frsrdg · H004RR1 · 2013-01-01 00:00:00 — Arbetet med att utveckla nya granskningsstrategier har inneburit att andelen resurser som används för förberedande insatser i form av omvärldsbevakning ligger på en fortsatt hög nivå. En relativt hög personalomsättning inom effektivitetsrevisionen har varit ett fortsatt problem. Nyanställda förutsätter mer kompetensutveckling och introduktion, vilket sammantaget har påverkat årets produktion. Effektivitetsgranskningarna följer den inriktning av revisionen som riksrevisorerna har beslutat om och som meddelats till genom granskningsplanen. bedömning är att rapporterna lever upp till de krav på inriktning och kvalitet som formulerats. En utvärdering av genomförda effektivitetsgranskningar, en s.k. cold review, har genomförts i samarbete med . Årets utvärdering har utgått från tidigare erfarenheter och inriktades mer konkret på hur det faktiska granskningsarbetet bedrivits. Utvärderingen har varit ett värdefullt underlag för verksamhetsutvecklingen inom effektivitetsrevisionen och kunde också utnyttjas som underlag för beslutad anpassning av organisationen och formerna för intern kvalitetssäkring. gör löpande en uppföljning av de granskade myndigheternas och bolagens syn på de genomförda granskningarna. Svaren används för att följa upp och förbättra kvaliteten i granskningsarbetet. Genomförda enkäter avseende hur de granskade organisationerna uppfattar har visat på ett fortsatt gott resultat. har i den årliga uppföljningsrapporten (se även kapitlet Omvärldsriktad verksamhet) redovisat sin uppföljning av åtgärder som vidtagits med anledning av genomförda granskningar. Årets uppföljning visade, i likhet , att granskning ger upphov till förbättringar i den statliga verksamheten. De flesta granskningsrapporter som följts upp har medfört någon form av åtgärd. Mot denna bakgrund är det samlade bedömning att de tre målen för effektivitetsrevisionen har uppnåtts. Måluppfyllelse Inriktningen är relevant och intressant En förutsättning för att granskningarna ska vara relevanta och intressanta är att de inriktas mot väsentliga områden där det finns en hög risk för ineffektivitet. Underlaget för riksrevisorernas beslut om granskningsinriktning och val av granskning kräver en väl fungerande omvärldsbevakning. har granskningar genomförts inom elva granskningsstrategier, varav två avslutades och två nya påbörjades. Offentliga finanser Försvarets förmåga Hållbar utveckling klimat Etablering och integration Staten på marknaden Statens insatser på skolområdet Statens insatser på hälso- och sjukvårdsområdet Statens roll i utbildningssystemet (avslutad ) Infrastruktur på nya villkor (avslutad ) Hållbara pensioner (påbörjad ) Medborgarna och förvaltningen (påbörjad ) En strategi inrymmer flera granskningar för att kunna belysa centrala frågeställningar inom ett verksamhetsområde i olika perspektiv. Strategierna bedöms ge ett mervärde i förhållande till värdet av varje enskild granskning. Ambitionen är att redovisningen av detta mervärde sker i särskilda slutrapporter. Genom det successiva bytet av strategier kan granskningsinriktningen löpande justeras med hänsyn till förändringar i omvärlden och därmed hållas långsiktigt relevant och intressant. I slutbetänkande (2008/09:URF3) och i behandling av riksdagsstyrelsens framställning med anledning av detta slutbetänkande fick frågan om effektivitetsrevisionens inriktning ett stort utrymme. Här lyftes fram att effektivitetsrevisionen i ökad utsträckning bör verka främjande för att underlätta det förändringsarbete för bättre hushållning, resursutnyttjande och ökad måluppfyllelse som granskningsresultaten ger anledning till. Den ambitionen ligger i linje med riksrevisorernas strategiska inriktning . Nedan redovisas bedömning av hur granskningar kan klassificeras utifrån olika typer av effektivitetsrevision. TABELL 6 ANTAL PUBLICERADE GRANSKNINGAR OCH FÖRDELNING MELLAN OLIKA GRANSKNINGSINRIKTNINGAR 2010 2012 Granskning av 2012 2011 2010 Måluppfyllelse, resursutnyttjande och hushållning 18 17 14 Styrning och interna processer 7 11 10 Redovisning till regering och riksdag 2 2 2 Regelefterlevnad 0 0 0 Summa 27 30 26 Granskningar av måluppfyllelse avser förhållandet mellan mål och resultat. I granskningar av resursutnyttjande undersöks förhållandet mellan resurser och resultat, medan granskningar av hushållning avser kostnaderna i den granskade verksamheten. Som framgår av tabellen ovan har numera huvuddelen av granskningen en inriktning mot dessa tre typer av granskningar. utgjorde dessa granskningar av alla granskningar och utgjorde de . utgjorde granskningar av måluppfyllelse, resursutnyttjande och hushållning av alla granskningar. Antalet granskningar med dessa tre inriktningar har sålunda ökat. I granskningsinriktningen styrning och interna processer ingår sådana granskningar som undersökt effektiviteten i de interna processerna hos dem som granskas. Detta är områden som har betydelse för såväl måluppfyllelse och resursutnyttjande som hushållning men där det är svårt att entydigt hänföra slutsatserna till något av dessa områden. Granskningar inriktade på redovisning till regeringen och har varit vanliga inom strategin offentliga finanser och avser främst att bedöma kvaliteten i redovisningarna. Antalet sådana granskningar har minskat . Att granska regelefterlevnad innebär att undersöka hur statliga aktörer följer lagar och regler utan en tydlig koppling till effektivitetsaspekter. Sådana granskningar genomfördes fram , men har inte genomförts . Det kan påpekas att många granskningar omfattar flera olika aspekter på effektivitet även om de har en tyngdpunkt mot en viss typ. Denna tyngdpunkt har utgjort grunden för klassificeringen. Granskningen håller hög kvalitet granskningsrapporter ska kännetecknas av en hög och jämn kvalitet. Varje granskningsrapport ska uppfylla ett antal internt formulerade kvalitetskriterier som följs upp i den interna kvalitetssäkringen. En del i kvalitetssäkringen är också den faktagranskning som genomförs för alla granskningar. Den granskade organisationen tar del av rapportutkast för att kunna korrigera eventuella sakfel samt ges möjlighet att lämna synpunkter på förslag till sammanfattning, slutsatser och rekommendationer. Förutom insatser under granskningens gång som syftar till att åstadkomma en jämn och hög kvalitet i kommande granskningsrapporter använder sig av flera sätt att i efterhand följa upp kvaliteten i granskningarna. Det syftar i sin tur till ett lärande och till att kvaliteten utvecklas långsiktigt. Ett exempel är att vetenskapliga råd i några fall fått möjlighet att diskutera enskilda granskningar och granskningsstrategier och bidragit med värdefulla synpunkter. Andra exempel gäller det samarbete som inledde 2009 med om att låta forskare bedöma kvaliteten i granskningsrapporter. Den sammantagna bilden av kvalitetsbedömningarna var att rapporterna är trovärdiga och lever upp till allmänt formulerade kvalitetskrav. fanns det i vissa avseenden potential för kvalitetsförbättringar. De rörde bland annat hur analyserar, belägger och drar slutsatser om orsakssamband. Den studie som presenterades , och som avser rapporter, innehöll en mer fördjupad analys av bland annat granskningarnas upplägg, inriktning och metodval. Ett tredje exempel är att inledde ett uppföljande arbete visavi de myndigheter och bolag som varit föremål för granskningen. De granskade organisationerna får i en enkät ge sin syn på den publicerade rapporten, hur man upplevde att granskningen genomfördes och kommunicerades, projektgruppens kunskap om det granskade området samt formerna för faktagranskning av rapportutkast. De frågor som ställs i enkäten har formen av positiva påståenden där organisationen kan ge fyra olika svar: instämmer helt, instämmer i huvudsak, instämmer till viss del samt instämmer inte. För de granskningar som publicerades och som ingick i undersökningen var bedömningen i av de inkomna svaren att man helt eller i huvudsak instämde i påståendena. Ovanstående visar på en positiv syn på hur har genomfört och kommunicerat granskningarna. I enskilda fall framkom en något mindre positiv syn när det gäller projektgruppens inledande kunskap om det granskade området och värdet av rapportens rekommendationer. Resultatet bedöms vara tillfredsställande. Granskningen når hög verkningsgrad Målet om hög verkningsgrad innebär för effektivitetsrevisionen att de brister som uppmärksammar i sina rapporter också åtgärdas. Måluppfyllelsen följs genom den årliga uppföljningsrapporten. Uppföljningsrapporten innehåller en djup uppföljning av 10 granskningsrapporter och en översiktlig uppföljning av ytterligare 61 granskningsrapporter. Uppföljningen visar att i så gott som samtliga fall har någon form av åtgärder vidtagits efter att rapporten har publicerats. De vidtagna åtgärderna är då oftast i linje med slutsatser och rekommendationer. Särskilt den djupa uppföljningen visar på sådana förändringar. är det viktigt att framhålla att åtgärder som genomförs även kan ha andra orsaker än granskningsrapporter. Kostnader för effektivitetsrevisionen TABELL 7 KOSTNADER FÖR EFFEKTIVITETSREVISION 2010 2012 (TKR) 2012 2011 2010 Omvärldsbevakning 31 757 24 788 21 746 Förstudier och huvudstudier 116 054 104 Efterarbete 4 671 4 341 7 332 Summa 152 482 133 158 146 520 Kostnaderna för effektivitetsrevisionen var låg i förhållande till och ökningen jämfört med är . Ökningen mellan uppgår till . Personalrelaterade kostnader och gemensamma kostnader svarar för knappt 17 miljoner av förändringen. Kostnaderna för extern medverkan i granskningar har ökat med . Extern medverkan avser dels olika former av expertis som inte har tillgång till dels olika typer av kostnader för produktion av rapporter. Under avsnittet Kompetens och personal redovisas närmare utvecklingen när det gäller anställda och användningen av extern kompetens i granskningsverksamheten. TABELL 8 REDOVISADE TIMMAR FÖR ANSTÄLLD PERSONAL INOM EFFEKTIVITETSREVISION 2010 2012 2012 2011 2010 Omvärldsbevakning 28 666 22 628 21 217 Förstudier och huvudstudier 101 754 96 745 115 902 Efterarbete 2 821 2 015 5 167 Summa 133 242 121 389 142 286 Omvärldsbevakningens andel av redovisade timmar för effektivitetsrevision har ökat . Omvärldsbevakningen påverkas av behovet att förnya beslutade granskningsstrategier. Som framgår ovan har två strategier avslutats och två nya påbörjats. Ett betydande arbete har lagts ner på den nya strategin Medborgaren och förvaltningen. En bidragande anledning till ökningen har också varit behovet att utveckla och i viss mån förnya inriktningen inom två av de nuvarande granskningsstrategierna: Offentliga finanser respektive Staten och vården. Efterarbete, dvs olika aktiviteter som genomförs efter en publicering, ligger fortsatt på en relativt låg nivå som en konsekvens av den nya besluts- och hanteringsordningen för granskningsrapporter. Kostnader per granskningsrapport 9 KOSTNADER FöR FöRSTUDIER OCH HUVUDSTUDIER SAMT STYCKKOSTNAD PER PUBLICERAD GRANSKNING 2010 2012 (TKR) 2012 2011 2010 Upparbetade kostnader vid årets början 65 365 63 140 40 807 Årets kostnader 116 054 104 Upparbetade kostnader 54 435 65 365 63 140 Kostnad för avslutade granskningar 126 984 101 804 95 108 - Därav expedierade granskningar 854 101 148 87 762 - Därav förstudier och granskningar som ej resulterat i rapport 9 130 656 7 347 Antal expedierade granskningar 27 30 26 Styckkostnad för avslutade granskningar 4 703 3 393 3 658 Som framgår har styckekostnaden för publicerade granskningar ökat . En del av ökningen, , beror på att kostnaden för förstudier och granskningar som inte resulterat i rapport har återgått till en mer normal nivå jämfört . De minskade styckekostnaderna var i allt väsentligt resultatet av kraftigt minskade sådana kostnader jämfört med . Den större delen av ökningen av styckekostnaden, , beror på ett ökat antal genomsnittliga timmar per granskning (se nedan) i kombination med ökad timkostnad. TABELL 10 REDOVISADE TIMMAR FöR FöRSTUDIER OCH GRANSKNINGAR SAMT GENOMSNITTLIG INSATS PER PUBLICERAD GRANSKNING 2010 2012 2012 2011 2010 Upparbetade timmar vid årets början 59 585 61 920 33 029 Årets timmar 101 667 96 383 115 902 Upparbetade timmar 48 766 59 585 61 920 Timmar för avslutade granskningar 112 485 98 718 87 011 - Därav expedierade granskningar 634 97 916 80 820 - Därav förstudier och granskningar som ej resulterat i rapport 8 851 802 6 191 Antal expedierade granskningar 27 30 26 Snitt timmar för avslutade granskningar 4 166 3 291 3 347 Det genomsnittliga antalet timmar per publicerad granskning har ökat . En del av ökningen, per granskning, förklaras av att förstudier och granskningar som avslutats utan publicerad rapport har ökat från den mycket låga nivån 2011. Behovet av ökad nedlagd tid i övrigt beror i stor utsträckning på valet av granskningar och behovet av analyser innan tillförlitliga slutsatser kan dras. Internationellt utvecklingssamarbete Mål Målet för det internationella utvecklingssamarbetet är att det ska bidra till en god förvaltning i samarbetsländerna genom att stärka parlamentens kontrollmakt och de nationella revisionsorganens kapacitet och förmåga att bedriva revision. Arbetet ska ske i enlighet med politik för global utveckling. Varje enskilt samarbetsprojekt söker bidra till att stärka de nationella revisionsorganens kapacitet och förmåga att bedriva revision i enlighet med internationella standarder. Detta förutsätter såväl professionell utveckling inom effektivitetsrevision och finansiell revision som en utvecklad institutionell kapacitet, inklusive styrning, ledarskap och kommunikation. För att uthålligt kunna stärka parlamentens kontrollmakt fordras därtill att revisionsmyndigheten har en oberoende ställning och att parlamenten förmår ta till sig dess rapporter. Måluppfyllelsen på en övergripande nivå påverkas således i väsentlig grad av de politiska och ekonomiska förutsättningarna i samarbetsländerna, liksom av agerandet från andra biståndsaktörer och olika intressenter i respektive land. Det enskilda projektet kan ansvara endast för att dess egna resultatmål uppnås. På årlig basis kan de myndighetsnära resultaten, prestationerna, redovisas. Dessa kan i sin tur bidra till måluppfyllelse på högre nivåer. tar fram en uppföljningsrapport där resultat och effekter redovisas mer utförligt. Resultat och bedömning Sammanfattande bedömning bedriver internationellt utvecklingssamarbete i , och . Samarbetspartner är nationella revisionsorgan i Bosnien och , , , , , , samt den regionala organisationen för engelsktalande AFROSAI-E. Samarbetena har i huvudsak bedrivits enligt plan trots politisk turbulens i några av samarbetsländerna. Aktivitetsnivån har varit hög. Stödinsatser inom effektivitetsrevision efterfrågas allt mer medan begreppet Change management har varit ett aktuellt ämne under årets diskussioner med samarbetspartnerna. Korttidsinsatserna tenderar att bli allt fler medan stöd i form av utlandsstationerad personal minskar. Måluppfyllelse per samarbetsprojekt med AFROSAI-E, en regional organisation för engelsktalande , sker genom AFROSAI-E:s exekutiva sekretariat i enlighet med en strategisk plan för . Planen grundar sig på en modell för organisationsutveckling framställd av AFROSAI-E. Verksamheten har i huvudsak skett enligt plan. har anordnat utbildningar och bidragit till utvecklingen av riktlinjer för datainsamling inom ramen för effektivitetsrevision. Vidare har experter deltagit som kursledare i utbildning av kommunikations- och HR-experter, bidragit till en översyn av en kvalitetssäkringshandbok samt medverkat i sex kvalitetsuppföljningar på några revisionsmyndigheter i . Med anledning av identifierade behov av fortsatt stöd kom och överens om att förlänga samarbetet . Bosnien och Samarbetet med de fyra revisionsmyndigheterna i och har innehållit kapacitetshöjande insatser inom effektivitetsrevision och, i mindre utsträckning, finansiell revision. Aktiviteter har i huvudsak genomförts i enlighet med den årliga planen. Löpande stöd i revisionsarbetet till team, operativa chefer och myndighetens ledningar har fortsatt. Fortsatta diskussioner har förts med lokala universitet i syfte att etablera ett partnerskap för kursverksamhet, utbytestjänstgöring, m.m. Personalens förmåga till kritiskt tänkande och horisontell kommunikation har, enligt vår bedömning, utvecklats genom utbildningsinsatser från en svensk-bosnisk konsult. De förväntade resultat som inte uppnåtts kan främst förklaras av en fortsatt turbulent politisk situation i landet. I syfte att identifiera existerande problemområden eller risker som skulle kunna äventyra uppnådda resultat inom finansiell revision har aktiviteter i form av riskanalyser genomförts som en input för ett fortsatt samarbete. har Support for Improvement in Governance and Management () genomfört en extern utvärdering av alla fyra revisionsmyndigheter på uppdrag av revisionsmyndigheterna själva. Utvärderarens slutsats är att revisionsmyndigheterna har kommit långt sedan den första peer review men att det fortfarande finns områden som behöver utvecklas. och de fyra revisionsorgan kom överens om att förlänga samarbetet inom effektivitetsrevision och finansiell revision . Samarbetet med State Audit Office of har i huvudsak skett enligt plan. Samarbetet har bidragit till två nästan färdiga effektivitetsrevisionsrapporter om etablering av internrevisionsfunktion inom statliga myndigheter respektive regeringens och myndigheternas tillämpning av HIV-bekämpningsprogrammet. En utvärdering av samarbetet har genomförts och resultatet har avrapporterats . Utvärderingen pekar på såväl uppnådda resultat som områden som behöver utvecklas. Utvärderingsrapporten har antagits av samarbetsparterna som är överens om att utvärderingens iakttagelser och rekommendationer ska beaktas när ett nytt projektdokument tas fram. För detta ändamål har parterna kommit överens om att förlänga det nuvarande samarbetsavtalet . Samarbetet med National Audit Authority of (NAA) som fokuserar på utveckling av NAA:s institutionella och professionella kapacitet att bedriva finansiell revision enligt internationella standarder har präglats av vissa svårigheter. NAA:s nya högsta ledning behövde mera tid för att sätta sig in i överenskommelsen mellan föregående högsta ledning. har aktiviteter genomförts i syfte att handleda pilotteam samt ta fram underlag för NAA:s högsta ledning inför beslut om en ny manual för finansiell revision. Vidare har en överenskommelse nåtts 2012 om ramen för samarbetet i allmänhet och fokusområden i synnerhet. Samarbetet med Audit Office (KENAO) har fokuserat på kapacitetshöjande insatser inom effektivitetsrevision och finansiell revision samt lednings-, HR- och kommunikationsfrågor. har KENAO arbetat med revisionsmyndighetens strategiska plan vilket delvis har varit begränsande för samarbetet. Inom finansiell revision har utvecklingsstöd rört implementering av nya internationella standarder, införande av mjukvaruprogram för revision samt kapacitetsuppbyggnad för genomförande av IT-revision. Inom effektivitetsrevision har sju granskningsrapporter analyserats i syfte att tillsammans med KENAO formulera utvecklingsmöjligheter och en lämplig utformning av ett fortsatt samarbete. Därtill har genomfört seminarier om utveckling av effektivitetsrevision utifrån ett internationellt perspektiv samt utbildning i hur revisionsmyndigheten kan arbeta utifrån internationella standarder. Arbetet inom HR, kommunikation och förändringsledning har resulterat i en genomgripande behovsanalys och planerade aktiviteter inom vart och ett av områdena. Kosovo Insatser inom samarbetet med Kosovos revisionsmyndighet, Office of the Auditor General (), har bedrivits i två delprojekt: effektivitetsrevision och finansiell revision. Huvuddelen av insatserna har bestått i att vägleda chefer och projektgrupper i det praktiska revisionsarbetet. Introduktionen av en problemorienterad ansats inom effektivitetsrevision har inneburit en utmaning som lett till längre projekt som kvaliteten i revisionsrapporterna har ökat. har även assisterat OAGK med att utveckla institutionella processer för bland annat rekrytering av effektivitetsrevisorer och certifieringsprogram för finansiella revisorer. har insatser inom finansiell revision stegvis avvecklats. och kom överens om att förlänga samarbetet inom effektivitetsrevision . Samarbetet med Court of Accounts (CoA) har fokuserat på revisionsorganets institutionella utveckling inom ramen för finansiell revision. Verksamheten har i huvudsak skett enligt plan. har utbildningar och workshops för både revisorer och ledning genomförts. Arbete med tidredovisning, som ett planeringsinstrument för ledningen fortsatte . Vidare har ledningen för CoA varit en viktig målgrupp där utveckling av de olika processerna för kvalitet enligt internationella standarder (ISSAI) har varit i fokus. har även bidragit i CoA:s arbete med ett kompetensutvecklingsprogram. Enligt en gapanalys som genomfördes på uppdrag av har stöd varit mycket uppskattat och bedöms av både CoA och dess intressenter starkt ha bidragit till CoA:s utveckling. Rapporten pekar på att det finns en betydande efterfrågan och ett behov inom CoA på fortsatt stöd från . Ett konsultföretag har på uppdrag också gjort en extern utvärdering av i vilken utsträckning projektet bidragit till måluppfyllelse och förväntat resultat. Utvärderarens bedömning är att insatser har medfört resultat och bidragit till utvecklingen av CoA samt att målen i tillfredsställande grad har uppfyllts men också att mycket arbete återstår. Med detta som en bidragande faktor kom och CoA överens om ett fortsatt samarbete . Samarbetet med Audit office of (NAOT) har fokuserat på effektivitetsrevision, IT- och finansiell revision. Inom ramen för effektivitetsrevision har tre rapporter om skatteuppbörd, vattendistribution och trafiksäkerhet presenterats i det tanzaniska parlamentet. Arbete med att ta fram standarder för effektivitetsrevision har påbörjats. Parlamentets revisionsutskott genomförde utfrågningar av ansvariga tjänstemän på basis av nio effektivitetsrapporter. Rapporterna har rönt stor uppmärksamhet i parlamentets revisionskommittéer och i medier. Utbildningen inom IT-revision har fortsatt och riktats mot en mindre grupp revisorer vilka har producerat NAOT:s första IT-revisionsrapport. En handlingsplan har tagits fram för de insatser som behövs framöver i syfte att ytterligare höja kompetensen i IT-revision. Inom ramen för finansiell revision har genomförda utbildningsinsatser haft fokus på revisionsmetodiken och användningen av det tidigare implementerade revisionsverktyget. Den tidigare framtagna stödplanen har följts upp löpande . AFROSAI-E och långtidsrådgivare har genomfört utvärderingar av hur revisionsmetodiken i den nya manualen tillämpas inom NAOT. Framsteg kan konstateras men det kvarstår brister i dokumentation och kvalitetskontroll. har en extern utvärdering gjorts i syfte att analysera hållbarheten i de resultat som uppnåtts i projektet. Utvärderingen visar att såväl kvaliteten som bredden i NAOT:s revisionsverksamhet har förbättrats påtagligt. Den visar också att målen för NAODP till stor del har uppnåtts men fortsatt stöd bedöms nödvändigt för långsiktig hållbarhet. Inte minst i ljuset av den ökade arbetsbörda som följer av att NAOT utsetts till FN-revisor fr.o.m. , var den allmänna meningen att NAOT är i behov av fortsatt stöd. och kom överens om att förlänga samarbetet . Övriga projekt I syfte att uppnå en verksamhet som motsvarar uppdrag vad gäller omfattning och inriktning sker löpande arbete med att se över projektportföljen. inkom Office of the Auditor General of (OAGU) med en begäran om institutionell kapacitetsutveckling inom revisionsområdet. studier av förutsättningarna för ett gemensamt utvecklingsprojekt resulterade i undertecknandet av ett letter of intent. har kontakt etablerats med det palestinska nationella revisionsorganet i syfte att undersöka förutsättningarna för ett framtida samarbete.