frsrdg · H104JO1 · 2013-11-13 00:00:00 — Det har inte i lagen föreskrivits inom vilken tid en sådan underrättelse måste ske. Underrättelse ska dock i normalfallet ske utan onödigt dröjsmål. JO har tidigare uttalat att det i vissa speciella fall kan finnas situationer då nämnden kan avvakta något med att informera en vårdnadshavare om att en utredning har inletts. Godtagbara skäl för att dröja med informationen har i JO:s praxis ansetts vara bl.a. att vårdnadshavaren är svårt sjuk och inte bör oroas (JO:s ämbetsberättelse 1999/2000 s. 243). En annan situation kan vara att vårdnadshavaren är misstänkt för brott mot ett barn och att en polisutredning om saken befinner sig i ett känsligt läge (JO:s ämbetsberättelse 2003/04 s. 311). Det får emellertid aldrig bli fråga om som vårdnadshavaren hålls ovetande om en pågående utredning, och det måste finnas goda skäl till att så sker. gjorde bedömningen att om vårdnadshavarna informerades om utredningen skulle det ha försvårat för att genomföra det samtal med J. som ansågs vara en nödvändig del av utredningen. Nämnden avvaktade därför – till – med att meddela J:s vårdnadshavare att utredning hade inletts. Det dröjde visserligen inte alltför länge innan informationen lämnades och inga andra utredningsåtgärder, utöver samtalet med J., vidtogs innan vårdnadshavarna informerades. Huvudregeln är dock, som anförts ovan, att en utredning inte ska bedrivas utan att vårdnadshavarna är informerade om att den inletts. anfört utgör, enligt min mening, inte tillräckliga skäl för att frångå huvudregeln. Nämnden borde därför, tidigare än vad som skedde, ha informerat vårdnadshavarna om att en utredning rörande J. inleddes. Jag vill i det sammanhanget framhålla att nämnden inte hade behövt upplysa i detalj om vad utredningen avsåg om den informationen hade riskerat att störa utredningsarbetet. Inte heller hade nämnden behövt informera om sin avsikt att under utredningen tala med J. Nämnden kan inte undgå kritik för dröjsmålet med att informera vårdnadshavarna om den inledda utredningen. 2 013 /1 4:J O1 Enligt 11 kap. 2 § SoL ska en utredning av om socialnämnden behöver ingripa till ett barns skydd eller stöd bedrivas skyndsamt och vara slutförd senast . Beslutet att inleda utredning enligt 11 kap. 1 § SoL avseende J. fattades . Ett samtal med J. ägde rum . Av de journalanteckningar som JO inhämtat från framgår att inga utredningsåtgärder vidtogs, eller i vart fall inte dokumenterades, –. Orsaken till att utredningen mer eller mindre låg nere tycks vara att utredarna inte lyckades få till stånd ett möte med modern. Hög arbetsbelastning verkar också ha varit en bidragande orsak. Jag noterar här att nämnden, för att komma till rätta med det sistnämnda, bl.a. anställt en vikarie med uppgift att genomföra aktuell utredning. Nämnden har ett ansvar för att driva utredningen framåt och aktiva utredningsåtgärder måste vidtas löpande. Jag har förståelse för utredarnas önskemål om att få kontakt med modern och att svårigheten att få till stånd ett möte med henne ledde till att utredningen inte fördes framåt. Det finns dock en gräns för hur länge förvaltningen kan vara passiv när en förälder inte vill medverka i utredningen. Nämnden har då att ta ställning till om utredningen ska avslutas eller om information bör inhämtas från annan än vårdnadshavaren. Jag anser mig inte ha anledning att rikta någon egentlig kritik mot nämnden i denna del. Däremot kan jag konstatera att de försök som gjordes att kontakta modern och de bedömningar som utredarna gjorde rörande utredningsarbetet inte har dokumenterats. Detta är en brist i handläggningen för vilken nämnden ska kritiseras. Vad som i övrigt har förekommit ger inte anledning till någon ytterligare åtgärd eller något uttalande från min sida. Ärendet avslutas med den kritik som uttalats. 2 0 1 3 / 1 4 : J O 1 Fråga om en socialnämnd bör ha en rutin som innebär att handläggaren av ett ärende om försörjningsstöd alltid ska begära ett kontoutdrag som visar bl.a. vilka uttag som sökanden har gjort från ett bankkonto (Dnr 2816-2011) Beslutet i korthet: i synes ha som rutin att begära in kontoutdrag som bl.a. visar gjorda uttag när en enskild ansöker om försörjningsstöd. I beslutet uttalas att det inte finns något att invända mot att socialförvaltningar generellt ber den enskilde att förete ett kontoutdrag från en bank för att visa eventuella inkomster och tillgångar. Att rutinmässigt begära in uppgifter om betalningar kan däremot inte anses stå i överensstämmelse med den s.k. portalparagrafen i socialtjänstlagen om att verksamhet ska bygga på respekt för människornas självbestämmanderätt och integritet. I en anmälan till JO framförde C.Z. klagomål mot i . anförde bl.a. följande. För att få försörjningsstöd i krävs att samtliga bankkonton kopieras och lämnas in. Det gäller inte bara för att börja få bistånd, utan även löpande för den som uppbär bistånd. På kontoutdraget står allt man köpt med kort, vilka transaktioner man gjort och om pengar satts in. Att behöva redovisa för eventuella kortköp gjorda på krog, systembolag eller liknande är en kränkning av den personliga integriteten. Med anledning av C.Z:s anmälan inhämtade JO upplysningar från tre slumpmässigt valda stadsdelsförvaltningar – , och Hässelby- stadsdelsförvaltningar – rörande frågan om det i ärenden om ekonomiskt bistånd krävs att sökanden lämnar in kontoutdrag som visar även betalningar från ett bankkonto. Stadsdelsförvaltningarna kom in med nedan redovisade upplysningar till JO. bereddes möjlighet att yttra sig över stadsdelsförvaltningarnas remisssvar. stadsdelsförvaltning (de omnämnda bilagorna har här utelämnats) Handläggning av ekonomiskt bistånd följer de riktlinjer som beslutades av Kommunfullmäktige . 2 013 /1 4:J O1 Av dessa riktlinjer framgår att kontoöversikt samt kontoutdrag med aktuell kontoställning ska uppvisas i samband med ansökan om ekonomiskt bistånd. Se bilaga l. Detta framgår vidare av de anvisningar som finns i Att förebygga och utreda felaktiga utbetalningar och bidragsbrott. Se bilaga 2. Av allmänna förvaltningsrättsliga principer följer att den som söker bidrag har att visa att förutsättningarna för rätt till bidrag är uppfyllda. Den enskilde är därför skyldig att efter begäran förse nämnden med nödvändigt underlag och även på annat sätt medverka till utredningen. Om den enskilde trots särskild begäran inte förser nämnden med det underlag som behövs eller motsätter sig att handläggaren tar nödvändiga kontakter, bör nämnden i regel kunna avslå ansökan (jfr. allmänna råd om ekonomiskt bistånd, SOSFS 2003:5). För att nämnden ska kunna pröva sökandens rätt till försörjningsstöd krävs att denne lämnar in uppgifter som verifierar inkomster och utgifter. Detta för att en korrekt bedömning av biståndsbehovet ska kunna ske. Av allmänna förvaltningsrättsliga principer följer att det är den som söker bidrag som har att visa att förutsättningarna för rätt till bidrag är uppfyllda. Om den enskilde underlåter detta kan detta vara skäl till att avslå ansökan om försörjningsstöd. Vid nybesök ska kontoöversikt och kontoutdrag med aktuell kontoställning samt senaste tre månaders transaktioner uppvisas liksom specifikation till den senaste preliminära deklarationen. Vid löpande försörjningsstöd är kravet att ett kontoutdrag skall bifogas ansökan . Om det framgår att en summa pengar satts in på något av sökandens konton är det upp till den sökande att visa att dessa pengar inte ökar den disponibla inkomsten eller avser ett inkomstslag som inte reducerar biståndet. I annat fall ska insatta summan som huvudregel betraktas som inkomst vid beräkning. Kvarstående medel från tidigare beviljat bistånd ska dock inte betraktas som inkomst vid beräkningen, annat än i samband med en eventuell nödprövning. Inkomster från arbetsgivare eller arbetslöshetsförsäkring ska styrkas genom uppvisande av besked där alla uppgifter om tillägg och avdrag redovisas. Vid samtliga ansökningar ska kontroll hos göras om eventuella utbetalade försäkringsförmåner. Även inkomster från utlandet ska kontrolleras så långt detta är möjligt. Syftet med att begära in kontoutdrag är inte att utreda vad den enskilde gjort för inköp eller hur den enskilde väljer att spendera sina pengar. Syftet är att utreda den enskildes inkomster/insättningar för perioden som den enskilde ansöker om ekonomiskt bistånd. kan inte se att detta kan utredas på annat sätt än att den enskilde redovisar sina kontoutdrag. redogörelse framgår enligt nedan; Utdrag ur riktlinjer för handläggning av ekonomiskt bistånd, sid 15. (Fastställda av ) Det mest kostnadseffektiva är att göra nödvändiga kontroller redan innan beslut om utbetalning fattas. Vissa omständigheter som kan leda till felaktiga utbetalningar bör också särskilt uppmärksammas. Det gäller att den sökande egentligen är sammanboende, att barn som uppges ingå i hushållet inte vistas i hushållet, att den sökande har in- 2 0 1 3 / 1 4 : J O 1 komster av anställning eller svartarbete, undanhåller tillgångar eller uppbär ekonomiskt bistånd i annan kommun. Utdrag ur riktlinjer för handläggning av ekonomiskt bistånd, sid 65. (Fastställda av ) Vid nybesök ska kontoöversikt och kontoutdrag med aktuell kontoställning samt senaste tre månadernas transaktioner uppvisas liksom specifikationen till senaste preliminära deklarationen. Kontoöversikt och kontoutdrag ska därefter kontrolleras minst . Om det framgår att en summa pengar satts in på något av sökandens konton är det upp till den sökande att visa att dessa pengar inte ökat den disponibla inkomsten eller avser ett inkomstslag som inte ska reducera biståndet. I annat fall ska den insatta summan som huvudregel betraktas som inkomst vid beräkningen. Kvarstående medel från tidigare beviljat bistånd ska dock inte betraktas som inkomst vid beräkningen, annat än i samband med en eventuell nödprövning. Utdrag ur Att förebygga och utreda felaktiga utbetalningar och bidragsbrott, Vägledning och utbildningsmaterial. Kontoutdrag/kontoöversikt/årsbesked ska i regel begära specificerat kontoutdrag avseende . Av kontoutdragets samtliga sidor ska framgå: Namn och personnummer på kontoinnehavare. Bankens namn och kontonummer. Datum för transaktioner. Information om varje insättning och uttag. efter varje transaktion. Uppgifter att vara uppmärksam på: Insättningar – finns det regelbundna insättningar ex. eller mitt , finns insättningar då och då med jämna belopp. Överföringar – flera konton än vad den enskilde uppgett, företag eller fler i hushållsgemenskapen. Uttag – utlandsuttag, omräknad valuta, tax-free shopping. Om inga uttag motsvarande hyresbelopp eller köp i mataffärer finns på utdraget kan det tyda på att det finns någon annan som betalar för dessa poster. Kontoöversikt som visar vilka konton den sökande har på en och samma bank ska i regel krävas in. Det förekommer att den sökande inlämnar kontoutdrag som han eller hon själv har skrivit ut från internet. Om det finns anledning att anta att kontoutdraget är manipulerat ska sökanden inkomma med ett utdrag utställt från banken och med bankens stämpel, l januari skickar bankerna ut årsbesked till samtliga kunder. Årsbeskedet innehåller uppgifter om konton, fonder/aktier, bankfack etc. bör begära att sökande lämnar in en kopia på årsbesked i samband med en eventuell ansökan om ekonomiskt bistånd. stadsdelsförvaltning tillämpar de anvisningar som ges i stadens riktlinjer beträffande kontoutdrag. Det framgår av riktlinjerna att alla transaktioner och saldo ska finnas redovisade i kontoutdraget. 2 013 /1 4:J O1 l vägledning och utbildningsmaterial, ovan citerat, ges handläggarna vägledning i hur man kan använda uppgifterna från kontoutdragen i utredningsarbetet. Kontoutdraget är inte endast ett sätt att kontrollera inkomster utan även förekomst eller frånvaro av vissa typer av utgifter eller uttag kan indikera behov av att föra vidare samtal med den sökande. Förvaltningens arbete omfattas av bestämmelserna i sekretesslagen som rör vilket ger ett mycket starkt sekretesskydd för de uppgifter som utredande tjänstemän får ta del av. Förvaltningen kontaktar inte banker för att inhämta uppgifterna utan den sökande måste själv ordna fram kontoutdrag och lämna till förvaltningen. Det är inte möjligt att tvinga den enskilde att lämna in ett kontoutdrag. Om den enskilde väljer att avstå, kan ansökan komma att avslås. I ett beslut anförde JO följande. Den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt har enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), SoL, rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. Försörjningsstöd lämnas enligt 4 kap. 3 § SoL för skäliga kostnader för bl.a. livsmedel, kläder och boende. Försörjningsstödet har karaktär av ett yttersta skyddsnät för den som inte själv kan tillgodose sina behov. I uttrycket inte själv kan tillgodose sina behov eller få dem tillgodosedda på annat sätt ligger bl.a. att den enskilde måste utnyttja alla de möjligheter som normalt står honom eller henne till buds. Den som kan arbeta är således skyldig att söka arbete. Den enskilde har också en skyldighet att delta i verksamheter som anordnas för arbetslösa, kompetenshöjande verksamhet etc. liksom att söka andra former av bidrag som finns, såsom bostadsbidrag, studiebidrag, a-kasseersättning. Den som har ekonomiska tillgångar måste först använda sig av dessa innan försörjningsstöd kan komma i fråga. Det är dock viktigt att betona att det alltid måste göras en individuell bedömning vid prövning av rätt till bistånd (se bl.a. prop. 2000/01:80 s. 93 f.). Stadsdelsförvaltningarna har redogjort för kommunfullmäktiges riktlinjer, vilka ligger till grund för handläggningen av ansökningar om försörjningsstöd. Av riktlinjerna framgår att vid sin utredning som regel ska begära specificerade kontoutdrag av den enskilde och att det av kontoutdraget bl.a. ska framgå vilka uttag som gjorts. Med anledning av stadsdelsförvaltningarnas hänvisning till kommunfullmäktiges riktlinjer vill jag erinra om att stadsdelsnämnderna är självständiga myndigheter som i sin verksamhet har att följa lagstiftning och rättspraxis. En riktlinje som kommunfullmäktige utfärdar tar inte över det som följer av en författningsbestämmelse. Vid prövningen av en ansökan om försörjningsstöd har socialnämnden att ta ställning till i första hand om den enskilde har behov av hjälp och om behovet kan tillgodoses på annat sätt än genom bistånd. Jag har inte någon invändning mot att socialförvaltningar generellt ber den enskilde att förete ett kontoutdrag från en bank för att visa vilka inkomster eller vilka tillgångar 2 0 1 3 / 1 4 : J O 1 som han eller hon har. Den enskilde har emellertid stor frihet att själv bestämma hur han eller hon använder ett beviljat försörjningsstöd. Att rutinmässigt begära in uppgifter om betalningar kan därför enligt min mening inte anses stå i överensstämmelse med den s.k. portalparagrafen i 1 kap. 1 § SoL om att verksamhet ska bygga på respekt för människornas självbestämmanderätt och integritet. Om den enskilde väljer att i kontoutdraget stryka uppgifter om vissa betalningar kan jag inte se att förvaltningen utan vidare kan kräva att erhålla uppgifterna. För det fall skulle avslå en ansökan om försörjningsstöd med hänvisning till att den enskilde inte lämnat in efterfrågade uppgifter blir det ytterst en fråga för domstol att, efter ett överklagande från den enskilde, ta ställning till om haft fog för sitt agerande. Jag finner därför inte skäl att ytterligare uppehålla mig vid saken. Jag skickar en kopia av detta beslut till som är ordinarie tillsynsmyndighet för . Med de ovan gjorda uttalandena avslutas ärendet. Fråga huruvida ett beslut om bistånd gick den enskilde emot (Dnr 2559-2011) Beslutet i korthet: En enskild ansökte om ekonomiskt bistånd, dels enligt den s.k. riksnormen, dels med ett preciserat belopp avseende bl.a. hyra. Vid beräkningen av biståndet beaktades en tidigare månads s.k. normöverskott, och beviljade därför inte hela det sökta beloppet. Det aktuella beslutet innebar att ansökan om bistånd inte bifölls fullt ut. Ett beslut om att delvis avslå ansökan borde därför ha meddelats. Vidare borde en överklagandehänvisning ha bifogats beslutet. Nämnden förtjänar kritik för handläggningen. framförde såsom ombud för A.M. klagomål mot i angående handläggningen av en ansökan om försörjningsstöd och anförde därvid bl.a. följande. ansökte om ekonomiskt bistånd för . Vid beräkningen av biståndet medräknades ett normöverskott från en tidigare månad och A.M. beviljades därför inte hela det sökta försörjningsstödet. fick således delvis avslag på sin ansökan. Nå- got formellt beslut om att delvis avslå ansökan fick hon dock inte och till beslutet bifogades inte heller någon överklagandehänvisning. har därför inte kunnat överklaga beslutet. Inledningsvis inhämtades vissa upplysningar per telefon från stadsdelsförvaltning i . 2 013 /1 4:J O1 Därefter anmodades att inkomma med utredning och yttrande över vad som hade framförts i anmälan. I remissvaret anförde nämnden bl.a. följande. inkommer ansökan om försörjningsstöd för mars månad och ringer handläggaren . och ber henne lämna in lönespecifikationen gällande lönen som utbetalas . inkommer lönespecifikationen och när den ekonomiska beräkningen görs visar den att A.M. även har inkomster som överstiger hennes norm, nu med som kommer att räknas som inkomst inför eventuell ansökan om försörjningsstöd för april månad. skickas ett avslagsbeslut till A.M. gällande ansökan för mars månad (se bilaga 2c [här utelämnad, JO:s anm.]). inkommer ansökan om försörjningsstöd för april månad och ringer A.M. till handläggaren och undrar när pengarna ska komma. Hon informeras om att handläggaren i samråd med biträdande enhetschef beslutat att av kompletteringen för april betala A.M:s elskulder direkt till elbolagen samt att resterande summa betalas direkt till hyresvärden. Det medför att A.M. själv får betala resterande hyra för april samt även den delskuld hon har för mars månad. Totalt beviljas A.M. i försörjningsstöd för (se bilaga 2d [här utelämnad, JO:s anm.]). Utifrån att A.M. har en timanställning så varierar hennes inkomster månad för månad. Vid genomgång av aktmaterialet framkommer att hon informerats om hur förvaltningen räknar överskott över norm. Av riktlinjer för handläggning av ekonomiskt bistånd framgår att huvudprincipen är att inkomster som överstiger hushållets behov överförs som inkomst till nästkommande månad. En förutsättning för att tillämpa denna princip är att den sökande känner till kommunens beräkningsgrunder. Vidare framgår det att med hänsyn till eventuella överskott är viktigt att de sökande kontinuerligt, men särskilt i början av kontakten, får information om regler för beräkning av försörjningsstöd och att i princip att alla inkomster räknas. har som framgår av ovanstående redogörelse, både vid besök och i telefonsamtal, erhållit information hur hennes norm beräknas. Hon har även tidigare haft kontakt med socialsekreterare gällande försörjningsstöd och är därmed inte främmande för hur förvaltningen räknar och bedömer behovet av försörjningsstöd. fattat ett formellt beslut rörande normöverskott för ? I formuleringen av avslagsbeslutet för mars månad står det att ansökan avslås för mars månad samt att sökanden har ett normöverskott med i förhållande till riksnormen samt att behovet tillgodoses genom egna inkomster. För att förtydliga beslutet borde det även ha stått att räknas som inkomst vid eventuell ansökan inför april månad. Det är på så sätt förvaltningen vanligtvis formulerar sig när normverskott uppstår i ett pågående ärende. Den praxis förvaltningen använder gällande normöverskott är att avslag ges för den månad då klienten har egna in- 2 0 1 3 / 1 4 : J O 1 komster över riksnorm. Månaden därpå räknas överskottet som inkomst och särskilt avslag ges inte på den summan. Sammanfattningsvis menar förvaltningen att handläggningen av A.M:s ärende har skett i enlighet med lagstiftning, stadens riktlinjer samt aktuell praxis. I ett beslut anförde JO följande. Det finns inga särskilda bestämmelser i socialtjänstlagen om hur beslut enligt lagen ska vara utformade. Förvaltningslagen (1986:223), FL, innehåller få regler om utformningen av förvaltningsmyndigheters beslut. Vad som i detta avseende föreskrivs inskränker sig i huvudsak till att myndigheterna ska sträva efter att uttrycka sig lättbegripligt (7 §) och att de i allmänhet ska motivera sina beslut (20 §). Det är viktigt att ett beslut är tydligt. Av beslutet bör därför framgå vad den enskilde har ansökt om, vad han eller hon har beviljats och om beslutet helt eller delvis har gått sökanden emot. Den enskilde ska också underrättas om hur han eller hon ska göra för att överklaga beslutet om beslutet har gått den enskilde emot (21 § andra stycket FL). Av utredningen i ärendet framgår bl.a. följande. ansökte om ekonomiskt bistånd för och fick då avslag på sin ansökan eftersom hon hade ett normöverskott med . ansökte om ekonomiskt bistånd för räknades normöverskottet som en inkomst och hon beviljades därför bistånd med ett lägre belopp än vad hon hade ansökt om. Något avslag på den del som hon inte beviljades meddelades dock inte. Till beslutet bifogades inte heller någon överklagandehänvisning. Huruvida ett beslut om bistånd ska anses ha gått den enskilde emot ska bedömas med utgångspunkt från vad den enskilde har ansökt om och hur han eller hon har utformat sin ansökan. Hänsyn bör också tas till hur sökanden kan tänkas uppfattas beslutet. hade ansökt om försörjningsstöd för enligt den s.k. riksnormen. Härutöver begärde hon bistånd med ett preciserat belopp för bl.a. hyra. Hon uppgav inte i sin ansökan att hennes s.k. överskott för mars månad skulle beaktas vid beräkningen av hennes rätt till bistånd. I beslutet gjorde handläggaren ett avdrag för det s.k. överskott som A.M. hade haft föregående månad. Beslutet om försörjningsstöd för innebar således att A.M:s ansökan om bistånd inte bifölls fullt ut. Nämnden borde därför ha meddelat ett beslut om att delvis avslå hennes ansökan. Vidare borde en överklagandehänvisning ha bifogats beslutet. Genom inte att göra detta brister beslutet i tydlighet. Nämnden förtjänar kritik för handläggningen. 2 013 /1 4:J O1 Ett beslut om omhändertagande med stöd av 6 § LVU hade förfallit därför att beslutet inte hade underställts förvaltningsrätten i rätt tid; fråga om ett nytt beslut om omhändertagande kunde fattas (Dnr 1886-2012) Beslutet i korthet: Ordföranden i utbildnings- och omsorgsnämnden beslutade att omhänderta två barn med stöd av 6 § LVU. Besluten fastställdes av förvaltningsrätten. På grund av en felräkning försummade nämnden att inom rätt tid ansöka om vård av barnen. De omedelbara omhändertagandena upphörde därmed. Även om försummelsen i handläggningen förefaller bero på enstaka misstag är det inträffade allvarligt. I stället för att, som skedde, fatta ett nytt beslut om omhändertagande, vilket upphävdes av förvaltningsrätten, hade nämnden, i samband med att ansökan om vård lämnades in till domstolen, kunnat göra en framställning till rätten om att barnen skulle omhändertas. Det hade då ankommit på domstolen att ta ställning till om det förelåg förutsättningar för ett omhändertagande. Ett sådant handlingssätt hade svarat bättre mot lagstiftarens intentioner att ett beslut som socialnämnden fattar om omhändertagande endast, till följd av beslutets provisoriska karaktär, ska kunna gälla . beslutade ordföranden i i att omhänderta två barn med stöd av 6 § LVU. Besluten verkställdes , och barnen placerades i ett jourhem. Förvaltningsrätten fastställde besluten om omhändertagande . ansökte nämnden om att barnen skulle beredas vård med stöd av 4 § LVU. uppmärksammades att nämnden inte hade ansökt om vård inom den tid som anges i 8 § LVU, varför de omedelbara omhändertagandena hade upphört. fattade då nya beslut om att omhänderta barnen. Besluten underställdes förvaltningsrätten för prövning i samband med att ansökan om vård gavs in till domstolen.