frsrdg · H004RB1 · 2013-02-11 00:00:00 — Fördelning av kostnadsslag per verksamhetsområde 2012, 0 20 40 60 80 100 120 140 160 180 200 Avskrivningar exkl. IT Sedel- och myntkostnader IT-kostnader Administrationskostnader exkl. IT Personalkostnader exkl. IT Avskrivningar, exklusive IT-relaterade investeringar Avskrivningarna är direkt fördelade till det verksamhetsområde som respektive anläggning stöder eller fördelade utifrån antalet direkt involverade medarbetare per verksamhetsområde i förhållande till det totala antalet direkt involverade medarbetare. Sedel- och myntkostnader Kostnaderna för inköp av sedlar och mynt uppgick till 18 (10) . Kostnaderna belastar i sin helhet verksamhetsområdet . IT-kostnader Med IT-kostnader avses IT-avdelningens kostnader. Modellen för fördelning av IT-kostnader bygger på tre IT-tjänster: Pc-tjänster, telefoni och IT-system. Pc-tjänster fördelas på användare med gemensamt överenskomna priser. Telefonikostnader (ej mobiltelefoni) fördelas utifrån antalet direkt involverade medarbetare per verksamhetsområde i förhållande till det totala antalet direkt involverade medarbetare inom alla verksamhetsområden. Kostnaderna för IT-system (inklusive licenser) fördelas utifrån antalet logiska servrar per system. Fördelning av nettointäkter Fördelningen av nettointäkter på verksamhetsområden har gjorts utifrån ett operationellt perspektiv. Intäkterna har förts till det verksamhetsområde som har störst möjlighet att påverka och hantera dessa. Hänsyn har därför till exempel inte tagits till att seignoraget har sitt ursprung i kontanthanteringen, utan seignorageintäkterna har fördelats till tillgångsförvaltningen. Seignoraget uppgick till (1 887). ingår förstärkningen av valutareserven i beräkningen av seignoraget. Nettointäkterna inom verksamhetsområdet stabilitet utgörs främst av utdelning från innehav av . Den totala avkastningen från 2012 om (17 624) utgörs av tillgångsförvaltningens nettointäkter om (4 370) som justerats med balansförda pris-, valuta- och guldvärdeeffekter om (13 254), vilka motsvaras av årets förändring i värderegleringskontot (se not 27). Se även tabellen nedan och tabell 5 i förvaltningsberättelsens avsnitt . 2012 2011 Ränteintäkter 4 274 5 488 Räntekostnader 1 161 1 319 Nettoresultat av finansiella transaktioner redovisat i resultaträkningen 209 Nettoresultat av finansiella transaktioner redovisat på värderegleringskonton i balansräkningen 13 254 Avgifts- och provisionskostnader 8 8 Resultat tillgångsförvaltningen 2 491 17 624 Förvaltningsräntenetto 29 35 Förvaltningsintäkter 161 289 Förvaltningskostnader 700 694 Resultat inkl. resultat redovisat i balansräkningen 3 059 17 184 Återläggning av resultat redovisat i balansräkningen 4 993 13 254 Redovisat resultat 1 934 3 930 Förvaltningsräntenettot i tabellen ovan består av ränteintäkter från personallån om (5) och räntekostnader för räntekompensation till kontantdepåerna om (40). Nettoresultat av finansiella transaktioner redovisat på värderegleringskonton i balansräkningen motsvarar förändringen avseende posten Värderegleringskonton. Fördelning av tillgångar och skulder Av tabellen nedan framgår tillgångar och skulder fördelade på verksamhetsområden i . Tillgångar Skulder Tillgångar Skulder Finansiell stabilitet 441 100 136 344 199 139 969 346 532 128 210 Ofördelat 1 099 109 329 944 119 571 Summa 345 739 345 739 347 917 347 917 Tillgångarna inom verksamhetsområdet stabilitet består av aktieinnehavet i BIS. Posten Ofördelade tillgångar innehåller främst posterna Materiella och immateriella anläggningstillgångar och Övriga tillgångar. Posten Ofördelade skulder innehåller främst eget kapital, värderegleringskonto och årets resultat. Förstärkning av valutareserv Av tabellen nedan framgår räntenetto och lånebelopp avseende lån i utländsk valuta från Riksgälden, vilket togs upp 2009 i syfte att förstärka valutareserven. Uppgifterna anges i . Räntenetto Räntenetto Lånebelopp Lånebelopp 2012 2011 Förstärkning av valutareserven Banktillgodohavanden och värdepapper1 551 716 88 294 84 886 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i Sverige2 749 953 88 413 86 497 198 237 351 1 788 1 Beredskapsportfölj (marknadsvärde). Femårsöversikt I femårsöversikten presenteras balans- och resultaträkningarna omräknade i enlighet med de nu gällande redovisningsprinciperna. Ingen omräkning har behövt göras . 43 720 43 508 38 537 31 691 29 976 Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför 34 196 35 294 31 175 30 898 6 261 259 883 264 892 251 380 271 450 194 187 294 079 300 186 282 555 302 348 200 448 Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande i Utlåning i svenska kronor till kreditinstitut i relaterad till penningpolitiska transaktioner 500 368 801 264 800 0 0 0 1 0 Övrig utlåning 0 0 500 368 802 266 462 Värdepapper i svenska kronor Materiella och immateriella anläggningstillgångar 655 502 389 406 421 521 521 521 521 524 Derivatinstrument Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter 2 609 2 873 3 522 4 608 5 931 341 327 318 326 317 4 788 4 223 5 334 5 997 7 201 345 739 347 917 326 926 708 838 700 211 SKULDER OCH EGET KAPITAL Utelöpande sedlar och mynt 91 056 94 771 99 902 104 590 106 266 Mynt 5 385 5 365 5 499 6 073 6 007 96 441 100 136 105 401 110 663 112 273 Skulder i svenska kronor till kreditinstitut i relaterade till penningpolitiska transaktioner 339 44 45 56 32 25 815 16 831 5 097 171 107 206 664 26 154 16 875 5 142 171 163 206 696 192 222 48 946 Skulder i svenska kronor till hemmahörande i Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför 156 106 69 70 189 248 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i 88 413 86 497 83 774 92 544 1 862 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför Motpost till SDR som tilldelats av IMF 22 505 23 754 23 275 25 216 2 979 Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 306 252 488 606 697 78 88 47 53 47 384 1 283 535 662 9 998 184 203 220 251 264 43 363 48 356 35 102 37 818 49 228 1 000 1 000 1 000 1 000 1 000 62 207 65 777 71 429 63 025 57 742 63 207 66 777 72 429 64 025 58 742 1 934 3 930 548 14 204 11 183 SUMMA SKULDER OCH EGET KAPITAL 345 739 347 917 326 926 708 838 700 211 2012 2011 2010 2009 2008 4 280 5 493 7 717 10 997 10 610 Räntekostnader 1196 1 359 2 135 2 796 2 600 Nettoresultat av finansiella transaktioner 603 209 5 123 6 714 3 051 Avgifts- och provisionsintäkter 71 70 67 58 43 Avgifts- och provisionskostnader 8 8 11 43 8 56 51 134 55 45 Övriga intäkter 34 168 603 16 824 Summa nettointäkter 2 634 4 624 1 252 15 001 11 965 366 372 345 342 337 269 261 240 267 264 Avskrivningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar 47 51 63 71 68 18 10 56 117 113 700 694 704 797 782 1 934 3 930 548 14 204 11 183 INTERN STYRNING OCH KONTROLL FEMåRSöVERSIKT 2012/13:RB1 16.42 2012/13:RB1 FEMåRSöVERSIKT 16.42 Direktionen ansvarar för verksamheten och ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att hushållar väl med statens medel. Detta regleras i 9 kap. 1 § riksbankslagen. Direktionen ska se till att kraven fullgörs med rimlig säkerhet genom att säkerställa att det vid finns en process för intern styrning och kontroll där momenten riskanalys, kontrollåtgärder, uppföljning och dokumentation ingår. Direktionen ska lämna en bedömning i årsredovisningen av om den interna styrningen och kontrollen är betryggande. Detta regleras i 10 kap. 3 § riksbankslagen. Direktionens bedömning av interna styrning och kontroll Direktionen har utvärderat den interna styrningen och kontrollen mot de krav som ställs i riksbankslagen och gör bedömningen att den interna styrningen och kontrollen är betryggande. REMISSARBETE 2012/13:RB1 16.42 2012/13:RB1 REMISSARBETE 16.42 remissarbete besvarar ett stort antal remisser. Avdelningscheferna ansvarar för att hantera remisser inom respektive avdelnings ansvarsområde. I avdelningschefens ansvar ingår att lämna underlag för bedömningen av om ett remissyttrande ska beslutas av direktionen eller avdelningschefen. Om yttrandet ska beslutas av direktionen ska avdelningschefen även lägga fram ett förslag till yttrande till direktionen. Ansvaret för övergripande samordning och administration kring remissarbetet ligger på stabsavdelningen. yttrade sig till exempel över förslag till åtgärder för att stärka stabiliteten i det finansiella systemet och om tillsyn på det finansiella området liksom över flera förslag som berörde regler. Direktionen yttrade sig med anledning av fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen, förslaget till stärkt krisberedskap i det centrala betalningssystemet respektive betänkandet om stabil verksamhet liksom över ett förslag till föreskrifter om ett kvantitativt krav på likviditetstäckningsgrad och rapportering. Följande remissyttranden lämnades av . Där inget annat anges har chefen för den berörda avdelningen fattat beslut i ärendet. Ändrad beslutskompetens i vissa ärenden på bank- och försäkringsområdena AP-fonderna i pensionssystemet en effektivare förvaltning av pensionsreserven (SOU 2012:53) Regler om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (Ds 2012:39) Ändring i förordningen (2006:1533) om kapitaltäckning och stora exponeringar Förslag till riktlinjer för statsskuldens förvaltning 20132016 Europeiska kommissionens konsultation gällande direktiv /65/EG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (det s.k. UCITS-direktivet) Europeiska kommissionens förslag till och rådets direktiv om ändring i direktiv /65/EG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (det s.k. UCITS V-direktivet) Fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom ekonomiska och monetära unionen. Beslut om detta yttrande har fattats av direktion. Europeiska kommissionens förslag till och rådets förordning om basfakta för investeringsprodukter (COM (2012) 352 final) Kompletterande remiss om förhållandet mellan Solvens II-direktivet och tjänstepensionsdirektivet och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 223/2009 om europeisk statistik Revision i finansiella företag (Ds 2012:4) Blankning (Ds 2012:10) Stärkt krisberedskap i det centrala betalningssystemet (SOU 2011:78). Beslut om detta yttrande har fattats av direktion. Konsultation avseende grönbok om betaltjänster i EU Nya regler om prospekt (Ds 2012:1) Betänkandet Rörelsereglering för försäkring och tjänstepension (SOU 2011:68) Betänkandet Spara i goda tider för en stabil verksamhet (SOU 2011:59). Beslut om detta yttrande har fattats av direktion. Promemoria upprättad av f.d. justitierådet om implementering av de europeiska tillsynsmyndigheternas riktlinjer och rekommendationer Förlängd tillämpning av vissa bestämmelser i föreskrifter och allmänna råd om kapitaltäckning och stora exponeringar Förslag till ändringar i redovisningsföreskrifterna (FFFS 2008:25) Förslag till föreskrifter om säkerställda obligationer Förslag till föreskrifter om ett kvantitativt krav på likviditetstäckningsgrad och rapportering. Beslut om detta yttrande har fattats av direktion. Förslag till ändringar i föreskrifter om försäkringsföretags val av räntesats för att beräkna försäkringstekniska avsättningar Förslag till ändrade marknadsplatsföreskrifter Förslag till ändring i föreskrifter och allmänna råd om kapitaltäckning och stora exponeringar Tomträttsavgäld och friköp (SOU 2012:71) Promemorian Sekretess i det internationella arbetet (Ds 2012:34) EU-förslag om revision Särskilda krav rörande lagstadgad revision i företag av allmänt intresse samt ett direktiv med ändringar av det s.k. revisorsdirektivet anslutning till Europeiska unionen (Ds 2012:19) ORDLISTA 2012/13:RB1 16.42 2012/13:RB1 ORDLISTA 16.42 ger ut ett flertal publikationer, bland annat följande: Penningpolitisk rapport och är underlag för penningpolitiska beslut. Genom att publicera rapporten gör sina bedömningar allmänt tillgängliga. På så sätt kan stimulera intresset och underlätta förståelsen för penningpolitiken. Penningpolitisk uppföljning Utkommer mellan två penningpolitiska rapporter. Innehåller ett begränsat antal prognoser och sprider kunskap om de bedömningar som gör i samband med de penningpolitiska beslut som inte grundas på en penningpolitisk rapport. Redogörelse för penningpolitiken Årlig redogörelse för den penningpolitik som fört under de närmast föregående åren. Innehåller uppgifter och bedömningar som är nödvändiga för att ska kunna utvärdera penningpolitiken. Denna publikation benämndes tidigare Underlag för utvärdering av penningpolitiken. Finansiell stabilitet Utkommer . I rapporten presenterar sin bedömning av utvecklingen i det finansiella systemet, lyfter fram potentiella risker mot den finansiella stabiliteten och ger rekommendationer om nödvändiga åtgärder för att minska riskerna. Den svenska finansmarknaden Presenterar grundläggande statistik om den finansiella sektorns olika delar och ger pedagogiska förklaringar till hur dessa marknader, institutioner och system fungerar. Riksbanksstudier och ekonomiska kommentarer Omfattar längre respektive kortare analyser och utredningar inom något av verksamhetsområden. Penning- och valutapolitik Utkommer två till och innehåller fördjupande artiklar med anknytning till verksamhetsområden. årsredovisning Beskriver verksamhet . Innehåller också bokslutet för året. Working Paper Series Presenterar utredningar som har anknytning till verksamhetsområden och som bedöms vara av intresse för externa läsare. Publikationer från () Omfattar svenska versioner av ECB:s månadsrapporter, årsrapporter och konvergensrapporter. På webbplatsen () presenteras samtliga publikationer i fulltext. Flertalet av dessa publiceras både på svenska och på engelska. Beställning görs enklast på webbplatsen. På webbplatsen publicerar också pressmeddelanden, tal, artiklar och protokoll från direktionens och riksbanksfullmäktiges sammanträden. kan även resultaten av företagsintervjuer och riskenkäter laddas ned som separata publikationer i pdf-format. Adress riksbank 103 37 Telefon riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till minne 2012 ORDLISTA 2012/13:RB1 16.42 2012/13:RB1 ORDLISTA 16.42 i ekonomisk vetenskap till minne 2012 tilldelades och för teorin om stabila allokeringar och för utformning av marknadsinstitutioner i praktiken. har med hjälp av så kallad kooperativ spelteori studerat olika metoder för matchning och visat hur en viss metod systematiskt kan gynna den ena eller andra parten på marknaden. har utifrån Shapleys teoretiska resultat genomfört empiriska studier, experiment och praktiskt reformarbete som visar att stabilitet är nyckeln till att förstå vilka metoder för matchning som har varit framgångsrika. Kombinationen av Shapleys grundläggande teori och empiriska arbete har skapat ett nytt forskningsfält och förbättrat många marknaders funktion. riksbanks pris i ekonomisk vetenskap instiftades i samband med . Genom donationen förband sig att ge såväl prissumman som det belopp som behövs för att täcka stiftelsens kostnader för förvaltning och ekonomi. Regeringen har fastställt stadgarna för priset. delas priset i ekonomisk vetenskap ut till en eller flera personer som har utfört ett arbete av framstående betydelse inom ekonomisk vetenskap. utser ekonomipristagare enligt samma principer som gäller för . Prissumman är också densamma som för . uppgår prissumman till i enlighet med beslut att sänka prissumman för övriga . Pengarna betalas ut av . Om det är flera pristagare delas prissumman lika mellan dem. är född i (amerikansk medborgare). Fil.dr 1974 vid , , , . of Economics and vid , , , , och , , , . är född i , , (amerikansk medborgare). Fil.dr 1953 vid , , , . Professor emeritus vid , , , . pristagare har delats ut till följande personer: 1969 R. Frisch och J. Tinbergen 1970 P.A. 1971 S. Kuznets 1972 J.R. Arrow 1973 W. Leontief 1974 G. och . Kantorovich och T.C. 1976 M. 1977 B. och . Meade 1978 H.A. och A. 1980 L.R. 1981 J. 1982 G.J. 1983 G. Debreu 1984 R. 1985 F. 1986 1987 R.M. Solow 1988 M. Allais 1989 T. Haavelmo 1990 H.M. Markowitz, M.H. Sharpe 1991 R.H. Coase 1992 1993 R.W. North 1994 J.C. Harsanyi, J.F. Nash Jr och R. Selten 1995 R.E. Mirrlees och W. Vickrey 1997 R.C. Sen 1999 R.A. Mundell 2000 J.J. Heckman och D.L. Akerlof, A.M. Stiglitz 2002 D. Kahneman och V.L. Granger 2004 F.E. Kydland och E.C. Prescott 2005 R.J. Aumann och T.C. Schelling 2006 E.S. Phelps 2007 L. Hurwicz, E.S. Maskin och R.B. 2008 P. Krugman 2009 E. Ostrom och O.E. Pissarides 2011 T.J. Sargent och C.A. ORDLISTA 2012/13:RB1 16.42 2012/13:RB1 ORDLISTA 16.42 Avveckling Slutlig reglering av skulder när pengar eller värdepapper överförs från en part till en annan, oftast betalning från ett konto till ett annat konto. III Internationellt regelverk för finansiella institut som huvudsakligen reglerar bankernas kapitaltäckning, det vill säga hur mycket kapital en bank måste hålla i förhållande till den risk den tar, och deras sätt att hantera likviditet. Regelverket beslutades och ska implementeras gradvis . Globalt forum för samarbete kring frågor om banktillsyn mellan tillsynsmyndigheterna och andra organ ansvariga för arbete med finansiell stabilitet i , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och . Kommittén tar bland annat fram internationella standarder, riktlinjer och rekommendationer för reglering av banker. Betalningsbalans Sammanställning av ett lands ekonomiska transaktioner med utlandet. Består av bytesbalans, kapitalbalans och finansiell balans. Summan av transaktionerna med utlandet är alltid noll, det vill säga transaktionerna är i balans. Betalningssystem Konton, regler och datasystem som behövs för att genomföra betalningar och för att överföra värdepapper mellan olika aktörer. BIS, för centralbanker, med säte i . Bedriver utredningsverksamhet och utarbetar normer och standarder för finansiell verksamhet. BIS har även inlåning från och utlåning till centralbanker. är delägare i BIS och representerad i dess styrelse. BNP, bruttonationalprodukt av alla de varor och tjänster som produceras i ett land för att användas till konsumtion, export och investeringar , vanligtvis eller ett kvartal. CEBS, Oberoende organisation som grundades för att ge råd om hur direktiv inom bankområdet i EU bör utformas, arbeta för att medlemsländerna inför direktiven på ett enhetligt sätt och verka för ett djupare samarbete och större informationsutbyte mellan myndigheterna. CEBS bestod av representanter för tillsynsmyndigheter och centralbanker i EU och ersattes 2009 av Europeiska bankmyndigheten (). som ansvarar för penningpolitiken i ett land eller valutaområde, det vill säga fastställer en ränta för att bevara värdet på pengar. En centralbank ansvarar normalt även för att stabiliteten i betalningsväsendet kan upprätthållas och ger ut kontanta betalningsmedel. I andra länder kan centralbanker också ha andra uppgifter, till exempel ansvara för den finansiella tillsynen eller förvalta statsskulden. Central motpart som träder in som part i finansiella transaktioner och tar över ansvaret för att förpliktelserna fullgörs. som används för att på deltagarnas vägnar göra avräkningar i fråga om deras finansiella förpliktelser. Clearingsystem används också av centrala motparter eller andra som ansvarar för att förpliktelser avvecklas genom att överföra likvida medel eller finansiella instrument. Ett clearingsystem drivs av en clearingorganisation. Compliance Efterlevnad av externa och interna regelverk. compliancefunktion ska säkerställa att organisationen följer relevanta lagar och regler. Dagslån Lån från en bankdag till nästa som bankerna eller andra finansinstitut ger varandra. Bankerna kan också låna eller placera i . Derivatinstrument Finansiellt instrument som innebär överenskommelser om förpliktelser, rättigheter eller andra förutsättningar vid en given framtida tidpunkt. Värdet på ett derivatinstrument är kopplat till en underliggande tillgång. De vanligaste derivatinstrumenten är optioner, terminer och swappar. ECB, Europeiska Gemensam centralbank för de medlemsländer i EU som har infört euron som valuta. Bankens uppgifter anges i en stadga som är en del av . Målet för ECB:s penningpolitik är att upprätthålla prisstabilitet i euroområdet. Högsta beslutsorgan är , som utgörs av de sex direktionsledamöterna i och cheferna för de nationella centralbankerna i de länder som har infört euron. ECB:s allmänna råd Samrådsorgan inom ECBS där centralbankschefer i alla EU-länder samt ECB:s ordförande och vice ordförande ingår. ECBS, Europeiska centralbankssystemet Forum för samarbete mellan ECB och de nationella centralbankerna i alla EU:s medlemsstater. EFK, EU:s ekonomiska och finansiella kommitté Rådgivande organ till och Europeiska kommissionen. Följer bland annat den ekonomiska och finansiella utvecklingen i EU och euroområdet samt granskar medlemsländernas stabilitets- och konvergensprogram. Centralbankerna är företrädda i EFK av vice centralbankschefer. ESRB, Oberoende EU-organ som ansvarar för makrotillsyn av det finansiella systemet inom unionen. Euroclear Dotterbolag till Euroclear som för register över de allra flesta aktier och räntebärande värdepapper som handlas på de svenska finansiella marknaderna. Utför också clearing och avveckling av transaktioner med svenska aktier och räntebärande papper. Finansiell stabilitet Tillstånd då det finansiella systemet kan upprätthålla sina grundläggande funktioner och dessutom har motståndskraft mot störningar som hotar dessa funktioner. Finansiella marknader Samlingsnamn för de marknader där finansiella tillgångar köps och säljs. De fyra viktigaste marknaderna är valutamarknaden, räntemarknaden, aktiemarknaden och derivatmarknaden. Finansiellt system Samlingsbegrepp för ett system som omfattar banker, försäkringsbolag och andra finansiella aktörer samt finansiella marknader och den finansiella infrastruktur i form av tekniska system, dess regler och rutiner som krävs för att göra betalningar och utbyta värdepapper. Till det finansiella systemet räknas även det finansiella regelverket i form av lagstiftning, regleringar och andra normer. myndighet med uppgift att övervaka verksamheten för banker, kreditmarknadsbolag, värdepappersbolag, fondkommissionärer, fondbolag, börser, auktoriserade marknadsplatser, clearingorganisationer, försäkringsbolag och försäkringsförmedlare. som bereder ärenden i ekonomiska frågor, bland annat om verksamhet och om statsbudgeten. Finjusterande transaktioner Transaktioner som använder för att dra in överskottslikviditet från bankerna eller ge bankerna möjlighet att låna pengar mot säkerhet hos för att hålla dagslåneräntan stabil och nära reporäntan. FSAP, Financial Sector Assessment Programs Program för utvärdering av myndigheter, lagstiftning och tillsyn som () använder för att granska och analysera den finansiella sektorn i ett land. Programmen är obligatoriska för 25 utvalda länder med stora finansiella sektorer. FSB, Rådet för finansiell stabilitet som samordnar arbete mellan nationella myndigheter och internationella regleringsorgan inom området finansiell stabilitet för att belysa sårbarheter samt utveckla, samordna och införa internationella regleringar och tillsyn. Guld- och valutareserv reserv av guld och värdepapper i utländsk valuta som förvaltas av . Denna buffert kan användas för att vid behov försvara värdet på den svenska kronan och ge nödkrediter till solventa banker som får problem. IMF, Organ som verkar för att det globala finansiella systemet ska vara stabilt och att det inte ska uppstå internationella finansiella kriser. Övervakar och analyserar utvecklingen i de 185 medlemsländerna, ger teknisk assistans och lånar ut pengar till länder som genomför ekonomiska anpassningsprogram. Inflation Allmänna prisökningar som gör att pengarnas värde minskar, det vill säga att man kan köpa färre varor och tjänster för samma mängd pengar. Motsatsen är deflation.