frsrdg · H004RJ1 · 2013-02-01 00:00:00 — Rapporten ger också underlag för en mer strategisk diskussion av hur stödformen projekt skulle kunna utformas, vilka sätt som är de bästa för att stödja forskning och forskares karriärer samt RJ:s roll i relation till andra forskningsfinansiärer. FöRVALTNINGSBERäTTELSE 2012/13:RJ1 16.42 2012/13:RJ1 FöRVALTNINGSBERäTTELSE 16.42 () grundades genom ett beslut i 1964 och genom en donation från riksbank. Avsikten var att uppmärksamma bankens 300-årsjubileum och främja ett angeläget nationellt ändamål. Stadgarna reviderades från . Därmed blev RJ en självständig finansiell aktör och ansvaret för förvaltningen av tillgångarna övergick från till . I samband med att de s.k. löntagarfonderna utskiftades, beslöt att tillföra RJ en ny donation, Kulturvetenskapliga donationen. Härutöver har RJ fått ytterligare donationer. fastställde de nu gällande stadgarna . Bakgrunden till förändringen var att finansmarknaderna i och internationellt genomgått stora förändringar. har RJ möjlighet att investera i samtliga finansiella instrument och strukturer som förekommer på marknaden. RJ är en fristående stiftelse. Styrelsen beslutar självständigt om verksamheten inom ramen för stadgarna, vilka preciserar (§ 2) följande ändamål för RJ: Stiftelsen har till ändamål att främja och understödja vetenskaplig forskning med anknytning till . Därvid skall gälla att verksamheten skall ges en betydande flexibilitet och att i princip inte något forskningsområde skall vara uteslutet från möjligheten att erhålla bidrag från stiftelsen, men att företräde skall ges åt forskningsområden, vilkas medelsbehov inte är så väl tillgodosedda på annat sätt, att stiftelsens medel speciellt skall användas för att stödja stora och långsiktiga forskningsprojekt, att nya forskningsuppgifter, som kräver snabba och kraftiga insatser, därvid särskilt uppmärksammas, att stiftelsen skall verka för att främja kontakter med internationell forskning, samt att stiftelsens medel inte skall tas i anspråk för inrättande av permanenta tjänster. Om så befinns lämpligt, skall dock till stiftelsens verksamhet kunna knytas forskare för så att stödet från stiftelsen får karaktären av livstidsstipendium. Ledning Styrelsens ledamöter utses av för en fyraårsperiod. Valen sker då beslut om halva antalet ledamöter fattas. Styrelsen har sammanträtt fyra gånger . Den beslutar om budget, anslag till forskning, riktlinjer för den finansiella verksamheten och delegationsregler. Styrelsen konkretiserar de ovan i stadgarna angivna ändamålen i den fleråriga utformningen av forskningsstödet och i det årliga budgetbeslutet. Styrelsens arbetsutskott, som har bestått av styrelsens ordförande och vice ordförande samt finanskommitténs ordförande, har sammanträtt sju gånger . Till arbetsutskottet har styrelsen bl.a. delegerat besluten om anslag till forskningsinitiering och produktionsstöd för böcker. , som på styrelsens delegation fattar beslut i finansiella frågor, har två ordinarie ledamöter och en adjungerad ledamot. har sammanträtt vid fyra tillfällen. För finansförvaltningen hänvisas till särskilda avsnitt nedan. Arbetssätt, budget RJ stöder i första hand forskning inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. Verksamheten följer två linjer. Dels finansieras högkvalitativa ansökningar från forskarna själva inom ramen för de ordinarie stödformerna projekt, program, infrastrukturella projekt och forskningsinitiering, dels görs riktade insatser som syftar till att utveckla svensk forskning och stärka dess internationella ställning. I avvägningen sätter RJ den s.k. bottom-up-principen främst och låter forskarinitiativen utgöra större delen av utrymmet för ny forskning, vilket innebär av den årliga budgeten. Budgeten omfattade totalt ca , varav ca avsåg nya forskningsanslag. Inför styrelsens beslut om budget görs ett finansiellt hållbarhetstest, ett s.k. stresstest. har RJ sammanlagt beviljat anslag om (se vidare i Årsberättelsens avdelning Den forskningsstödjande verksamheten). Alla utgifter prövas noga, och enbart de ansökningar som uppfyller högt ställda kvalitetskrav beviljas medel. Att hela det budgeterade utrymmet för nya forskningsanslag inte togs i anspråk beror dels på att kostnaden för de tre nya programmen blev lägre än budget, dels på att ett till infrastrukturellt projekt beviljat anslag inte togs i anspråk, dels på att ytterligare åtgärder inom Riktade insatser inte var färdigberedda. Ordinarie stödformer Antalet ansökningar om nya projektanslag uppgick till 899 (2011: 810). Beredningsgrupperna valde ut 107 av dessa, vilka därefter inbjöds att inkomma med en fullständig ansökan. Av dessa kunde 36 (2011: 48) ansökningar beviljas anslag, vanligtvis . Antalet ansökningar till de stora programanslagen var 27 (2011: 22), varav 7 valdes ut för vidare behandling och 3 (2011: 2) slutligen finansierades. Av 39 (2011: 36) ansökningar om infrastrukturellt stöd fördes 21 vidare till fördjupad bedömning. Av dessa har 10 (2011: 8) beviljats medel. Beviljandekvoten för projektansökningarna ligger , vilket innebär att konkurrensen om projektanslag är hårdare hos RJ än hos andra jämförbara finansiärer. Styrelsen tillvaratar till buds stående medel för att behandla olika typer av ansökningar så rättvist som möjligt. När resultaten av kvalitetsbedömningarna föreligger, görs vid behov omfördelningar mellan budgetposterna. Riktade insatser En av RJ:s uppgifter är att förnya forskningen. RJ inrättar s.k. områdesgrupper inom forskningsfält som bedöms vara angelägna men svagt utvecklade eller otillräckligt uppmärksammade. Syftet är att initiera och stimulera till ny forskning. Tre grupper har varit verksamma , varav den med inriktning på medialisering har genomfört sitt första verksamhetsår. RJ har genomfört ett flertal symposier och seminarier, ibland tillsammans med andra forskningsstödjande organ inom eller utom . Som exempel kan nämnas att områdesgruppen för mål och resultat i offentlig verksamhet i samarbete med arrangerade ett mycket uppskattat halvdagsseminarium om ansvar och ansvarsutkrävande. Vissa konferenser syftar mer eller mindre direkt till att undersöka förutsättningarna för nya initiativ från RJ. har mynnat ut i ett förslag till forskningsprogram på temat Hur bör högre utbildning och forskning i organiseras 2030? Avsikten är att programmet ska behandla villkoren för samhällets samlade forskning, dvs. forskning inom företag, institut samt universitet och högskolor, och att expertkunskapen inom detta kunskapsområde ska förstärkas. Bland de riktade forskningssatsningarna kan även nämnas utlysningen av medel för forskning om förmodernitet och spetsforskningsprogrammet . Pro Futura-forskarna visar mycket goda resultat och flera av dem har valts in i akademier och forskningsråd. har avtal skrivits med ett antal mycket framstående internationella forskningsmiljöer med innebörden att Pro Futura-forskarna ska kunna antas som gästforskare (fellows) utan att först genomgå den formella ansökningsprocessen, ett viktigt erkännande av programmets kvalitet. Arbetet med Flexitprogrammet går vidare. Målet är att öka förbindelserna mellan å ena sidan humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning, å andra sidan näringslivet. Den önskvärda utbyggnaden drabbas dock av att företagen i rådande ekonomiska klimat är mycket försiktiga med alla typer av nyanställningar. Kvalitetsbedömningen RJ vinnlägger sig om en hög kvalitet i granskningsprocessen och ett flexibelt beslutsfattande. Varje ansökan bedöms i förhållande till vetenskapliga kvalitetskriterier och internationell standard. I alla sammanhang ges ansökningar med internationell anknytning särskild prioritet. Tillgången till kvalificerade ledamöter i beredningsgrupper och paneler är en förutsättning för beslutens kvalitet och legitimitet. Jävsfrågorna behandlas omsorgsfullt: styrelsens regler för hanteringen av jäv vid bedömning av forskningsansökningar är publicerade på RJ:s webbplats (). För att reducera jävsproblemen anlitas allt fler icke-svenska ledamöter i beredningsorganisationen. De ansökningar som i den första granskningen förs vidare genomgår extern sakkunnigbedömning, i många fall av utländska experter. Vid behov arrangeras s.k. hearingar med de sökande för att skaffa ett fullgott beslutsunderlag. Anslagens utformning Avsikten är att RJ:s anslag ska vara utformade på ett sådant sätt att de bästa forskarna söker och väljer dem. RJ inriktar sig på hela forskningsprocessen och ger bidrag till produktionsstöd till böcker, översättning och kostnader för publicering med s.k. open access. Goda resultat i finansförvaltningen har gjort det möjligt att utveckla en rad nya stödformer och riktade insatser, vilka vilar på grundlig och självständig analys. Särskilt intressanta och värdefulla har de åtgärder visat sig vara som är unika för RJ, t.ex. Pro Futura. Tack vare RJ:s former för bedömning och övriga åtgärder har kvaliteten och mångfalden i svensk forskning kunnat stärkas. RJ eftersträvar att tillvarata sin handlingsfrihet genom att arbeta probleminriktat och flexibelt. Genom att samfinansiera angelägen forskning med andra aktörer (exempelvis och VolkswagenStiftung) kan bidragen från RJ få hävstångseffekt, som insatserna ges en bredare förankring i forskningssystemet. RJ är restriktiv med att bevilja schablonmässiga och ospecificerade bidrag till lokalkostnader och indirekta kostnader (tidigare kallad overhead), vilket innebär att utbetalningarna till sådana kostnader har reducerats betydligt. Storleken på RJ:s bidrag till de treåriga projektanslagen beror på hur mycket forskningstid som ska finansieras. För programmen beräknas bidragens storlek från fall till fall efter samma princip. Till infrastrukturella projekt, där RJ förutsätter ett omfattande engagemang från anslagsförvaltarna, beviljas inga bidrag till indirekta kostnader och lokalkostnader. Det har varit möjligt att nå samförstånd om bidragen med berörda lärosäten. RJ fortsätter arbetet med att undersöka möjligheterna till samordning rörande stiftelsernas hantering av kostnadskalkyler, ekonomisk rapportering samt projektens ekonomiska uppföljning, dels i en särskild arbetsgrupp, dels genom organisationen i Samverkan (SiS). RJ har övergått till att betala ut anslagen efter rekvisition för en sexmånadersperiod och i takt med att forskarna förbrukar beviljade medel. Förändringen har mottagits väl från forskarna och har inte vållat några administrativa eller ekonomiska problem för RJ. Rekvisitionen av anslag i takt med förbrukningen motverkar att lärosätena ligger på stora beviljade men oförbrukade anslag som genererar ingen eller mycket låg avkastning. För RJ ger samtliga ovannämnda åtgärder betydande ekonomiska vinster. Internationellt RJ:s bidrag syftar till att förnya och förstärka den svenska forskningens internationella förbindelser och genomslag. RJ har en erkänd position i det internationella vetenskapssamfundet. RJ fortsätter att i skilda former driva på forskningspolitiken bl.a. inom ramen för Forum for Philanthropy and Research Funding och i arbetet på World Humanities Report. RJ är en aktiv medaktör i (), () och (). Som exempel på forskningssamarbetet med andra europeiska stiftelser kan Europe and nämnas, där den andra ansökningsomgången slutfördes och fyra nya anslag beviljades. Förhoppningen är att denna satsning ska bidra till internationaliseringen av samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning. RJ:s internationella samarbete prövas fortlöpande, och alla insatser eller avtal är tidsbegränsade. Information RJ fortsätter att bygga ut och förbättra kommunikationen med intresserad allmänhet, journalister och forskare. har en kommunikatör anställts. Innehållet på webbplatsen har ökats ytterligare med artiklar, nyhetsbevakning, blogg, debattforum, facebooksida samt pressrum. Avsikten är att besökarna snabbt och enkelt ska kunna ta del av aktuell forskning, ansökningsrutiner samt finansiell information. Som ett led i den ökade internationaliseringen pågår ett arbete med att bygga ut den engelska delen av webbplatsen. Anvisningarna till de sökande har översatts till engelska. Webbplatsen är ett viktigt instrument för den utåtriktade informationen, liksom årsboken och nyhetsbrevet. För att stärka den svenska forskningskommunikationen i sin helhet har RJ dessutom deltagit i utvecklingen av . RJ medverkar under i , i samt vid åtskilliga konferenser. Vågmästare och balanspartier anknyter till RJ:s satsning på riksdagsforskning. Måluppfyllelse och kvalitetssäkring En jämförelse av de inledningsvis citerade stadgarna med redovisningen av genomförda verksamheter visar hur RJ utnyttjar möjligheterna att agera flexibelt och i syfte att stärka humaniora och samhällsvetenskap, hur stora och långsiktiga projekt stöds, hur nya forskningsuppgifter uppmärksammas samt hur kontakterna med internationell forskning främjas. Det bestående vetenskapliga värdet, relevansen, nyttan och effekterna av RJ:s forskningsstöd visar sig i flertalet fall först . Genom att säkerställa att de ansökningar som beviljas medel håller högsta vetenskapliga kvalitet läggs en grund. RJ har ökat ambitionerna i fråga om utvärdering och uppföljning av den forskning som beviljats medel. Det är viktigt att kunna ge besked om vad som har varit ett lyckat projekt och vad som eventuellt har varit mindre framgångsrikt. behöver också inför sina beslut om budget ett allsidigt underlag som gör det möjligt att justera eller komplettera stödformer och arbetssätt. Efter avslutad projekttid ska forskarna till RJ sända in en ekonomisk redovisning samt en kort redogörelse för de vetenskapliga resultaten och de skrifter som projektet resulterat i. Fokus i RJ:s insatser ligger dock inte på slutredovisningarna utan på de insatser som genomförs . I kvalitetshöjande syfte gör respektive beredningsgrupp uppföljningar och projektbesök. har 36 projekt och 7 infrastrukturella projekt granskats, varav 14 projekt och 2 infrastrukturella projekt även har besökts. Därutöver följdes de 10 projekten inom Levande språk upp. Alla har fått klartecken att fortsätta. Med i samtliga fall positiva resultat har tre program genomgått en formell halvtidsutvärdering under medverkan av externa sakkunniga, två program har lägesrapporterat och ett . Förutom dessa löpande åtgärder genomför RJ även samlade utvärderingar av sina insatser och då uteslutande med anlitande av extern expertis. Resultaten från två sådana utvärderingar , dels av RJ:s stödform projekt, dels av ABM postdokprogram, har publicerats. I båda finns iakttagelser som RJ kommer att åtgärda. Rapporten om projekt ger visst underlag för strategiskt arbete med utformningen av RJ:s insatser. Därutöver kommer den årliga analys som kansliet gör av könsfördelningen att utökas från att gälla enbart projektledarna till att omfatta alla deltagare. Även deras s.k. karriärålder, dvs. antalet år som gått sedan doktorsexamen avlades, kommer att studeras på motsvarande sätt för att ge en bild av i vilken fas av karriären de befinner sig. Slutligen har utvärderingar förberetts av RJ:s områdesgrupper, av forskning inom litteraturvetenskap och av programmet Nordiska Rum. Administration It-stödets funktionalitet och tillförlitlighet uppmärksammas och åtgärdas fortlöpande. En virtuell server med backup för inloggning och SQL-server har installerats. Ett planerat inköp av nya datorer har senarelagts av både miljöskäl och i väntan på mer avancerad teknik och programvara. En it-policy för kansliets personal har fastställts. Efter omfattande analys och offentlig upphandling övergick RJ till Bloomberg som informationstjänsteverktyg för bl.a. börskurser. Det nya systemet möjliggör att nya, effektiva tekniska hjälpmedel har kunnat tas i bruk av medarbetarna. CapMan, som används för värdepappershantering, anpassas fortlöpande till den senaste tekniken och utvecklas för att kunna hantera nya finansiella instrument. CapMan är webbaserat och anpassat till den senaste tekniken. Detta kommer att underlätta systemuppdateringar och gör det även möjligt att arbeta i systemet utanför . och , som hanterar ansökningar och sakkunnigutlåtanden, har tillförts en rad funktioner i syfte att ytterligare öka precisionen i forskarnas budgetar, förbättra uppgifterna om projektens ämnesinriktning och effektivisera informationen till de sökande. Dessutom har anvisningarna till de sökande översatts till engelska. Systemen för ekonomiadministration har vidareutvecklats både för att underlätta forskarnas rekvisition av anslag och ge RJ möjlighet till successiv kontroll av förbrukningen. Övergången till digital hantering av alla ansökningshandlingar fortskrider. Vid alla it-förändringar prioriteras en säker it-struktur. Arbetet går vidare med att med hjälp av skattejurister dels återkräva felaktigt innehållen källskatt på RJ:s aktieaffärer i en rad europeiska stater, dels se till att skattefrågorna hanteras korrekt framöver. En offentlig upphandling av byggnadsentreprenad har inletts. Arbetet med att beskriva arbetsrutiner inom kansliet pågår kontinuerligt. Den s.k. årskalendern för forskningsavdelningen och administrationen har aktualiserats i syfte att öka säkerheten och effektiviteten i arbetsprocesserna. för kansliets personal ajourförs och kompletteras fortlöpande med riktlinjer och policydokument. Personal hade 18 anställda (2011: 17). har två nyanställningar gjorts och en medarbetare gått i ålderspension. FINANSIELL VERKSAMHET 2012/13:RJ1 16.42 2012/13:RJ1 FINANSIELL VERKSAMHET 16.42 Resultat och avkastning Årets resultat uppgick till (). Årets resultat inklusive förändring av orealiserade vinster uppgick för till (453), se not 12. beviljade RJ (333) till forskningsmedel. Direktavkastningen i form av utdelningar, ränteintäkter och driftsöverskott på fastigheter uppgick till (351). Administrationskostnaderna var (34) vilket motsvarar av genomsnittligt eget kapital. Det finansiella resultatet uppgick för till (419), se tabell 1. Totalavkastningen på stiftelsens tillgångar var (4,0), vilket översteg RJ:s jämförelseindex . har portföljen i genomsnitt haft följande fördelning på tillgångsslag: svenska aktier , internationella aktier , räntebärande placeringar , hedgefonder , fastigheter och fastighetsfonder . har tillgångsallokeringen varit nära referensportföljen. RJ:s aktieportföljer avkastade (11,0). Räntebärande placeringar gav en avkastning på (4,9) och hedgefonder (2,2). Den direktägda fastighetsportföljen gav en avkastning före skatt på (8,6) och fastighetsfonder (inklusive vinstandelslån) (5,6). Vinstandelslånen bedöms dock ha en dold positiv avkastning. Valutasäkringar av utländska tillgångar redovisas separat och har påverkat totalavkastningen positivt (0,2). Den svenska aktieportföljen gav en avkastning på (17,6), vilket var den tillgångsklass som gav högst absolutavkastning. Den svenska aktieportföljen utvecklades dock sämre än jämförelseindex SIX Portfolio Return Index för året som helhet. En stor del av börsuppgången skedde varefter Stockholmsbörsen rekylerade ned i samband med ökad oro för skuldproblemen i södra för att återhämta sig och nå årshögsta . Den internationella aktieportföljen gav en totalavkastning på (2,2), vilket översteg jämförelseindex . Vid utgången av året var den internationella portföljen fördelad på (56), exklusive (16), (13), (5), exklusive (7) och (3). har hela den internationella aktieportföljen, den svenska aktieportföljen och ränteportföljen förvaltats internt av RJ:s finansavdelning. Investeringsfilosofin att lägga tonvikt vid bäst-i-sin-klass-bolag med rimlig aktievärdering är en viktig del i den övergripande strategin. RJ:s ränteförvaltning har haft ytterligare ett framgångrikt år och har överträffat jämförelseindex . uppgick avkastningen i ränteportföljen till (4,9) jämfört med 3,0 procents avkastning för jämförelseindex. Obligationsportföljen, som främst innehåller säkerställda svenska bostadsobligationer, uppvisade en avkastning på (6,5), vilket översteg index . Avkastningen på korta räntebärande placeringar uppgick till (2,4), vilket översteg jämförelseindex . Realavkastningen i ränteportföljen är höga eftersom konsumentpriserna i sjunkit . har ränteskillnaden mellan bostadsobligationer och statsobligationer minskat betydligt över hela avkastningskurvan. minskade exempelvis den femåriga räntan på bostadsobligationer från som den svenska femåriga statsobligationen var kvar på en ränta kring . sänkte styrräntan från till . En viktig faktor är låg underliggande inflation och att en inbromsning skett i den svenska ekonomin, vilket hänger samman med svag konjunktur i . Den direktägda fastighetsportföljen, som är investerad i bostäder och kontor i , gav en totalavkastning på (8,6). Extraordinära kostnader för underhåll av en av kontorsfastigheterna har minskat fastighetsavkastningen med . Marknadsvärdet för fastigheter har bedömts genom kassaflödesanalys och genom externa värderingar utförda av DTZ. ökade marknadsvärdet på bostadsfastigheterna till ett genomsnittligt värde på ca per kvadratmeter. Marknadsvärderingen av kontorsfastigheterna har stigit främst tack vare lägre avkastningskrav. Portföljen består av bostadshus och kontorsfastigheter. Fastigheterna är till en mindre del finansierade med inteckningslån med en rörlig ränta som uppgick till (2,9). utarbetades en reviderad fastighetsstrategi som innebär att RJ ska öka investeringarna inom fastighetsområdet . Investeringar ska endast genomföras om förväntad avkastning minst uppfyller RJ:s avkastningskrav för denna typ av investeringar. Planen är att omplacera medel från ränteplaceringar som har låg förväntad realavkastning till fastighetsrelaterade investeringar. Inga nyförvärv har dock genomförts . RJ har värderat investeringar i vinstandelslån till anskaffningsvärde och inte beaktat de marknadsvärden som baseras på externa värderingar. Vinstandelslånen, och , har båda marknadsvärden som är högre än anskaffningsvärdena. Detta innebär att det finns förändringar av orealiserade vinster för vinstandelslånen som inte är med i redovisade avkastningsmått och årets resultat inklusive orealiserade vinster. Som marknadsvärde i not till balansposten har bokfört värde angivits. III:s bokförda värde har minskats med en nedskrivning som i sin helhet beror på eurokursen. har RJ nyinvesterat i fyra hedgefonder och avvecklat två tidigare innehav. Nya innehav är Observatory som är inriktad mot den internationella kreditmarknaden, den nystartade multistrategifonden Carve samt de två aktiebaserade hedgefonderna och . Tillgångsslaget består därmed av tio fonder fördelade på sju investeringsstrategier. RJ:s investeringar i hedgefonder har uppvisat en positiv avkastning alla helår sedan RJ började investera i hedgefonder, dvs. blev avkastningen i svenska kronor , men om hänsyn också tas till valutasäkringar av utländska fondinnehav är avkastningen . RJ valutasäkrar en del av de utländska tillgångarna till svenska kronor genom att använda valutaterminer. Enligt placeringspolicyn får den öppna valutapositionen maximalt uppgå till av de totala tillgångarna. I samband med en översyn av referensportföljen gjordes ett tillägg i valutapolicyn som innebär att investeringar i hedgefonder och fastighetsfonder ska valutasäkras till . Denna ändring syftar till att undvika valutarisker i RJ:s absolutavkastande investeringsstrategier. uppgick den öppna valutapositionen till (16) av tillgångarna. avser exponering mot USA-dollarn, mot pundet, mot euron samt mot övriga valutor. har både USA-dollarn och euron försvagats mot den svenska kronan medan pundet i det närmaste har varit oförändrat. uppgick det redovisade nettoresultatet på valutaterminer till (19). Finansiell ställning För att ge ytterligare information om stiftelsens finansiella ställning kompletteras årsredovisningen med balansposters bokförda värde och jämförande marknadsvärde, se separat bilaga sidan 7879. Vid utgången av året översteg marknadsvärdet på RJ:s tillgångar det bokförda värdet med 1 (1 159). RJ:s redovisade egna kapital ökade från 7 till 7 .