frsrdg · H004RJ1 · 2013-02-01 00:00:00 — Kvinnorna hävdar sig väl i den yngre gruppen, medan 18 av de 24 män som får anslag återfinns i den äldre kategorin. Det redovisade mönstret blir inte annorlunda om även övriga forskare som ingår i projektet tas med. Tabell 5 Beviljade projektansökningar och det totala antalet ansökningar 2012 (belopp tkr) fördelade efter ämnesområde och kön BEVILJADE ANSÖKNINGAR TOTALA ANTALET ANSÖKNINGAR ÄMNE ANTAL KVINNOR MÄN BELOPP ANTAL KVINNOR MÄN 1 6 352 22 4 18 1 3 104 30 8 22 folkhälsovetenskap, global hälsa, socialmedicin och epidemiologi 2 6 504 56 18 38 historia 4 1 3 8 293 85 32 53 hälso- och sjukvårdsorganisation, hälsopolitik och hälsoekonomi idé- och lärdomshistoria 1 1 1 824 21 9 12 internationell migration och etniska relationer () juridik (exklusive juridik och samhälle) jämförande språkvetenskap och lingvistik 2 1 1 5 695 19 11 8 1 8 849 38 24 14 lärande 9 8 1 medievetenskap 2 2 4 57322 6 16 miljömedicin och yrkesmedicin 1 1 1 491 1 1 musik 5 5 musikvetenskap 9 4 5 människa-datorinteraktion (interaktionsdesign) 1 1 mänsklig interaktion med IKT 5 2 3 nationalekonomi 3 2 1 8 35725 8 17 omvårdnad 1 1 pedagogik 20 12 8 pedagogiskt arbete 3 3 psykiatri 2 1 1 psykologi (exklusive tillämpad psykologi) 4 1 3 9 95026 11 15 religionshistoria 10 1 9 religionsvetenskap 21 7 14 sannolikhetsteori och statistik 1 1 2 8002 1 1 scenkonst 2 1 1 4 979 1 1 socialantropologi 18 9 9 socialpsykologi 2 2 socialt arbete 2 1 1 8 93521 10 11 sociologi (exklusive socialt arbete, socialpsykologi och socialantropologi) 3 1 2 8 670 65 3332 språkstudier 1 1 7 43626 15 11 språkteknologi (språkvetenskaplig databehandling) 5 1 4 statsvetenskap (exklusive studier av offentling förvaltning och globaliseringsstudier) 1 1 2 30945 18 27 studier av offentlig förvaltning 1 1 4 93711 8 3 systemvetenskap, informationssystem och informatik med samhällsvetenskaplig inriktning 4 2 2 teatervetenskap 1 1 teknikhistoria 3 2 1 tillämpad psykologi 2 6 191 31 1615 13 76 övrig annan medicin och hälsovetenskap 1 1 övrig annan samhällsvetenskap 1 1 2 7757 3 4 Summa 36 12 24 114 024 899 426473 Som framgår av tabell 6 är de beviljade anslagens spridning på lärosäten (motsvarande) stor. Tabell 6 Beviljade projektansökningar fördelade efter anslagsförvaltare 2012 (belopp tkr) 25 596 7 i 5 904 2 i 3 662 1 Högskolan på 1 251 1 3 687 1 4 377 2 KTH 2 771 1 Kungl. 2 645 1 14 152 3 4 718 1 vid 4 217 1 10 583 4 8 197 2 TNS 2 728 1 9 750 4 9 786 4 Summa 114 024 36 Tryckningsbidrag 581 7 Övrigt 690 2 Summa 1 271 9 Summa total 115 295 45 Infrastrukturella projekt stöd avser insatser som syftar till att möjliggöra och främja framtida forskning. God svensk infrastruktur skapar möjligheter till samarbeten med utländsk forskning. RJ samråder med Rådet för forskningens infrastruktur (RFI) inom VR om angelägna behov och vad som ska vara nationella angelägenheter med RFI som finansiär. Till skillnad från RFI, som har i uppdrag att finansiera nationell forskningsinfrastruktur och medverkan i internationell infrastruktur, stöder RJ t.ex. katalogisering, digitalisering och tillgängliggörande av samlingar vid arkiv, bibliotek och museer. påbörjade RFI en utredning av vilka befintliga survey-databaser och longitudinella studier som är av störst värde för svensk forskning. RJ beviljade 2012 tio ansökningar om infrastrukturellt stöd. Det största anslaget gick till arbetet med att åstadkomma fullständiga texteditioner av brev. Projektet kommer att avsevärt stärka och fördjupa kunskapen om olika aspekter av natur, samhälle och språk . Anslaget kan sägas vara en uppföljning av ett tidigare anslag från den kulturvetenskapliga donationen (med titeln utgåva av brevväxling.) Projektet näringslivshistoria i öster, som genomförs av , har målet att tillgängliggöra den svensk-ryska historia som finns dokumenterad i svenska företags arkiv och i arkivinstitutioner i länder inom det tidigare ryska kejsardömets gränser. Ur budgetposten beviljades även ett bidrag till ; denna tidskrift bidrar till den professionella debatt och reflektion kring humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning som dagstidningarnas kultur- och opinionssidor förefaller vara på väg att överge. genomförde den särskilda beredningsgruppen för infrastrukturella ansökningar en uppföljning av ett antal pågående eller avslutade projekt på (KB). Resultatet var att projekten utvecklas väl men att KB är satt under stark ekonomisk press och att KB nedprioriterar forskningsfrågorna. Uppföljningarna av hur de infrastrukturella stöden fungerar bör fortsätta. Utvärderingen av ABM-postdokprogram (se s. 36) lyfter fram de växande behoven av att uppmärksamma frågor om datalagring och digitaliseringens påverkan på forskningen. Den visar också vikten av att engagera både universitetsforskare och representanter för kulturarvsinstitutionerna. RJ kommer att ta initiativ till en workshop om främst datalagringsfrågor med kulturinstitutioner. Anslag till Infrastrukturella projekt 2012 (belopp kr) PROJEKTLEDARE PROJEKTTITEL LÄROSÄTE BEVILJAT BELOPP Direktör till svensk näringslivshistoria i öster 2 700 000 Professor av korrespondens Kungl. 6 500 000 Museichef äldre negativsamling 500 000 Fil.kand. arkiv och samlingar online och arkiv 1 000 000 Intendent på webben. Utveckling och tillgängliggörande av bilddatabas över samling av politisk illustrationskonst Arbetets museum 450 000 Fil.dr och databas över svensk arkeologisk forskning i i 5 500 000 Docent en filmhistorisk plattform Kungl. 3 000 000 Professor musikarv: tonsättarbiografier Kungl. Musikaliska 5 000 000 Docent geometriska kartor 3 000 000 Professor av väpnade konflikter i , 19892012. Att främja forskning genom geokodade data om organiserat våld i 3 000 000 30 650 000 Tabell 7 Beviljade ansökningar om infrastrukturella projekt fördelade efter anslagsförvaltare 2012 (belopp tkr) ANSLAGSFÖRVALTARE BEVILJAT BELOPP ANTAL Arbetets museum 450 1 2 700 1 Kungl. Musikaliska 5 000 1 Kungl. 3 000 1 1 000 1 Kungl. 6 500 1 500 1 3 000 1 i 5 500 1 3 000 1 Summa 30 650 10 Tryckningsbidrag 37 1 Övrigt 500 1 Summa 537 2 Summa total 31 187 12 Forskningsinitiering För att kunna möta efterfrågan från forskarsamhället om anslag till större och mindre vetenskapliga möten samt till uppbyggnad av vetenskapliga nätverk beviljar RJ anslag till forskningsinitiering. Ansökningarna spänner över ett stort fält: bidrag till internationella konferenser förlagda både i och utomlands, arbetskonferenser rörande nya forskningsområden, seminarieverksamhet, nätverksstöd och förberedelser av nya forskningsprogram. behandlades 124 ansökningar. Av dessa kunde inte mindre än 81 ansökningar beviljas. RJ ser det som mycket positivt att kunna bidra till att så många vetenskapliga möten och nätverk kan komma till stånd. Särskilt positivt är att programmen och deltagarförteckningarna visar att det internationella utbytet växer inom både de samhällsvetenskapliga och humanistiska disciplinerna. Som en del av dessa initierande insatser anordnar RJ dessutom regelmässigt egna symposier och seminarier, ibland tillsammans med andra forskningsstödjande organ inom eller utom landet. RJ medverkar även i olika forskningsinformativa aktiviteter (se mer s. 3435). har RJ deltagit i finansieringen av symposier. De sammanlagt 154 Nobelsymposierna har ägnats åt vetenskapliga genombrottsområden av central kulturell eller samhällelig betydelse. Som följd av försvagad ekonomi har symposiebidrag sänkts varför RJ i något fall tillskjutit medel för att möjliggöra ett genomförande utan sänkta ambitioner. Områdesgrupper RJ inrättar s.k. områdesgrupper i syfte att kartlägga forskningsbehov och stimulera till vetenskaplig forskning. Områdesgrupperna består av forskare från discipliner av betydelse för området samt företrädare för i sammanhanget viktiga samhällsintressen. Verksamheten kan beskrivas som kvalificerat forskningsförberedande och pågår vanligtvis i fyra till . Områdesgruppen för Forskning om förmodernitet (OFFF), med inriktning på att förstärka forskning om tiden , avslutades . Den stora utlysningen av forskningsmedel slutfördes genom en utdelning av anslag till åtta forskargrupper . De första områdesgrupperna inrättades , och kommer RJ att uppdra åt en grupp externa utvärderare att granska arbetssättet och föreslå alternativ. har tre områdesgrupper varit verksamma (uppgifter om gruppernas sammansättning finns dels på RJ:s webbplats, dels i slutet av Årsberättelsen). Områdesgruppen för mål och resultat i offentlig verksamhet (MoR) Områdesgruppen har genomfört fyra sammanträden. Den har tagit initiativ till en uppsatstävling för studenter inom avancerad nivå på temat Hur styr regeringen offentlig förvaltning? Hur målen för politiken har formulerats inom en rad politikområden behandlas i , som utkom . RJ och arrangerade ett välbesökt seminarium på temat Resultat av resultaten. Erfarenheter av att styra mot resultat inom utvecklingssamarbetet. En av utgångspunkterna var en kunskapsöversikt som MoR-gruppen initierat, en annan Statskontorets utvärdering av modellen för resultatstyrning. genomfördes i samarbete med konstitutions- och finansutskotten ett välbesökt seminarium i om Statlig styrning och ansvarsutkrävande med deltagande av riksdagsledamöter, företrädare för , statliga myndigheter, medierna och forskarvärlden. Andra aktiviteter har kretsat kring verksamhet, den växande resultatorienteringen inom svensk offentlig sektor, offentlig och privat produktion av skattefinansierade tjänster samt new public management och professionell autonomi. Områdesgruppen har fört omfattande diskussioner kring forskningsbehoven om högre utbildning, forskning och universitet. En serie seminarier har arrangerats och en forskningsöversikt har tagits fram över mål och resultatstyrning inom högre utbildning och forskning (och resultatstyrning för högre utbildning och forskning en kunskapsöversikt). arrangerade områdesgruppen ett seminarium i där en konkret och framåtsyftande diskussion fördes om hur ett forskningsprogram kring högre utbildning och forskning bör utformas. Med utgångspunkt i de förslag som framkom har beslutat att delfinansiera ett forskningsprogram på temat Hur bör högre utbildning och forskning i organiseras 2030? (se Riktade insatser nedan). Områdesgruppens arbete med andra frågor har kommit så långt att det längre fram blir aktuellt med ytterligare en utlysning av forskningsanslag. Områdesgruppen för teknik, institution, förändring (OTIF) Områdesgruppen, som inledde sin verksamhet 2011, har sammanträtt fyra gånger. Den tvärvetenskapligt sammansatta gruppens ledamöter har kompetens inom medicin, etik, juridik, filosofi, historia, statsvetenskap m.m. Gruppen inledde året med ett tvådagarsinternat i syfte att precisera sin verksamhet och tematiska avgränsningar. Dessa diskussioner har fortsatt och kommer eventuellt att sättas på pränt i en programskrift. Gruppen har beslutat att ändra sitt namn till Områdesgruppen för teknik, institution, förändring, och en idé är att låta de tre begreppen bli utgångspunkten för en tematisk programförklaring. Områdesgruppen har genomfört två studiebesök, ett i vid , där gruppen fick en presentation av verksamheten och gjorde praktiska tillämpningar av s.k. kritisk design, och ett vid HUMlab och HUMlab-X i , där föreståndaren samt en rad forskare presenterade sig och miljöerna. Områdesgruppen för vardagslivets och kulturens medialisering Den nybildade områdesgruppen hade sitt första möte på . Vid gruppens andra två möten bjöd man in talare: (, ) och (Spotify). kommer gruppen att ordna två rundbordssamtal med inbjudna gäster och en större workshop. Gruppen har även beställt kunskapsöversikter för fälten medialisering av vardagslivet och medialisering av kulturen. Dessa kommer att presenteras och diskuteras . Riktade satsningar De riktade satsningarna har varierande karaktär, från karriäranställningar för yngre särskilt framstående forskare till utlysningar inom speciellt angelägna forskningsområden. Under denna rubrik och budgetpost ligger också RJ:s bidrag som syftar till att skapa nya karriärvägar för humanister och samhällsvetare och överföra deras expertis till nya yrkesområden och branscher. Resultaten av tidigare års riktade insatser framkommer och redovisas successivt. Som exempel kan nämnas att inbjöd till seminarier kring de viktiga erfarenheterna av utlysningen rörande forskning om Lärande och minne hos barn och ungdomar. Gränsområdet mellan neurovetenskap, pedagogik, psykologi och annan samhällsvetenskaplig forskning om lärande är i stark och dynamisk utveckling, men samarbetet mellan de olika disciplinerna är ännu mycket snävt. Tabell 8 Riktade insatser 2012 ur Kulturvetenskapliga donationen (belopp tkr) Forskningsprogram om högre utbildning och forskning 30 000 Pro Futura VIII 20 000 Anslag till ett internationellt postdokprogram vid () 9 925 Summa 59 925 Pro Futura RJ genomför tillsammans med SCAS (Swedish Collegium for Advanced Study) ett särskilt spetsforskningsprogram för forskare mellan postdok och professur. har sammanlagt 28 forskare antagits efter ett nationellt nominerings- och urvalsförfarande. De ges möjligheter att under forska under mycket goda villkor. Forskarna vistas på SCAS och utomlands vid något av de internationellt ledande studier eller motsvarande spetsforskningsmiljöer. De forskare som framgångsrikt deltar i programmet erbjuds tillsvidareanställningar vid det nominerande . har programmet kontinuerligt utvecklats. En del i denna utveckling har varit att introducera nya bidrag till forskarrörlighet och internationella samarbeten. Förutom svenska universitet inbjuds numera toppuniversitet i , , och att nominera forskare. Om ett universitet nominerar tre personer ska minst en vara verksam vid och ha sin doktorsexamen från ett annat lärosäte än det förslagsställande. Om man nominerar fyra personer ska minst en av de nominerade vara verksam vid ett universitet utanför samt ha en utländsk doktorsexamen. Den senast avslutade urvalsprocessen resulterade i att tre forskare antogs till programmet, bland dem en från . De tre är (litteraturvetenskap), (psykologi) och (historia). Postdokanställningar med inriktning på civilsamhället beskrivs i RJ:s årsberättelse . genomförde RJ tillsammans med VR och Ideell arena konferensen för civilsamhälle och vetenskap. Syftet var att presentera, följa upp och utbyta erfarenheter av den forskning om civilsamhället som RJ och VR finansierar. Postdokanställningar i moderna språk Resultatet av utvärderingen redovisas i avsnittet Uppföljning och utvärdering, sid. 3536. Europe and har RJ ett nära samarbete med tyska VolkswagenStiftung och italienska Compagnia di kring forskningsprogram inom europeisk utrikes- och säkerhetspolitik. Erfarenheterna har varit många och positiva. Tillsammans har de tre stiftelserna gjort insatser som de var för sig inte hade varit mäktiga. Med forskningsprogrammet and vidareutvecklas samarbetet, och perspektivet vidgas från till den globala nivån. Det riktar sig till såväl yngre som mer seniora forskare och innebär att europeiska forskare stimuleras att samarbeta med kolleger i andra delar av världen kring vår tids stora utmaningar. Förhoppningen är att denna satsning ska få betydelse för internationaliseringen av europeisk, inklusive svensk, samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning. Programmet utlystes första gången . Eftersom gensvaret var starkt och vida överskred förväntningarna gjordes en andra utlysning. 76 ansökningar från internationella forskargrupper inkom. En internationell expertpanel med åtta ledamöter tillsattes, och vid ett första möte i beslöts att ansökningar från 15 forskargrupper skulle gå vidare till fortsatt beredning. hölls hearingar med grupperna i , och de tre stiftelserna enades om att bevilja fyra anslag inom satsningen. Totalt är nu tio forskargrupper verksamma inom Europe and . Följande anslag beviljades 2012: , professor vid i . Hans forskargrupp har fått från Compagnia di för att studera The EU, regional conflicts and the promotion of regional cooperation: A successful strategy for a global challenge? , ledare för i . Hans grupp har beviljats från VolkswagenStiftung för programmet Human security and the dynamics of norm competition , knuten till i , leder en grupp som fått från VolkswagenStiftung för Climate change mitigation and poverty reduction trade-offs or win-win situations? , knuten till , vars forskargrupp RJ beviljat för programmet Climate change adaptation and water governance: Reconciling food security policies, renewable energy and the provision of multiple ecosystem services. European Foreign and Security Policy Studies Bakgrunden redovisas i tidigare årsberättelser. Målsättningen var att unga forskare verksamma i skulle ges möjlighet att vistas i en forskningsmiljö i ett annat europeiskt land . Sista utlysningen skedde 2008 och totalt har 94 yngre forskare fått sin finansiering via programmet. Programmet avslutades formellt vid en konferens i , men nätverket är fortfarande aktivt och hölls en konerens i vid Stiftung Wissenschaft und Politik på temat The future of the EU/ Common Foreign and Security Policy (CFSP) as a theme for academia, think tanks and practitioners. Skatteforskning anordnades för tredje gången ett seminarium om skatteforskning i med titeln , skattepolitik och sysselsättning. Även var det i samarbete med skatteutskott och Skatteakademien. Drygt 140 forskare, politiker, beslutsfattare och övriga intresserade deltog i seminariet och diskuterade under en heldag. Förmiddagen ägnades åt lägesrapportering av de sju forskare som hade beviljats medel till skatteforskning året innan. Eftermiddagen handlade om hur forskningen påverkat skattepolitiken och lagstiftningen. En dokumentation av seminariet finns på RJ:s webbplats. Riksdagsforskning inleddes i samarbete med en seminarieserie med de fyra projekt som beviljades medel 2011. Först ut att presentera sin pågående forskning var professor (). fortsätter seminarieserien med de tre övriga projekten. Forskning om förmodernitet Områdesgruppen för forskning om förmodernitet (OFFF-gruppen) har avslutat sitt arbete, men aktiviteterna som har sitt ursprung i gruppens verksamhet fortsätter. Ytterligare en s.k. , den fjärde i ordningen, har hållits . Temat var Forntiden har en framtid, och runt 40 unga forskare presenterade pågående forskning. Humanistportalen, den webbportal som på ett lättillgängligt sätt presenterar humaniora, har också vidareutvecklats med fler artiklar och nya inslag (). I en stor utlysning om till forskning om förmodernitet har forskare fritt fått formulera sina ansökningar. För att säkra långsiktigheten i satsningen satte RJ villkoret att anslagsförvaltarna skulle samfinansiera projekten. Åtskilliga kommentarer har lämnats om att satsningen varit mycket uppskattad från lärosäten, forskare, bedömarpanel och sakkunniga. Bedömarpanelen var dessutom imponerad av den höga kvaliteten på ansökningarna. Av 63 ansökningar beviljades åtta projekt runt vardera. Samfinansieringen från lärosätena är betydande. För att säkerställa att satsningen får synergieffekter kommer de projektledare som beviljats medel att ansvara för att, under de år de får anslag från RJ, ordna gemensamma träffar med andra projekt som finansieras i utlysningen. Som ett förberedande steg inför utlysningen ledigförklarades planeringsanslag vilka har haft betydelse inte bara för goda och välformulerade ansökningar utan också för att stimulera möjligheterna att samarbeta och nätverka inom forskningsfältet förmodernitet. ABM postdokprogram startade RJ tillsammans med en satsning på nya karriärvägar för nydisputerade forskare inom humaniora genom inrättandet av postdoktorala tjänster vid arkiv, bibliotek och museer (ABM). har en utvärdering av programmet och dess 19 forskare utförts. Utvärderingen syftade till att undersöka hur väl ABM-tjänsterna uppnått målet att knyta disputerade forskare till arkiv, bibliotek och museer för att stimulera till kvalificerad forskning, stärka sektorns forskarkompetens samt skola in forskare i myndighetsarbetet. Utvärderarna , riksarkivarie, och , f.d. utredare vid , gick igenom bakgrundsmaterial, träffade forskarna och representanter för myndigheterna och följde sedan upp genom enkätfrågor. Rapporten visar att ABM-programmet inneburit en rejäl ambitionshöjning for flertalet berörda institutioner. Utvärderingens resultat är positivt men ger även intressanta rekommendationer för RJ:s fortsatta arbete med att öka kunskapsutbytena mellan universiteten och samhället utanför. Flexit introducerade RJ en helt ny postdoktoral satsning, Flexit, som syftar till att bygga broar mellan humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning och näringslivet. Fem postdokbefattningar vid fem företag utlystes, varav tre ledde till anställningar. anställde ytterligare fyra företag s.k. in-house-forskare. Programmet utökades med nya Flexitforskare vid Bonnierförlagen, och förlagssammanslutningen De Oberoende. ordnade forskarna två seminarier, ett på Ergonomidesign i och ett vid . organiserade Flexitforskarna utifrån sina erfarenheter från programmet en större konferens om samverkan. Konferensen var välbesökt och avslutades med ett panelsamtal om fördelar och problem med att samverka. Genom forskarnas närvaro på företagen samt genom seminarier och konferenser räknar RJ med att underlätta kunskapsöverföringen mellan högskolor/universitet och näringslivet. Forskning på temat Hur bör högre utbildning och forskning i organiseras 2030? Som nämnts ovan har arbetet inom områdesgruppen för mål och resultat i offentlig verksamhet resulterat i ett förslag till om ett forskningsprogram på temat Hur bör högre utbildning och forskning i organiseras 2030? Det finns ett tydligt behov av forskning om högre utbildning och forskning. Villkoren för samhällets samlade forskning måste behandlas, dvs. forskning inom företag, institut samt universitet och högskolor. Den forskning som finns är alltför fragmenterad och ger inte den kunskapsbas som är nödvändig för diskussion och beslut om den framtida utvecklingen. En rad studier och diskussioner har pekat på behov av en mer samlad, men också mer nydanande forskning och en återväxt inom fältet. har avsatt som delfinansiering av ett forskningsprogram och inlett diskussioner med de statliga forskningsråden om ett samarbete. Som utgångspunkt föreslås ett program med en tidsram med en ledningsgrupp om 34 forskare, ett antal delprojekt omfattande , en forskarskola samt mastersprogram, vilket möjliggör dels att forskningsresultaten kommer utbildningen till nytta, dels en återväxt av välutbildade utvärderare och liknande yrkesgrupper. Till programmet föreslås en internationell referensgrupp med forskare samt en svensk referensgrupp med praktiker vara knutna. Starka argument talar för en samlad nationell satsning där forskare från olika discipliner och olika lärosäten deltar. På så sätt kan programmet samla och vidareutveckla forskningsresultat från hela det humanistiska och samhällsvetenskapliga fältet. Vidare kan kompetens sammanföras som möjliggör jämförelser exempelvis , mellan länder och mellan forskningsutförare i olika dimensioner. Centrala aspekter i en sådan systematisk jämförelse är den högre utbildningens och forskningens mål och uppgift, dess praktiska utformning på olika nivåer, organisering, centrala aktörer och deras makt och inflytande, finansiering och resultat, styrning samt ansvarsutkrävande. Ett forskningsprogram som det här föreslagna kan ge ett fastare kunskapsunderlag till dagens och morgondagens forsknings- och utbildningspolitik, men kan också bidra med grundläggande och långsiktig kunskap om samhällens kunskapsregimer samt dessas framväxt, organisering och betydelse. Forskning inom kulturpolitik och kulturarv Tema Q i firade 10-årsjubileum med ett symposium . RJ, som tog aktiv del i temats tillkomst, deltog. RJ finansierade SweCult ett kulturpolitiskt observatorium vid och Tema Q.