan tänkas uppstå med anledning av det politiska partiets budskap. Skolans beslut har i dessa fall ansetts ha ett indirekt samband med de åsikter som partiet förväntas föra fram. En skola kan även av praktiska skäl behöva begränsa antalet politiska partier som den på eget initiativ bjuder in för att lämna politisk information i skolan. Detta har inte ansetts strida mot lag under förutsättning att urvalet görs objektivt och inte innebär att övriga organisationer utesluts från att i en eller annan form delta i verksamheten. På motsvarande sätt förhåller det sig om ett politiskt parti gör en egen ansökan om att få lämna politisk information i en skola. ––––––––––––––––––––––––– I samband med omvalet till regionfullmäktige i ansökte representanter för SDU om att få anordna bokbord vid, såvitt här är aktuellt, i . Rektorn för gymnasiet avslog ungdomsförbundets begäran. har klagat på att SDU nekades tillträde till skolan och anfört att de skäl som rektorn angav för beslutet var svepskäl och att tillstånd egentligen nekades av politiska skäl. har framhållit att rektorn efter hand ändrade skäl för sitt beslut. Nämnden har uppgett att SDU nekades tillträde eftersom det inte var möjligt att tillåta tillträde utan att det inverkade negativt på skolans verksamhet inför läsårsslutet. I remissvaret har framhållits bl.a. att ansökan gjordes med kort varsel, att det redan var många schemabrytande aktiviteter planerade och att bara halva personalstyrkan var i tjänst inom skolledningen och administrationen vid . Nämnden har vidare anfört att rektorn som skäl därutöver angav att det fanns risk för oroligheter om SDU skulle tillåtas hålla bokbord. Av den e-postkorrespondens mellan SDU:s företrädare och rektorn som anmälaren gett in till JO framgår bl.a. följande. I ett e-brev till SDU avslog rektorn ungdomsförbundets ansökan om att få anordna bokbord. Beslutet motiverades med att skolan inte hade möjlighet att upprätthålla säkerheten kring arrangemanget. Efter viss ytterligare e-brevväxling meddelade rektorn att begäran avslogs eftersom skolan inte hade möjlighet att ta emot SDU med så kort varsel samt då skolan redan hade flera andra inplanerade aktiviteter som nationella prov, besök och temadagar. Rektorn uppgav även att skolans föraning om oro och osäkerhet i samband med ett besök från SDU vägde tungt. Det är utrett att rektorn som skäl för sitt avslagsbeslut först åberopade att han inte kunde garantera säkerheten i skolan om SDU bereddes tillträde dit för att anordna bokbord. Efter att SDU ifrågasatt den motiveringen angav rektorn ytterligare skäl för beslutet. Som redovisats ovan krävs att de negativa konsekvenser som ett tillträde kan antas få för ordningen är klart påvisbara för att motivera att politiska partier nekas tillträde. Varken rektorn eller nämnden har på något sätt konkre- 2 0 1 3 / 1 4 : J O 1 tiserat vilka faktorer som legat till grund för rektorns bedömning att säkerheten inte skulle kunna upprätthållas om SDU bereddes tillträde till skolan. Mot den bakgrunden måste rimligen den slutsatsen dras att det inte förelegat några klart påvisbara negativa konsekvenser för ordningen, utan att avslagsbeslutet haft ett i vart fall indirekt samband med de åsikter som SDU förväntades föra fram. Objektivitetsprincipen i 1 kap. 9 § RF har alltså inte iakttagits. Rektorn har senare även åberopat vissa praktiska, planerings- och resursmässiga, skäl som grund för att avslå SDU:s ansökan. Det som kommit fram i ärendet ger mig visserligen inte anledning att ha några invändningar mot de uppgivna praktiska skälen i sig. Att rektorn, efter att SDU ifrågasatt att det fanns några egentliga ordningsskäl, hänvisat till dessa praktiska skäl ändrar dock inte bedömningen att avslagsbeslutet haft ett samband med de åsikter som SDU förväntades föra fram. Ärendet avslutas med den kritik som framgår av det anförda. Kritik mot en rektor vid en grundskola för beslut om att endast vårdnadshavare fick hämta ett barn i skolan (Dnr 6396-2011) Beslutet i korthet: Av bestämmelserna i framgår att ett barns vårdnadshavare har det huvudsakliga ansvaret för barnet och har såväl rättighet som skyldighet att bestämma i frågor som rör barnets personliga angelägenheter. som ett barn är i skolan övergår tillsynsansvaret över barnet till skolhuvudmannen. Skolan har dock inte befogenhet att sätta sig över en vårdnadshavares beslut rörande barnet. Däremot måste skolan givetvis agera om personal känner tvivel vad gäller den person som ska hämta barnet. En rektor vid en grundskola godtog inte en vårdnadshavares beslut att en släkting skulle hämta hans dotter en viss dag utan bestämde att enbart vårdnadshavarna fick hämta barnet i skolan. Det finns inget i utredningen som talar för att skolan hade fog för sin vägran att följa vårdnadshavarens beslut. Rektorn kritiseras därför för sitt beslut. . framförde klagomål mot rektor vid i för att rektorn beslutat att enbart vårdnadshavarna fick lämna och hämta dottern i skolan. Beslutet medförde att han inte kunde fortsätta sitt arbete där han hade oregelbundna arbetstider. Vidare ansåg han att skolan genom beslutet tagit ställning i en pågående vårdnadstvist. Han var kritisk till att rektorn tillåtit dotterns halvbror att hämta henne i skolan medan en anhörig till honom själv inte fått hämta dottern. Dokumentation inhämtades från Råtorpsskolan. Ärendet remitterades därefter till i för yttrande i fråga om 2 013 /1 4:J O1 det funnits rättslig grund för beslutet att enbart tillåta vårdnadshavare att hämta dottern på skolan. Nämnden anförde i remissvaret i huvudsak följande. Anmälaren (pappan) har, tillsammans med barnens mamma, gemensam vårdnad om tre barn. Den äldsta flickan har skolplikt och går i årskurs 2. Det pågår en utredning om vårdnad, boende och umgänge. [] Vårdnadshavarna träffade en överenskommelse (tingsrätten i ) om boendet för de tre barnen och detta reglerades med start vecka 48. vecka 48 - onsdag vecka 49 2011 skulle den äldsta flickan bo hos pappan och det var hans ansvar att säkerställa att hon fullgjorde sin skolplikt. Mamman lämnade flickan i skolan och pappan skulle hämta henne . meddelade pappan att han inte kunde hämta flickan eftersom han befann sig långt från . Rektorn uppgav då att fritidshemmet stängde och att han hade tiden fram till dess på sig att hämta flickan. Om han inte hämtade skulle skolan kontakta mamman som fick hämta flickan istället. Pappan kom inte varpå skolan kontaktade mamman som hämtade flickan. ringde pappan återigen och meddelade att han inte kunde hämta flickan. Pappan ville att en avlägsen släkting till honom skulle hämta flickan och att hon skulle sova där. Rektorn bedömde att detta, utifrån barnperspektivet var olämpligt eftersom flickan inte kände släktingen. Rektor ansåg att det var pappan som skulle hämta flickan eftersom det var hans ansvar den veckan.