frsrdg · H004ER1 · 2013-09-06 00:00:00 — sätta gränser för kampanj- och partifinansieringen, säkerställa öppenhet i utnyttjandet bevilja rösträtt till juridiskt erkända invandrare och medborgare som bor utomlands upphöra med allmänt förbud för fångar att rösta inrätta mekanismer för att främja kvinnors deltagande i val och i politi- ken. de (M), som var utsedd av utskottet för jämställd- het och icke-diskriminering att yttra sig om rapporten, sade att det är partierna som ska bestämma över sina vallistor; dessa ska inte regleras genom lag. de hade också lämnat två ändringsförslag i resolut- ionstexten varav det ena blev antaget. 2.4.6 Mänskliga rättigheter och utrikespolitik Rekommendation 2004, resolution medlemsstater uppmuntras att fullt ut integrera främjandet av demokrati och mänskliga rättigheter i alla utrikespolitiska strategier, på nat- ionell, europeisk och internationell nivå. En större samstämmighet i medlems- ländernas verksamhet i och utanför område vad gäller frågor om mänskliga rättigheter och demokrati måste säkerställas. EU uppmanas att bättre utnyttja kompetens inom demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer också vad gäller unionens gemensamma utrikespolitiska ställningstaganden. (C) underströk att de gånger som mänskliga rättigheter inte beaktas leder detta till oro, vilket i sin tur kan leda till eskalerande vålds- handlingar. Politikerna måste lyssna på de förtryckta och skapa bättre förut- sättningar för dem innan våldet är ett faktum. Mot bakgrund av kontinuerliga kränkningar av mänskliga rättigheter, såsom förföljelse av politiska aktivister och fängslande av poli- tiska fångar, ställde (FP) en skriftlig fråga till ministerkommit- tén före junisessionen om att landet inte lever upp till sina åtaganden som medlem i och om hur ministerkommittén ska garantera att Euro- parådets grundläggande kriterier följs. hänvisade i sitt svar till den övervakningsprocess som inleddes vid tillträde och till en verksamhetsplan som för när- varande diskuteras om hur landet ska fullgöra de åtaganden som återstår. 2 DE N P AR L AM E N T AR I SK A F Ö R S AM L IN G E N S V E R K S AM H E T 2012 201 2/13 :E R1 2.4.7 Demokratins kris och statens roll i dagens En vital och stark demokrati är förutsättningen för en sund stat, men en solid demokrati behöver också en sund stat för att kunna leva upp till medborgarnas förväntningar, särskilt genom att tillhandahålla social rättvisa, konstaterar församlingen i resolutionen. I texten påpekas att en sund stat innebär nära förbindelser med det civila samhället, en orädd press med ett varierat ägande- skap samt en minskad statsskuld, kombinerad med ekonomisk tillväxt. 2.4.8 och Europeiska unionens östliga partnerskap Då den ursprungliga rapportören lämnat församlingen lades rapporten fram av (S) och antogs vid möte med den ständiga kommittén . I resolutionen konstateras att trots att aktivt bidrar till samarbetet är dess roll, framför allt vad gäller övervakningsmekanismerna, inte tillräckligt tydlig inom partnerskapet. Man uttrycker också besvikelse över att församlingen inte är delaktig i Euronest, som är partnerskapets par- lamentsstruktur. 2.4.9 Främjandet av ett aktivt medborgarskap i Församlingen fastställde en rad idéer för att öka medborgarnas deltagande i beslut som rör dem, särskilt på lokal nivå. Församlingen uppmanar städer och regeringar att samarbeta och diskutera praktiska sätt att öka valdeltagandet, stärka medborgarskapet och gynna goda styrelseformer på lokal nivå. En resolution om aktiviteter antogs. I resolutionen uttrycker försam- lingen stöd för de prioriteringar som organisationen gjort för att svara upp mot utmaningarna föranledda av den globala ekonomiska krisen. 20 12/13 :E R1 2 DE N P AR L AM E N T AR I SK A F Ö R S AM N S V E R K S AM H E T 20 12 2.5 Juridiska frågor och mänskliga rättigheter 2.5.1 Säkerställa att konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna har auktoritet och är effektiv Rekommendation 1991, resolution Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna ska vara subsidiär i förhållande till de nationella domstolarna. Dessa ska göra det grundläggande arbetet för att garantera och skydda mänskliga rättigheter runt om i , enligt . Församlingen påpekar också att de nationella parlamenten har en nyckelroll i att hejda floden av ansök- ningar som hotar att dränka domstolen, genom att t.ex. noga undersöka huruvida lagförslag är förenliga med konventionens krav och genom att se till att staterna skyndsamt och till fullo efterlever domstolens domar. av klagomålen till domstolen kommer från sex länder: , , , , och . Strukturella brister i dessa länder gör att domstolens höga ärendetillströmning fortsätter och det görs för närva- rande inte tillräckligt för att rätta till dessa förhållanden. I samband med att den s.k. Brightondeklarationen, som föreslår viss re- formering av domstolen, antogs av medlemsstaterna, arrangera- des under aprilsessionen en aktuell debatt om domstolens framtid. de (M) framhöll i debatten att det primärt är medlemsstaternas ansvar att konventionen efterlevs och verkställs nationellt. Domstolens roll är subsidiär. Hon varnade vidare för att införa ett system med olika kriterier för att utse ordinarie domare och domare som kallas in vid hög arbetsbelastning då detta riskerar att leda till ett förstahands- respektive andrahandslag av domare. 2.5.2 Årlig aktivitetsrapport från kommissarie för mänskliga rättigheter MR-kommissariens redogörelse och verksamhet debatteras regelbundet av församlingen. Avgående kommissarie presenterade sin rapport vid januarisessionen. Kommissarien tog upp fyra områden som han såg som särskilt problema- tiska och där det krävs starka åtgärder bland medlemsländerna: rättsväsendets oberoende, terrorism, mänskliga rättigheter i ljuset av den finansiella krisen samt den ökande rasismen och främlingsfientligheten i . 2.5.3 Definition av begreppet politisk fånge Församlingen bekräftade sitt stöd för de kriterier som lades fram av obero- ende experter 2001 för att definiera begreppet politisk fånge. Enligt dessa ska en person som berövats sin personliga frihet betraktas som politisk fånge bl.a. 2 DE N P AR L AM E N T AR I SK A F Ö R S AM L IN G E N S V E R K S AM H E T 2012 201 2/13 :E R1 om frihetsberövandet har utdömts i strid med någon av de grundläggande garantier som fastställs i den europeiska konventionen om de mänskliga rät- tigheterna, särskilt åsiktsfrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet, yttrandefri- het och informationsfrihet, mötesfrihet och föreningsfrihet, om frihetsberö- vandet har utdömts av rent politiska skäl eller motiv, om längden på frihetsbe- rövandet eller dess villkor är tydligt oproportionerliga i förhållande till brottet personen har gjort sig skyldig till eller är misstänkt för, om frihetsberövandet är resultatet av ett klart orättvist förfarande och det verkar vara förknippat med myndigheters politiska motiv. Församlingen tillade att de som berövas sin personliga frihet för terrorist- brott inte ska anses vara politiska fångar om de har åtalats och dömts för sådana brott enligt nationell lagstiftning och den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna. I debatten som föregick antagandet av resolutionen framkom tydligt att det råder olika uppfattningar inom församlingen om vilket organ som ska ha rätten att definiera begreppet politisk fånge. Många ansåg att det är Europa- domstolen för mänskliga rättigheters sak, och inte församlingens, att definiera begreppet. 2.5.4 Påtvingade befolkningsförflyttningar ett brott mot de mänskliga rättigheterna Den parlamentariska församlingen konstaterade att påtvingade befolknings- förflyttningar genomförts såväl i krigstid som i fredstid. var metoden att flytta befolkningar accepterad som ett sätt att lösa etniska, politiska och religiösa konflikter men anses förfarandet bryta mot internationell rätt. Det finns dock ingen enskild rättslig regel som explicit fördömer tvångsför- flyttningar utan det är en rad internationellt accepterade principer som sam- mantaget leder till ett förbud. I resolutionen uppmanas medlemsländerna att arbeta för ett internationellt rättsligt bindande instrument på området. 2.5.5 Situationen för människorättsförsvarare i medlemsstater Medlemsstaternas regeringar bör skapa en trygg miljö för människorättsför- svarare för att möjliggöra att de kan uppfylla sitt viktiga uppdrag. Regering- arna bör även stävja alla försök att skada försvararna eller hindra dem i deras arbete. I resolutionen kräver församlingen även offentliga erkännanden av människorättsförsvararnas arbete. I debatten förordade (S) inrättandet av ett gemensamt verktyg för församlingen, ministerkommittén och MR-kommissionären som snabbt kan agera och utreda fall då människorättsförsvarare är i fara. 20 12/13 :E R1 2 DE N P AR L AM E N T AR I SK A F Ö R S AM N S V E R K S AM H E T 20 12 (FP) underströk vikten av ett starkt civilt samhälle för att undersöka och uppmärksamma brott mot mänskliga rättigheter. Genom att stärka människorättsförsvarare stärks det civila samhället. de (M) argumenterade bl.a. för sitt ändringsför- slag till resolutionen där medlemsstaterna uppmanas att underlätta för männi- skorättsförsvarare att få temporära visum då de akut måste lämna sina hem- länder. Ändringsförslaget antogs av församlingen utan omröstning. (M) och (S) lämnade in var sin skriftlig fråga till ministerkommittén rörande situationen för människo- rättsförsvarare i Nordkaukasien. Båda tog upp fall med enskilda personer som utsatts för våld, upprepade hot och försvinnande under oklara omständigheter och begärde att de ryska myndigheterna förklarar sig. Trots upprepade på- minnelser till ministerkommittén inkom inte något fullödigt svar . Det svenska delegationspresidiet uppvaktade generalsekreterare i frågan om att inrätta en särskild post som människorättsförsvarare. De fick inget gehör då Jagland menade att dessa frågor ryms inom MR- kommissariens mandat. 2.5.6 Oacceptabelt att inskränka rörelsefriheten som straff för politiska ställningstaganden Resolutionen belyser sambandet mellan fri rörlighet för personer och yttran- defrihet. Församlingen kritiserar några av medlemsstater för att ha missbrukat sin juridiska rätt att bestämma om tillträde till deras territorium. Vissa länder nekar personer tillträde som en bestraffning för en fredlig, poli- tisk eller ideologisk ståndpunkt. Sådana metoder fördöms och man påminner om att stater som också är medlemmar i är bundna av strikta regler inom ramen för den europeiska rättsordningen, i synnerhet de som skrivit under . (S), som talade för SOC-gruppen i debatten, underströk att rörelsefrihet är en förutsättning för att kunna åtnjuta andra rättigheter och att det är en viktig förutsättning för medborgarnas fria utveckling. 2.5.7 Den parlamentariska församlingens uppföljning av ministerkommitténs arbete Rekommendation 1999, resolution I syfte att stärka samarbetet åtar sig församlingen att införa arbetsmetoder som främjar en reell och kontinuerlig dialog med ministerkommittén. I rekommendationen uppmanas ministerkommittén att etablera formella former för samråd med församlingen gällande förslag till rättsliga instrument, prövning av församlingens rekommendationer och att följa upp dessa med snabba och substantiella svar. 2 DE N P AR L AM E N T AR I SK A F Ö R S AM L IN G E N S V E R K S AM H E T 2012 201 2/13 :E R1 (S), som talade för SOC-gruppen, menade att general- sekreteraren med sin politiska bakgrund borde kunna ta en mer aktiv roll för att underlätta samarbetet mellan församlingen och ministerkommittén. har en konsultativ och pådrivande roll medan ministerkommittén består av tjänstemän som kan ha vissa svårigheter att hantera en rapport som inte är konkret, och han menade att båda sidor måste visa förståelse. 2.6 Kultur, vetenskap, utbildning och medier 2.6.1 Rätten till utbildningsvalfrihet i regeringar uppmanas att säkerställa lönsamheten och kvaliteten hos kommunala skolor och respektera rätten att etablera och driva pri- vata skolor, förutsatt att de uppfyller vissa normer. Medlemsstaterna bör respektera föräldrars rätt som preciseras i protokol- let till den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter att låta sina barn undervisas i överensstämmelse med föräldrarnas religiösa och filoso- fiska övertygelse, i den mån detta är förenligt med grundläg- gande värderingar. Privata skolor som ingår i det nationella utbildningssystemet bör inte upp- muntra segregering, utan ska stimulera till kritiskt tänkande och kulturell öppenhet. I debatten underströk (FP) att rätten att välja utbildning är en valfrihet för barnen, inte för deras föräldrar. 2.6.2 Konsolidering och internationell öppenhet i Europeiska området för högre utbildning (EHEA) Resolution , rekommendation 2005 Enligt den antagna texten bör stater fortsätta att stödja utvecklingen av Euro- peiska området för högre utbildning (EHEA), se till att Bolognaprocessen genomförs och främja rörlighet och utbyte av studenter, lärare, forskare och universitetsledare. Medlemsstaterna ombads att genomföra en rad åtgärder för att stärka EHEA i sitt arbete. 2.6.3 Högre utbildningsinstitutioners styrelsesätt inom Europeiska området för högre utbildning (EHEA) Högskolornas autonomi, den akademiska friheten och forskningens frihet är grundläggande principer för högre utbildning samt för demokratiska och pluralistiska samhällen. För att säkerställa detta krävs att högskolorna själva 20 12/13 :E R1 2 DE N P AR L AM E N T AR I SK A F Ö R S AM N S V E R K S AM H E T 20 12 kan fastställa sina kursplaner och examina, anta studenter, besluta om forsk- ning, organisera administrationen etc. 2.6.4 Skyddet för yttrande- och informationsfrihet på internet och i online-medier Rekommendation 1998, resolution Församlingen uppmanar i resolutionen medlemsstaterna att säkerställa ytt- rande- och informationsfriheten hos både offentliga och privata aktörer. Med- lemsstaterna bör uppmuntra förmedlare av it-baserade medier att inrätta självreglerande uppförandekoder av respekt för sina användares rätt till dessa grundläggande friheter. Lagstiftning som följer på ACTA4 måste respektera den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, och även konventionen om internetrelaterad brotts- lighet5 och konventionen om skydd för enskilda vid automatisk databehand- ling av personuppgifter6. 2.6.5 God samhällsstyrning och etik inom idrotten Fotbollens styrande organ Fifa borde genomföra en internutredning om, och i vilken utsträckning, organisationens valde president, i sin kandidatur för återval, har utnyttjat sin institutionella position, anser församlingen. I resolutionen uppmanar församlingen Fifa att publicera rättsliga och andra handlingar gällande en mutskandal där Fifatjänstemän ska ha mottagit mutor i utbyte mot tv-rättigheter. I samma resolution föreslår församlingen också omfattande riktlinjer för god samhällsstyrning och etik inom idrotten. (S) underströk i debatten särskilt vikten av att skydda unga sportsutövare och säkra att deras ledare är välutbildade och inkluderande. 2.6.6 Behovet av att bekämpa uppgjorda matcher Rekommendation 1997, resolution Om uppgjorda matcher ska kunna bekämpas framgångsrikt måste stater, idrottsorganisationer i synnerhet och vadslagningsföretag samordna sina insatser mer effektivt. Enligt församlingen måste en rad åtgärder genomföras: öka medvetenheten hos unga idrottare, förbjuda vadslagning på vissa tävlingar, harmonisera lagar och inrätta av- skräckande påföljder och öka samarbetet mellan de rättsliga myndigheterna och polisen. 4Anti-Counterfeiting Trade Agreement. 5Sverige har skrivit under men inte ratificerat. 6Sverige har skrivit under och ratificerat. 2 DE N P AR L AM E N T AR I SK A F Ö R S AM L IN G E N S V E R K S AM H E T 2012 201 2/13 :E R1 Resolutionen uppmanar vadslagningsföretagen att samarbeta med myndig- heter och organ bl.a. genom att systematiskt rapportera eventuella misstankar. 2.6.7 Uppförandekod för ledamöter i den parlamentariska församlingen: god praxis eller en central plikt? Församlingen införde en uppförandekod för sina medlemmar vad gäller in- tressekonflikter, erbjudanden om gåvor och erbjudanden samt utnyttjande av befogenheter för att främja och skydda egna intressen. Dessa nya etiska regler, som kompletterar befintliga bestämmelser, syftar till att främja principerna om öppenhet, ansvarsskyldighet och integritet. Principerna är nödvändiga för att upprätthålla allmänhetens förtroende för den parlamentariska församlingen och dess förtroendevalda. 2.7 Migrations- och flyktingfrågor 2.7.1 svar på den humanitära krisen i Syrien7 fördömde de systematiska och grova kränkningar av mänskliga rättigheter som sker i och uppmanade att visa större solidaritet med de syrier som är offer för konflikten och de skyddande grannstaterna. Ett tack riktades till , liksom , och , för deras insatser för att ta emot flyktingar. Församlingen menade att det internationella samfundet har varit relativt tyst och passivt , och efterlyste bl.a. förenklade asylansökningar för flyktingar från . Konflikten beskrivs som ett fullfjädrat inbördeskrig och parlamentari- kerna uppmanar till en luftsäkerhetszon som ska upprätthållas av FN:s säker- hetsråd, humanitära korridorer och så snabbt som möjligt vapenvila, vilket är en nödvändig förutsättning för en politisk lösning. I debatten framhöll (S) bl.a. att måste erkänna de sy- riska flyktingarna som flyktingar och lyfta den geografiska restriktionen som landet har i tillämpandet av . ställde även en fråga till utrikesminister, nuvarande ordfö- rande i ministerrådet, om insynen i flyktinglägren i . 7 Resolution enligt brådskande förfarande. 20 12/13 :E R1 2 DE N P AR L AM E N T AR I SK A F Ö R S AM N S V E R K S AM H E T 20 12 Församlingen är oroad över den kritiska situationen för romainvandrare i och uppmanar medlemsstaterna att sätta stopp för kollektiva utvis- ningar av romer, att ompröva beslut om påtvingat återvändande av romer till Kosovo, och att vidta nödvändiga åtgärder för att naturalisera statslösa romer. Församlingen uppmanar också relevanta organ inom att överväga olika sätt att ta itu med problemet med negativa stereotyper och stigmatise- ring av romerna i medier och politiska tal. (FP) ställde den retoriska frågan varför romer inte tycks vilja vara en del av det övriga samhället och svarade själv på densamma att det är tvärtom samhället tycks inte vilja inkludera romer. Hon uppmanade sina kolleger att stå upp för och försvara mänskliga rättigheter även för romer. (S) informerade om att (), en organisation som arbetar för kvinnliga romers rättigheter i , vun- nit årets . underströk vikten av att det finns krafter att stå emot den omfattande antiziganismen och personer som har mod att lyfta känsliga frågor, såsom förtrycket av kvinnliga romer inom deras egen gemen- skap. 2.7.3 Liv som gått förlorade i : Vem är ansvarig? Underlåtenhet att reagera på nödanrop och ett ansvarsvakuum för sjörädd- ningen är två av en hel rad misslyckanden som lett till döden för 63 flyktingar som med båt försökte undkomma konflikten i . Församlingen konstate- rar vidare att Nato, nationellt flaggade örlogsfartyg i området, de libyska myndigheterna och hänsynslösa smugglare är några av dem som delar på ansvaret. I synnerhet Nato underlät att reagera på nödanrop i ett militärt område under dess kontroll. Församlingen drar slutsatsen att många möjligheter att rädda livet på de ombordvarande gick förlorade och kräver att Nato genomför en utredning om händelsen som ger heltäckande svar på kvarstående frågor. 2.7.4 Skildringen av invandrare och flyktingar under valkampanjer En verklig strategi behövs för att bekämpa främlingsfientlighet, särskilt under valkampanjer, säger församlingen i den antagna resolutionen. Parlamentari- kerna uppmanar de politiska ledarna att ta sitt ansvar i den migrationspolitiska debatten och i bekämpandet av främlingsfientlig retorik och ideologi. Vidare borde valkommittéernas roll stärkas i form av sanktionsmöjligheter mot poli- 2 DE N P AR L AM E N T AR I SK A F Ö R S AM L IN G E N S V E R K S AM H E T 2012 201 2/13 :E R1 tiska ledare om dessa agerar oetiskt före eller under val. Lokala och regionala myndigheter bör samarbeta närmare med invandrargrupper i syfte att förbättra den ömsesidiga förståelsen. 2.7.5 Demografiska trender i : vända utmaningar till möjligheter Den parlamentariska församlingen konstaterar att befolkning mins- kar i andel jämfört med den globala folkmängden. utgör be- folkning av världens befolkning, men 2050 förväntas siffran ha sjunkit till , som över en tredjedel av européerna kommer att vara . I resolutionen uppmanas alla medlemsländer att integrera invandrare i samhället, förbättra utbildningsinsatserna och motverka ålders- diskriminering. 2.8 Sociala frågor, hälsa och hållbar utveckling 2.8.1 Främjandet av en lämplig politik för skatteparadis Församlingen kräver i resolutionen en rad åtgärder för att sätta stopp för den massiva skatteflykten, skattefusket och de bedrägerier som orsakats av skatte- och banksekretessen, skatteparadis och finansiella offshorecentrum. Tack vare ett ökande tryck från allmänheten har det internationella samfundet intensifierat samarbetet i riktning mot mer rättvisa vad gäller skatter, på glo- bal, europeisk och nationell nivå. Situationen är dock långt ifrån tillfredsstäl- lande. Ytterligare åtgärder krävs för att täppa till rättsliga luckor och kryphål, säger församlingen. Bland annat uppmuntras åtgärder för att stärka tillsynen av det finansiella systemet offshore, harmonisering av de nationella skattesy- stemen, stärkande av företagens sociala ansvar och etik, skatteansvarighet och finansiell transparens. 2.8.2 Anständiga pensioner för alla Rekommendation 2000, resolution För att säkerställa anständiga pensioner för alla och möta den dubbla utma- ningen med dels en åldrande befolkning, dels den nuvarande ekonomiska krisen, uppmanar församlingen medlemsstaterna att skapa pensionssystem som tar stöd av flera olika finansieringsformer. Särskilt stöd måste ges till utsatta grupper i samhället med små möjligheter att planera sin pension. Detta gäller i synnerhet kvinnor som nödgas avbryta sin yrkesverksamhet på grund av vårdbehövande personer (barn eller föräldrar), personer med funktionsned- sättning och invandrare. 20 12/13 :E R1 2 DE N P AR L AM E N T AR I SK A F Ö R S AM N S V E R K S AM H E T 20 12 Man uppmanar också de länder som ännu inte ratificerat den reviderade europeiska sociala stadgan8 att göra så. 2.8.3 Den unga generationen offrad: sociala, ekonomiska och politiska konsekvenser av den finansiella krisen Rekommendation 2002, resolution Församlingen menar att den fortsatta ekonomiska instabiliteten i har utsatt ungdomar för påfrestningar utan tidigare motstycke. Arbetslöshet, undersysselsättning, socioekonomiska orättvisor, fattigdom och exkludering påverkar den unga generationen mer än andra ålderskategorier. Som ett resul- tat, riskerar inte bara att producera en förlorad generation av desil- lusionerade unga människor, utan också undergräva den politiska stabiliteten och den sociala sammanhållningen. Församlingen föreslår en rad åtgärder för att säkerställa bättre integrering av ungdomar i samhället genom aktivt medborgarskap, social dialog, förbätt- rade möjligheter till olika slags rättigheter och full sysselsättning. 2.8.4 Åtstramningsåtgärder en fara för demokratin och de sociala rättigheterna I resolutionen uttrycker församlingen oro för konsekvenserna av åtstram- ningsåtgärderna för demokratin och de sociala rättigheterna. Man anser att budgetnedskärningarna riskerar att ytterligare fördjupa krisen. Det påpekas också att genomförandet av åtstramningarna ofta är kopplade till vissa in- stitutioner vars karaktär väcker frågor om demokratisk legitimitet, såsom och .