frsrdg · H004RS7 · 2013-06-12 00:00:00 — Den som vill ha ekonomiskt om- ställningsstöd enligt 5 § eller efterle- vandeskydd ska ansöka om det hos . Förmåner enligt andra stycket kan inte beviljas tillbaka än före ansökningsmåna- den. Ett beslut om jämkning som innebär att ekonomiskt omställningsstöd dras in helt eller delvis gäller även om det inte har vunnit laga kraft, om inte annat förordnas. Den som vill att ekonomiskt om- ställningsstöd eller efterlevandeskydd ska betalas ut ska skriftligen ansöka om det hos Statens tjänstepensions- verk. Utbetalning får inte ske tillbaka än före ansökan om utbetalning. Den som har ansökt om utbetalning ska skriftligen lämna sådana uppgif- ter som behöver för att bedöma sökandens rätt till utbetalning. Uppgifterna ska lämnas på heder och samvete. Om den som har ansökt om utbetal- ning inte lämnar de uppgifter som be- gärts, får hålla inne vidare utbetalningar. Om den som har beviljats utbetal- ning av ekonomiskt omställningsstöd får väsentligt ändrade inkomstförhål- landen och dessa kan antas påverka rätten till utbetalning, ska han eller hon utan särskild begäran lämna upp- gift om detta till Statens tjänstepens- ionsverk. Arbetsgivare och andra som har betalat ut ersättning eller förmån ska på begäran av Statens tjänstepens- ionsverk lämna de uppgifter för en namngiven person om sådana förhål- landen som är av betydelse för till- lämpningen av denna lag. Den som inte fullgör sin skyldighet enligt första stycket får föreläggas att fullgöra skyldigheten. Föreläggandet får förenas med vite. ska till Statens tjänste- pensionsverk lämna uppgifter om in- komst som är pensionsgrundande en- ligt 59 kap. socialförsäkringsbalken, om uppgifterna har betydelse i ett ärende om ekonomiskt omställnings- stöd enligt denna lag. Den som ansöker om eller tar emot ekonomiskt omställningsstöd ska på begäran lämna arvodes- nämnd sådana uppgifter som nämn- den behöver för sin prövning av ett ärende enligt denna lag. ska på begäran lämna sådana uppgifter om en namngiven person som har betydelse i ett ärende om jämkning av ekonomiskt omställ- ningsstöd enligt 15 § första stycket 1 3. Detsamma gäller uppgifter som har betydelse för frågan om ekonomiskt omställningsstöd enligt 30 §. När en ledamot har lämnat riksda- gen ska till lämna de uppgifter som nämnden behöver för att kunna fastställa ledamotens rätt till förmån enligt denna lag. ska på begä- ran till överlämna de uppgifter som en tidi- gare ledamot lämnat till förvalt- ningen enligt 3 §. Om ekonomiskt omställningsstöd har betalats ut med ett för högt belopp ska förmånstagaren betala tillbaka mellanskillnaden. Detsamma gäller om stödet har jämkats med ett visst belopp. Ett belopp som ska betalas tillbaka ska, när det är lämpligt, minska kommande utbetalningar av det ekonomiska omställningsstödet. Om det inte är lämpligt att minska kommande utbetalningar får beslutet verkställas enligt utsökningsbalken. Avräkning eller verkställighet en- ligt första stycket får inte ske förrän beslutet har vunnit laga kraft. Om det finns särskilda skäl får åter- kravet efterges helt eller delvis. Om ekonomiskt omställningsstöd har betalats ut med ett för högt belopp och mellanskillnaden inte har beta- lats tillbaka inom efter det att krav på återbetalning har fram- ställts, ska förmånstagaren betala dröjsmålsränta för tid därefter till dess betalning sker. Detsamma gäller om stödet har jämkats med ett visst belopp. För uttag av dröjsmålsränta gäller i tillämpliga delar räntelagen (1975:635). Om det finns särskilda skäl får kravet på ränta efterges helt eller delvis. Bestämmelserna i första stycket ska också gälla om förmånstagaren har försummat att lämna uppgifter som behövs för bestämmande av det be- lopp som ska betalas tillbaka. I ett så- dant fall ska ränta tas ut från den dag då uppgifterna senast skulle ha läm- nats in. Ansökan om ekonomiskt omställ- ningsstöd m.m. efter jämkningsbe- slut Om ekonomiskt omställningsstöd har jämkats enligt 15 §, får för- månstagaren när nya förhållanden har inträtt på nytt ansöka om ekono- miskt omställningsstöd. Om ett beslut som har fattats med tillämpning av 15 § har grundats på att förmånstagaren gjort avsättning till periodiseringsfond, upphovsman- nakonto eller expansionsfond och be- loppet därefter helt eller delvis åter- förts till beskattning, ska på yrkande av förmånstagaren frågan prövas om stödet då återförandet skedde. enligt 13 kap. denna lag får överkla- ärenden om stödåtgärder för omställ- gas hos allmän förvaltningsdomstol. ning får inte överklagas. Vid överklagande till kammarrätten Övriga beslut av enligt denna lag överklagas hos . Ett beslut av arvodes- Ett beslut av arvodes- nämnd enligt 13 kap. 16 eller 27 § nämnd enligt 13 kap. eller 13 a kap. denna lag får överklagas hos allmän denna lag får överklagas hos allmän gande till kammarrätten krävs pröv- gande till kammarrätten krävs pröv- Nämndens beslut enligt 3 kap. 1 § får inte överklagas. 1.Denna lag träder i kraft . 2.För den som lämnat uppdraget som ledamot före ska äldre bestämmelser fortfarande gälla. 3.Bestämmelserna i 13 a kap. ska även tillämpas på den som varit leda- mot av före valet om han eller hon tidigare haft rätt till inkomstgaranti och garantitiden har löpt ut. 13Senaste lydelse 2011:749. 14Senaste lydelse 2012:887. 2.2 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229) dels att 67 kap. 6 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 11 kap. 17 b §, av följande lydelse. Förmån av omställningsstöd enligt 13 kap. 1 b § och 13 a kap. 2 § lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter ska inte tas upp. Med arbetsinkomster avses vid tillämpningen av detta kapitel sådana in- komster som anges i 59 kap. 812 §§, 13 § 10, 12 och 13, 14 § första stycket 13 och 5 samt 1519, 21 och 27 §§ socialförsäkringsbalken med undantag för sådana inkomster som anges i 59 kap. 23, 25, 26 och 28 §§ samma balk. Som arbetsinkomst avses även inkomst från självständig näringsverksamhet som be- drivs utomlands, om den skattskyldige i inte oväsentlig omfattning har arbetat i verksamheten. Ekonomiskt omställningsstöd och inkomstgaranti enligt lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter ska inte an- ses som arbetsinkomst. Vid beräkningen av skattereduktionen ska arbetsinkomsterna utgöras av överskott i inkomstslaget tjänst, och överskott i inkomstslaget näringsverksamhet minskat med sjukpenning el- ler annan ersättning som anges i 15 kap. 8 §. Arbetsinkomsterna ska minskas med allmänna avdrag enligt 62 kap. och sjö- inkomstavdrag enligt 64 kap. samt avrundas nedåt till helt hundratal kronor. Denna lag träder i kraft . 15 Senaste lydelse 2010:1277. 2.3 Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 28 kap. 8 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Sekretess gäller för uppgift om en Sekretess gäller för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs och uppgiften före- uppgiften röjs och uppgiften före- kommer i ärende om kommer i ärende om 1. inkomstgaranti för den som har 1. inkomstgaranti eller ekonomiskt varit riksdagsledamot eller ledamot omställningsstöd för den som har va- rit riksdagsledamot eller ledamot av 2. inkomstgaranti eller motsvarande förmåner för den som varit statsråd och för vissa arbetstagare som har innehaft statlig chefsanställning, 3. pension enligt statligt kollektiv- 3. pension enligt statligt kollektiv- avtal om särskild pension för yrkesof- avtal om särskild pension för yrkesof- 4. pensionsersättning och särskild 4. pensionsersättning och särskild pensionsersättning enligt statligt kol- pensionsersättning enligt statligt kol- lektivavtal om trygghetsfrågor. lektivavtal om trygghetsfrågor, eller 5. stöd för övergång till förvärvsar- bete för den som har varit riksdagsle- Sekretess gäller inte beslut i ärende. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . 16 Senaste lydelse 2009:677. 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (2011:745) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (2011:745) med instruktion för Riks- dagsförvaltningen ska ha följande lydelse. ska om annat inte är särskilt föreskrivet 1.upprätta förslag till anslag på statens budget för och Riksdags- förvaltningen, 2.utfärda anvisningar för utarbetandet av förslag till anslag på statens budget för myndigheter utom , 3.upprätta anslagsdirektiv för var och en av myndigheter, utom , över de finansiella villkor som gäller för respektive myndighet med anledning av beslut om statens budget, 4.besluta i frågor om ekonomiska förmåner enligt lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter respektive den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av , 5.ansvara för löner, arvoden och andra ersättningar till arbetstagare och ar- vodesberättigade hos , nämnder och övriga riksdagsorgan samt svara för hanteringen av pensioner och andra förmåner till dessa och deras efterlevande, 6.ingå centrala kollektivavtal samt i övrigt utöva arbetsgivarens befogen- heter enligt dessa när det gäller myndigheter samt företräda riksda- gens myndigheter som arbetsgivare i arbetstvister om kollektivavtal som har slutits av , 7. svara för de utbetalningar som 7. svara för de utbetalningar som följer av beslut av nämnd- följer av beslut av nämnd- myndigheter, om kostnaderna ska be- myndigheter, om kostnaderna ska be- lasta anslag som anvisats till Riks- lasta anslag som anvisats till Riks- 8. utföra övriga ekonomiadminist- 8. utföra övriga ekonomiadminist- 9. ansvara för att ledamöter som lämnar erbjuds stöd för övergång till förvärvsarbete. ska ge myndigheter möjlighet att framföra sina synpunkter på förhandlingsfrågor som direkt berör respektive myndighet. får till en av myndigheter överlämna handläggningen av en avtalsfråga som är av betydelse för den myndigheten. ska bereda nämndmyndigheter tillfälle att lämna synpunkter på behovet av resurser. Denna lag träder i kraft . 17 Senaste lydelse 2012:888. Valberedningen bereder inte val av riksföreståndare, vice riksförestån- dare, person som ska inträda som till- fällig riksföreståndare, talman, vice talmän, riksdagsdirektör, ombudsmän och ställföreträdande ombudsmän, riksrevisorer samt val till , Nämn- den för lön till ombuds- män och riksrevisorerna och Riksda- gens arvodesnämnd.Föreskrifter om beredning av val finns i fråga om riksdagsdirektör i till- äggsbestämmelsen 9.1.1, i fråga om ombudsmän och ställföreträdande ombudsmän i tilläggsbestämmelsen 8.11.2, i fråga om riksrevisorer i till- äggsbestämmelsen 8.12.1, i fråga om ledamöter i i tilläggsbestämmelsen 8.4.1, i fråga om ledamöter i till ombudsmän och riksrevi- sorerna i tilläggsbestämmelsen 8.5.1 samt i fråga om ledamöter i Riksda- gens arvodesnämnd i tilläggsbestäm- melsen 8.4a.1. 2.5 Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningen dels att tilläggsbestämmelserna 7.2.2 och 7.13.1 ska ha följande lydelse, dels att det i riksdagsordningen ska införas en ny paragraf, 8 kap. 4 a §, en ny tilläggsbestämmelse, 8.4a.1, samt närmast före 8 kap. 4 a § en ny rubrik av följande lydelse. 7.2.218 Valberedningen bereder inte val av riksföreståndare, vice riksförestån- dare, person som skall inträda som tillfällig riksföreståndare, talman, vice talmän, riksdagsdirektör, riksda- gens ombudsmän och ställföreträ- dande ombudsmän, riksrevisorer samt val till och till om- budsmän och riksrevisorerna. Föreskrifter om beredning av val finns i fråga om riksdagsdirektör i till- äggsbestämmelsen 9.1.1, i fråga om ombudsmän och ställföreträdande ombudsmän i tilläggsbestämmelsen 8.11.2, i fråga om riksrevisorer i till- äggsbestämmelsen 8.12.1, i fråga om ledamöter i i tilläggsbestämmelsen 8.4.1 samt i fråga om ledamöter i till ombudsmän och riks- revisorerna i tilläggsbestämmelsen 8.5.1. 18 Senaste lydelse 2011:406. 7.13.119 Föreskrifter om val av ordförande och vice ordförande finns för i 3 kap. 12 § rege- ringsformen och 8 kap. 2 § denna lag, för i 8 kap. 4 § denna lag, för till ombudsmän och riksrevi- sorerna i 8 kap. 5 §, för Riksrevision- ens parlamentariska råd i 8 kap.14 § och för överklagande- nämnd i 9 kap. 5 § denna lag. består av ordförande och två andra ledamö- ter. De väljs var för sig av efter varje ordinarie val till för tiden intill dess nytt val till nämn- den har ägt rum. Val av ledamöter i ar- vodesnämnd bereds av konstitutions- utskottet. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid val till de nämnder som ska ske efter valet till 2014. 19 Senaste lydelse 2010:1417. 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (2012:883) med instruktion för Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2012:883) med instruktion för dels att 3 § ska upphöra att gälla, dels att 1 och 17 §§ ska ha följande lydelse. 3 kap. 1 § lagen (1994:1065) om 3 kap. 1 § lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för le- ekonomiska villkor för le- damöter fastställa det belopp för må- damöter fastställa det belopp för må- nad som ledamotsarvode ska betalas nad som ledamotsarvode ska betalas 13 kap. 16 § samma lag besluta 13 kap. 21 § samma lag besluta i om jämkning av inkomstgaranti, frågor om inkomstgaranti och efter- 13 kap. 27 § samma lag besluta 13 a kap. 20 § samma lag besluta om utbetalning av inkomstgaranti på i frågor om ekonomiskt omställnings- stöd och efterlevandeskydd, 9 kap. 12 a § den upphävda lagen 9 kap. 12 a § den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till Sve- (1996:304) om arvode m.m. till Sve- besluta om jämkning av inkomstga- besluta om jämkning av inkomstga- 9 kap. 23 § samma lag besluta om 9 kap. 23 § samma lag besluta om utbetalning av inkomstgaranti på nytt. utbetalning av inkomstgaranti på nytt. Nämnden ska ange vilka överväganden som föranlett beslutet. Nämnden är en myndighet under . Bestämmelser om överklagande av Bestämmelser om överklagande av beslut som avses i 1 § finns i 3 kap. 1 beslut som avses i 1 § finns i 16 kap. § och 16 kap. 2 § lagen (1994:1065) 2 § lagen (1994:1065) om ekono- om ekonomiska villkor för miska villkor för ledamö- ledamöter samt i 12 kap. 1 § den upp- ter samt i 12 kap. 1 § den upphävda hävda lagen (1996:304) om arvode lagen (1996:304) om arvode m.m. till m.m. till ledamöter av Euro- Bestämmelser om överklagande av beslut som rör utlämnande av handlingar och uppgifter finns i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa be- slut av och myndigheter. 1.Denna lag träder i kraft . 2.En ledamot som har utsetts med stöd av äldre bestämmelser kvarstår som ledamot i nämnden som han eller hon utsetts för. 3 Ärendet och dess beredning Riksdagsstyrelsen beslutade att tillkalla en parlamen- tariskt sammansatt kommitté med uppdrag att dels lämna förslag till åtgärder som syftar till att underlätta för ledamöter som har lämnat uppdraget i riksda- gen att övergå till yrkesverksamhet, dels genomföra en översyn av reglerna för inkomstgaranti för ledamöter. presenterade sina förslag i betän- kandet 2012/13:URF1 Omställningsstöd för riksdagsledamöter. Förslagen i betänkandet har remissbehandlats. Remissinstanser har varit Arbetsförmedlingen, , Kammarrätten i , i , , Pensionsmyndig- heten, , ombudsmän, , , , , , akademikers centralorganisation, Kommuner och Landsting, , Transpa- rency International, och . Enligt 9 kap. 6 § riksdagsordningen ska bestämmelser om arvode och andra ekonomiska villkor till ledamöter regleras i lag. Sådana bestäm- melser finns i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för leda- möter (ersättningslagen). I den lagen finns bestämmelser som bl.a. reglerar den inkomstgaranti som f.d. riksdagsledamöter är berättigade till på vissa när- mare villkor. Bestämmelserna i 13 kap. ersättningslagen om inkomstgaranti har ändrats vid ett flertal tillfällen. En översyn medförde större ändringar 2006. Då inför- des den s.k. portalparagrafen i 13 kap. 1 § där det anges att syftet med in- komstgarantin är att skapa en ekonomisk trygghet för en avgången riksdags- ledamot i den omställningssituation som uppstår när han eller hon lämnar . Av den bestämmelsen framgår också att garantin inte är avsedd som en varaktig försörjning. Av systemets faktiska tillämpning framgår likväl att inkomstgarantin i praktiken kan bli varaktig såtillvida att den som har varit riksdagsledamot och har fyllt vid avgången kan ha inkomstgaranti fram till tid- punkten för sin pensionering. Det nuvarande systemet ger varken konkreta incitament för den enskilde att söka försörjning genom arbete eller möjlighet för något av organ att ytterst genom indragning av förmånen in- gripa mot den som inte har gjort tillräckliga ansträngningar för att försörja sig genom eget arbete. 2010 beslutade riksdagsstyrelsen att ge i uppdrag att bedriva en försöksverksamhet där avgångna ledamöter erbjöds rådgivning för att underlätta en övergång till yrkesverksamhet. ingick avtal med ett företag om sådana tjänster, och tjänsterna har val försöksvis kunnat erbjudas avgångna ledamöter. Eftersom förmånerna kan ha ett ekonomiskt värde förutsätter dock en permanent sådan ordning en lagreglering. 5 Riksdagsstyrelsens överväganden och förslag Enligt 1 kap. 1 § regeringsformen bygger det svenska statsskicket på folksty- relse som förverkligas genom ett representativt och parlamentariskt stats- skick. Bestämmelsen ger uttryck för att är den svenska demokratins fundament och navet i det svenska statsskicket. Riksdagsledamöterna har en central och mycket betydelsefull roll som det svenska folkets representanter i . Att vara ledamot av riksdag är det viktigaste förtroende- uppdrag man kan ha i . En riksdagsledamot är vald av folket i allmänna val för en bestämd valperiod. Därefter ska den förda politiken utvärderas och underställas väljarna på nytt. Då kommer förtroendet att antingen förnyas eller upphöra. Uppdraget är till sin natur osäkert eftersom det omprövas vid varje val till . Tjänst- göringsperioden kan även förkortas av andra skäl, t.ex. för att det utlyses ett extra val. Ledamotsuppdraget är speciellt. Det råder inte ett anställningsförhållande mellan och en riksdagsledamot. Arbetsrättsligt kan det inte heller jämställas med vanligt förekommande uppdragsavtal. Riksdagsledamotens förhållanden vad gäller de ekonomiska villkoren regleras i stället i ersätt- ningslagen. Ledamoten saknar skydd mot uppsägning och omfattas inte heller av arbetslöshetsförsäkringen. Det bör dock nämnas att det i betänkandet Ut- redningen om förtroendevaldas arbetslöshetsersättning (SOU 2011:54) läm- nades förslag om att vissa förtroendeuppdrag, däribland riksdagsuppdraget, ska likställas med förvärvsarbete i arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen be- slutade att ge Kommittén om hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet ett tilläggsdirektiv. Kommittén fick bl.a. i upp- drag att utreda hur hanteringen av förtroendevalda i arbetslöshetsförsäkringen kan förtydligas (dir. 2012:90). Riksdagsledamöter har en grundlagsfäst rätt enligt 4 kap. 10 § regerings- formen att utan hinder av en statlig, eller enskild anställning full- göra sitt uppdrag i . Ingen arbetsgivare får vägra en anställd ledighet för ett sådant uppdrag. Bestämmelsen grundar dock ingen skyldighet för ar- betsgivaren att sedan återta den tidigare anställde eller erbjuda fortsatt anställ- ning efter riksdagsperiodens slut. Det kan dock finnas möjlighet att efter be- viljad tjänstledighet återgå till den tidigare anställningen. Ledamoten har ofta lämnat en anställning, med den anställningstrygghet som där råder, för sitt uppdrag. Även den riksdagsledamot som har kvar den 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG formella möjligheten att återvända till sitt gamla arbete när han eller hon läm- nar , t.ex. på grund av att han eller hon har varit tjänstledig, kan i praktiken ha mycket svårt att återuppta det arbetet. förändrats som ledamoten har verkat i . på arbetsplatsen kan ha förändrats på ett sådant sätt att det inte ter sig realist- iskt för den avgångna ledamoten att återvända. De rent personliga förutsätt- ningarna för att utföra de tidigare arbetsuppgifterna kan också ha förändrats. Även om ledamotskapet i inte är att betrakta som ett arbete i kon- ventionell mening hindrar inte detta att den som lämnar en vanlig anställning, eller lämnar en verksamhet som egen företagare, för att bli riksdagsledamot i praktiken kan sägas ha bytt yrke. Ju längre en ledamot har sitt uppdrag i riks- dagen, desto mer uppenbart blir det att ett sådant byte har skett (jfr Översyns- kommitténs betänkande 2004/05:URF2 s. 84 f.). Ledamöterna omfattas inte av arbetstidslagens bestämmelser. det höga tempot i det politiska skeendet har riksdagsarbetet successivt blivit mer krävande och fordrar normalt minst en heltidsinsats av leda- En riksdagsledamot har därför en arbetstid som normalt är längre än vad som i allmänhet förekommer på arbetsmarknaden. även och , och många ledamöter lever stora delar av veckan borta från hemmet. Familjeliv och andra delar av det sociala livet får därför Detta innebär påfrestningar som kan ha betydelse när det gäller att få personer att kandidera till . Vidare innebär den höga arbets- bördan att uppdraget som riksdagsledamot är mycket svårt eller näst intill omöjligt att i längden förena med att upprätthålla en annan yrkes- verksamhet ens till någon mindre del. Sammanfattningsvis skiljer sig riksdagsledamöternas situation och villkor i flera avseenden från vad som i allmänhet gäller på arbetsmarknaden. 5.2 Inkomstgarantin för f.d. riksdagsledamöter 5.2.1 Gällande bestämmelser om inkomstgaranti Bestämmelserna om inkomstgaranti och efterlevandeskydd finns i 13 kap. la- gen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter (ersätt- Huvuddragen i bestämmelserna är följande. Syftet med inkomstgarantin är att skapa en ekonomisk trygghet för en av- gången ledamot i den omställningssituation som uppstår när han eller hon Garantin är inte avsedd som en varaktig försörjning (13 kap. 1 §). En ledamot som lämnar sam- manhängande tjänstgöring har rätt till inkomstgaranti, dock inte för tid då le- damoten får ålderspension eller sjukpension enligt ersättningslagen (13 kap. 2 §). Ledighet som har beviljats av eller av talmannen eller sjukfrån- varo begränsar inte rätten till inkomstgaranti (13 kap. 3 §). Inkomstgarantin betalas ut längst till dess ledamoten fyller . damoten åter tar plats i upphör garantin så länge uppdraget varar (13 kap. 4 §). 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG För den som har tjänstgjort en sammanlagd tid som är kortare än sex gäller inkomstgarantin . Om riksdagsledamoten vid avgången har en sammanlagd tid av gäller inkomstgarantin 1)i längst om ledamoten inte har uppnått 2)i längst om ledamoten har uppnått 40 men inte 3)längst till ingången av den månad då ledamoten fyller om han eller hon har uppnått (13 kap. 5 §). jämställs inkomstgarantin med inkomst av anställ- ning. Därefter är den inte pensionsgrundande. Inkomstgarantin grundar inte rätt till s.k. jobbskatteavdrag vid inkomstbeskattningen (13 kap. 6 §). Enligt en s.k. dispensregel får tidsbegränsad inkomstgaranti förlängas med högst om det finns särskilda skäl. Garantin kan då bestämmas till ett lägre belopp. Särskilda skäl kan vara att en ledamot efter garantitidens utgång har kommit i försörjningssvårigheter som har samband med frånvaron från arbetsmarknaden. Ett annat skäl kan vara sjukdom. Enligt en tillämpningsfö- reskrift till bestämmelsen (RFS 2006:6) ska vid bedömningen hänsyn tas till garantitagarens förvärvs- och kapitalinkomster samt förmögenhetsförhållan- den (se förs. 1987/88:123, bet. 1987/88:KU42) (13 kap. 7 § med tillämpnings- föreskrifter).