frsrdg · H104JO1 · 2013-11-13 00:00:00 — Av utredningen framgår att brev till L.D.H. , med information om vilka åtgärder hon skulle vidta för att få behålla sin SGI, inte hade anpassats till hennes situation och därför inte var korrekt. Standardiserade brev underlättar och effektiviserar myndighetens arbete och fyller på det sättet en viktig funktion. Innehållet måste emellertid anpassas till den försäkrades individuella förhållanden. Bruket av mallar och standardformuleringar kräver därför både noggrannhet och eftertanke från myndighetens sida. En ovarsam hantering av brevmallar kan t.ex. leda till att den försäkrade, som i förevarande fall, får felaktig eller vilseledande information. I ett beslut uttalade att L.D.H. saknade rätt till sjukpenning efter . Beslutet försågs med omprövningshänvisning, L.D.H. begärde omprövning av beslutet och ärendet omprövades. Som anför i sitt remissvar fanns det ingen anledning att fatta beslutet eftersom L.D.H. inte hade gjort anspråk på ersättning efter . förfarande medförde en rad omotiverade handläggningsåtgärder med onödig tidsspillan som följd. Utöver ovanstående felaktigheter visar utredningen att L.D.H. även har fått oriktig information i fråga om vilken tidsperiod som varit föremål för prövning vid ett visst tillfälle. Efter att först ha fått korrekt skriftlig information kontaktades L.D.H. av handläggaren i ärendet och fick då muntligen ett felaktigt besked om tidsperioden i fråga. Felaktigheten bekräftades därefter skriftligt av den ansvariga enhetschefen. 2 013 /1 4:J O1 gifterna kom även till uttryck i ett beslut. Det som har framkommit i denna del förstärker bilden av en allmänt vårdslös handläggning. I samband med att L.D.H. begärde omprövning av beslut gav hon in nya medicinska underlag som omgående skulle ha hanterats av det lokala försäkringscentret (LFC). Underlagen skickades emellertid vidare till omprövningsenheten där de blev liggande utan åtgärd. Först återsändes det medicinska underlaget till LFC som påbörjade handläggningen , och beslutade LFC att avslå L.D.H:s ansökan om sjukpenning. Beslutet, som innehöll en felaktig uppgift, rättades genom ett nytt beslut dagen därpå, dvs. Den sammanlagda handläggningstiden uppgick därmed till över . En så lång handläggningstid är inte acceptabel. med ett nytt medicinskt underlag avseende perioden –. Handläggningen av ärendet påbörjades inte , och beslut fattades först , dvs. Omprövningsärendet med startdatum avgjordes , dvs. JO har vid upprepade tillfällen understrukit betydelsen av att fattar sina beslut om omprövning , om inte särskilda skäl föranleder annat. I förevarande fall har det inte framkommit några särskilda skäl som motiverar den långa handläggningstiden. Av remissvar framgår att det har förekommit ytterligare brister i handläggningen av L.D.H:s ärenden, t.ex. har handlingar som varit avsedda för omprövningsenheten inte vidarebefordrats dit utan hanterats som beslutsunderlag i ett grundärende. Det är naturligtvis inte acceptabelt. har även klagat på det bemötande som hon har fått av personal. I denna del kan jag endast konstatera att det som har framkommit av utredningen inte ger tillräckligt stöd för någon kritik från min sida. Ärendet avslutas med den sammantaget allvarliga kritik som ligger i det ovan sagda. 2 0 1 3 / 1 4 : J O 1 Allvarlig kritik mot för bl.a. bristande hantering av sekretesskyddade uppgifter (Dnr 1717-2012) Beslutet i korthet: En försäkrad anmälde till JO att en annan persons läkarutlåtande hade förekommit i hennes ärende hos . Utredningen visar att läkarutlåtandet avseende den andre dels hade förvarats i anmälarens akt, dels hade använts som beslutsunderlag i hennes omprövningsärende. Läkarutlåtandet i fråga hade dessutom lämnats ut till anmälaren när hon bad om att få ta del av sin akt. I samband med att hon överklagade omprövningsbeslutet informerade hon om att hennes akt innehöll handlingar avseende en annan person. Detta noterades emellertid inte av myndigheten som utan vidare åtgärder lämnade överklagandet vidare till förvaltningsrätten. ChefsJO uttalar allvarlig kritik mot för den bristande noggrannhet som myndigheten uppvisat framför allt vid hanteringen av sekretesskyddade uppgifter men också vid handläggningen i övrigt. I en anmälan, som kom in till JO , anförde C.P. bl.a. att ett läkarutlåtande avseende en annan person hade förekommit i hennes ärende. framförde även missnöje över bedömning av hennes rätt till sjukpenning. Ärendet remitterades till som anmodades att yttra sig över det som C.P. anfört om att en annan persons handlingar hade förekommit i hennes ärende. I ett remissvar anförde följande. interna utredning visar att C.P. kom in med en begäran om omprövning gällande ett beslut avseende sjukpenning. fann i ett omprövningsbeslut inte skäl att ändra sitt beslut. I omprövningsbeslutet anges de handlingar C.P. åberopade vid begäran om omprövning, bland annat anges en handling med kompletterande uppgifter daterad . Denna handling har också bifogats omprövningsärendet. Handlingen avser en annan person vars namn och personnummer är angivet i handlingen. I omprövningsbeslutet kan man dock enbart läsa namnet på den läkare som behandlat den andra personen. Vad utredningen visar har C.P. inte tagit del av innehållet i handlingen. Vidare framgår av omprövningsbeslutet att den handling som felaktigt funnits i C.P:s akt inte påverkat omprövningsbeslutet då det i beslutet står: De handlingar som du bifogar med din skrivelse bedöms inte tillföra någon väsentlig ny information av medicinsk karaktär som inte tidigare bedömts i ditt ärende. I skrivelsen med överklagandet påtalade C.P. att felaktigt lagt in en handling avseende en annan person i hennes akt. 2 013 /1 4:J O1 Denna uppgift föranledde inte någon åtgärd vid hanteringen av överklagandet. Överklagandet vidarebefordrades till förvaltningsrätten som avkunnade dom i målet . har både vid omprövningen av C.P:s ärende och vid hantering av C.P:s överklagande brustit i uppmärksamhet och noggrannhet då handlingarna i ärendet inte kontrollerats tillräckligt. I C.P:s omprövningsärende är den felaktigt bifogade handlingen avidentifierad samt en kompletterande journalanteckning upprättad, som beskriver vad som skett. Någon förklaring till hur det kommit sig att en handling tillhörande en annan person återfinns i C.P:s ärende har inte stått att finna. Det är troligtvis den mänskliga faktorn som gjort att detta inträffat. Det som har hänt är helt oacceptabelt och kommer att se över sina rutiner vid utskrift från elektroniska ärendehanteringssystemet inför uppläggning av omprövningsärenden, kopieringsrutiner samt rutiner vid avslutande av omprövningsärenden. Även rutinerna vid hantering av överklaganden kommer att ses över. Detta för att undanröja risken för att liknande misstag begås . beklagar det inträffade och den olägenhet det medfört för C.P. kommenterade remissvaret och anförde att hon, tvärtemot vad påstår, har tagit del av hela läkarutlåtandet avseende den andra personen. bifogade en kopia av läkarutlåtandet i fråga. handlingar i C.P:s omprövningsärende hämtades in och granskades. Myndigheten gavs därefter tillfälle att kommentera det som C.P. anfört med anledning av remissvaret. I ett yttrande anförde följande. Vid en förnyad genomgång av ärendet, med anledning av vad C.P. anfört i sitt yttrande, framkommer genom s.k. konversation från kundcenter till omprövningsenheten, att C.P. begärt att få sina handlingar i omprövningsärendet. Handlingarna skickades till C.P. enligt hennes begäran . Det stämmer att C.P. utöver sin omprövningsakt tyvärr har fått ta del av ett läkarutlåtande som avsåg en annan person. Det inträffade är helt oacceptabelt. beklagar att detta felaktiga utskick inte framkom redan vid första yttrande till JO. Någon anteckning i omprövningsakten eller i diariet om att handlingarna skickades till C.P. har inte gjorts. Eftersom alla händelser i ett ärende ska journalföras och/eller diarieföras i aktuellt ärende har hantering brustit även i denna del. ser mycket allvarligt på det inträffade och beklagar det . Ärendet kommer att tas upp inom aktuellt nationellt försäkringscenter (NFC) för att belysa vikten av god ordning och behovet av egenkontroll. avser även att kontakta den person vars underlag har skickats ut felaktigt till C.P. 2 0 1 3 / 1 4 : J O 1 gavs tillfälle att kommentera yttrandet. I ett beslut anförde chefsJO Fura följande. Inledningsvis vill jag nämna att JO inte kan ändra eller upphäva myndigheters beslut. JO tar som regel inte ställning till om ett beslut är riktigt i sak och uttalar sig inte heller om de bedömningar som en myndighet har gjort. Min granskning har därför inte omfattat C.P:s rätt till sjukpenning. Enligt 28 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), OSL, gäller sekretess hos för uppgift om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående lider men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i bl.a. ärende om sjukpenning. Av utredningen i ärendet framgår att en handling som innehöll sekretessbelagda uppgifter avseende en annan person har förekommit i C.P:s omprövningsakt. Handlingen, ett läkarutlåtande, förvarades i akten och hanterades dessutom som beslutsunderlag vid omprövningen av C.P:s rätt till sjukpenning. begärde att få ta del av handlingarna i sin akt fick hon även del av läkarutlåtandet i fråga. I den överklagandeskrift C.P. därefter gav in till påpekade hon att hennes ärende innehöll handlingar avseende en annan person. Detta noterades emellertid inte av myndigheten som utan vidare åtgärder lämnade överklagandet vidare till förvaltningsrätten. Socialförsäkringssekretessen är till för att skydda den enskildes integritet. Uppgifter som omfattas av sekretesskyddet måste därför hanteras varsamt och med stor noggrannhet så att inte obehöriga får del av dem. I förevarande fall har brustit i noggrannhet vid flera handläggningsmoment och inte ens efter ett skriftligt påpekande från C.P. noterat sina misstag beträffande de sekretesskyddade uppgifterna. Det är vidare anmärkningsvärt att ett läkarutlåtande avseende en annan person har behandlats som beslutsunderlag i C.P:s ärende, oavsett om det haft betydelse för utgången eller inte. förtjänar allvarlig kritik för den bristande noggrannhet som myndigheten uppvisat, framför allt vid hanteringen av sekretesskyddade uppgifter men också vid handläggningen i övrigt. Som framgår av remissvaret har det även förekommit brister i dokumentationen. 2 013 /1 4:J O1 Allvarlig kritik mot för att bl.a. ha dröjt med att verkställa en kammarrättsdom (Dnr 1127-2012) Beslutet i korthet: inkom till en dom från kammarrätten som innebar att den försäkrade hade rätt till föräldrapenning med ett högre belopp än det som tidigare utbetalats. I stället för att verkställa domen avslutade myndigheten ärendet utan att några verkställande åtgärder hade vidtagits. Därefter arkiverades akten. Först och , och då efter att den försäkrade själv hade hört av sig, uppmärksammades misstaget och domen verkställdes. ChefsJO uttalar allvarlig kritik mot i denna del samt finner att myndigheten även förtjänar kritik för att inte ha återkopplat till den försäkrade som utlovat. I en anmälan, som kom in till JO , anförde H.S. bl.a. att helt ignorerade att kammarrätten hade upphävt beslut att endast bevilja honom föräldrapenning på garantinivån. När han efter domen kontaktade och frågade varför den inte verkställts, var det inte någon som kunde svara på hans frågor. gjorde en mindre utbetalning och meddelade att någon ytterligare utbetalning inte kunde göras eftersom den andre föräldern redan hade tagit ut resterande dagar. Ärendet remitterades till som anmodades att yttra sig över det som H.S. anfört. I ett remissvar anförde följande. H.S. ansökte om föräldrapenning för till och med . beslutade om föräldrapenning på så kallad garantinivå. H.S. överklagade beslut. Kammarrätten i meddelade genom dom att H.S. föräldrapenning skulle grundas på hans arbetsinkomst. Registratorsfunktionen vid omprövningsenheten i tog emot kammarrättsdomen . På omprövningsenheten avslutade man ärendet i diariet och lät arkivera akten. Domen verkställdes aldrig. H.S. kontaktade med anledning av att inte hade verkställt domen. Dagen därpå meddelade honom att man skulle rekvirera akten i grundärendet. Akten behövdes för att kunna göra en tilläggsutbetalning. anlände akten från . gjordes en tilläggsutbetalning till H.S. för den aktuella perioden utifrån hans då gällande sjukpenninggrundande inkomst. Tilläggsutbetalningen avsåg tidigare utbetald föräldrapenning upp till motsvarande sjukpenninggrundande inkomst, i enlighet med kammarrättsdomen. 2 0 1 3 / 1 4 : J O 1 H.S. fick via e-post meddelande om utbetalningen. I ett svar frågade han vad som skulle hända med de perioder som han varit föräldraledig efter . H.S. informerades helt korrekt om att han måste ansöka om föräldrapenning för de perioder som han varit ledig, för att ett beslut skulle kunna fattas. Han informerades också om att samtliga föräldrapenningdagar för barnet var förbrukade, då den andre föräldern tagit ut dessa som han inte omfattades av svensk socialförsäkring. kontaktade H.S. huvudkontoret (Verksamhetsområde Processjuridik) för råd och stöd i ärendet. fick H.S. besked om att han skulle få återkoppling på sina frågor, men det skedde inte som utlovat. Angående frågan om verkställighet verkställde inte kammarrättens dom. Först när H.S. själv kontaktade togs initiativ i ärendet. För ändringsdomar från kammarrätt gäller särskilda rutiner. Registratorsfunktionen på berörd funktion ska bland annat skicka en kopia av domen till den del av som ska verkställa domen, i detta fall NFC , med ett meddelande om att den ska verkställas direkt och med förtur. Ärendet ska därefter avslutas i diariet och akten ska arkiveras. Den registrator som avslutade ärendet och arkiverade akten observerade inte att någon kopia för verkställighet inte hade skickats till NFC . I detta ärende har flera kontrollmoment för verkställighet fallerat. beklagar djupt det inträffade. H.S. har utlovats återkoppling utan att så har skett. Här har brustit på ett sätt som inte är acceptabelt. Ett samtal har ägt rum med den aktuella handläggaren. H.S. kommenterade yttrandet och anförde bl.a. följande. Kammarrättens dom är fortfarande inte verkställd fullt ut. Domen gäller som han tog ut, inte bara de dagar som togs ut innan fattade sitt första felaktiga beslut. Han fick aldrig någon information om att han var tvungen att ansöka om föräldrapenning för de perioder som han var ledig. Han rekommenderades heller inte att göra någon ansökan utan fick tvärtom veta att det var fel väg att gå eftersom dagarna var förbrukade av den andre föräldern. I stället fick han rådet att begära skadestånd. Hans försök att få information om hur han skulle gå till väga med det ledde inte någon vart. gavs möjlighet att kommentera det som H.S. hade anfört och anförde i ett yttrande följande. Bakgrunden till ärendet framgår av tidigare yttrande till JO i vilket bl.a. beklagat att verkställighet av kammarrättsdomen inte skedde . Då verkställighet av kammarrättens dom emellertid skedde, gjordes detta genom att H.S. kompenserades för mellanskillnaden mellan den föräldrapenning med garantibelopp han 2 013 /1 4:J O1 tidigare erhållit och den föräldrapenning på så kallad sjukpenningnivå som kammarrätten genom domen konstaterar att han är berättigad till. har alltså vid verkställighet av domen gjort en utbetalning till H.S. med mellanskillnadsbeloppet upp till den sjukpenninggrundande inkomst (SGI) som var aktuell för de dagar med föräldrapenning som han tidigare hade begärt ersättning för. Någon utbetalning av föräldrapenning utöver de dagar med föräldrapenning som H.S. tidigare erhållit ersättning för, har inte varit aktuell vid verkställighet av domen, eftersom domen enligt tolkning enbart omfattade . Angående information om ansökan samt information om möjligheten att begära skadestånd För att formellt ska kunna ta ställning till rätten till en förmån, i detta fall rätten till föräldrapenning, krävs att den försäkrade gör anspråk på den aktuella ersättningen. Detta sker genom att den försäkrade ansöker genom att lämna in en begäran om förmånen till . Det är först genom att en begäran om föräldrapenning kommer in till som kan utreda och besluta om förmånen. H.S. har i sin skrivelse uppgivit att han, tvärtemot vad gjort gällande i sitt yttrande till JO av , inte har informerats om att han varit tvungen att ansöka om föräldrapenning för att få till stånd ett beslut i saken. vidhåller sin tidigare inställning i denna del då den handläggare var i kontakt med vid enligt uppgift vid ett flertal tillfällen påtalat för H.S. att han var tvungen att komma in med en ansökan om föräldrapenning för de tider han varit föräldraledig från sitt arbete för att rätten till föräldrapenning skulle kunna prövas och för att ett beslut skulle kunna fattas i saken. H.S. har vid samtalen uttryckt viss oro för att det då skulle kunna komma att bli en ny lång process samt att han haft uppfattningen att det skulle kunna äventyra hans eventuella rätt till skadestånd. anser därmed att han uppfattat informationen om vikten av att begära föräldrapenning för att erhålla ett överklagbart beslut. Det finns inte något hinder för en enskild varken att begära en ersättning för att få saken prövad, eller att begära skadestånd. Det är tillräckligt att det inkommer en handling till där det framgår vilken avsikt den enskilde har med sin skrivelse. Det står fortfarande H.S. fritt att framställa ett anspråk på skadestånd mot om han anser att har orsakat honom skada. Allmän information om hur man går tillväga för att begära skadestånd finns tillgänglig via webbsida, . har översänt denna information till H.S. har inte uppfattat att det sedan JO-anmälan gjordes finns någon ytterligare utestående fråga där H.S. fortfarande väntar på att bli kontaktad. H.S. kommenterade yttrandet. I ett beslut anförde chefsJO Fura följande. Av 112 kap. 5 § socialförsäkringsbalken framgår att eller en allmän förvaltningsdomstols beslut i bl.a. ärenden om föräldrapenning ska gälla , om inget annat föreskrivs i beslutet eller bestäms av en 2 0 1 3 / 1 4 : J O 1 domstol som har att pröva beslutet. Att ett beslut gäller innebär inte endast att det är verkställbart utan också att det ska verkställas . Ett visst dröjsmål med verkställigheten kan godtas i de fall då framställt ett yrkande om inhibition av domstolens dom och beslut avvaktas i den frågan. Denna situation var dock inte aktuell i H.S:s ärende. Av utredningen framgår att kammarrättens dom kom in till . Domen skulle ha verkställts . Ärendet avslutades emellertid utan att några verkställande åtgärder hade vidtagits. Därefter arkiverades akten. Först och , och då efter att H.S. själv hade hört av sig, uppmärksammades misstaget och domen verkställdes. Jag är mycket kritisk till det som har framkommit i denna del. förtjänar allvarlig kritik för det inträffade. remissvar visar att myndigheten även har brustit i service genom att inte återkomma med utlovade svar på frågor som H.S. ställt. förtjänar kritik för den utebliva återkopplingen. Det som H.S. har anfört i övrigt föranleder inte någon kritik eller något uttalande från min sida. kritiseras för slarv och bristande kunskaper i ett ärende om läkares ersättning för läkarutlåtande om hälsotillstånd (Dnr 4411-2011) Beslutet i korthet: En privatpraktiserande psykiatriker har vid ett flertal tillfällen på ett korrekt sätt begärt ersättning för utfärdade läkarutlåtanden. Vid varje sådant tillfälle har förbisett hans begäran. Myndigheten har inte heller noterat sina misstag i samband med att läkaren i fråga per telefon efterlyst sin ersättning. har i stället lämnat olika slag av felaktig information om det aktuella regelsystemet. I beslutet uttalas att hanteringen av ärendena visar prov på såväl slarv som kunskapsbrister hos personal. I en anmälan till JO klagade , som är privatpraktiserande psykiatriker, på att inte betalade ut den ersättning för utfärdade läkarutlåtanden om hälsotillstånd (LuH) som han hade rätt till. anförde bl.a. följande. På blanketten för LuH finns en ruta att fylla i för privat vårdgivare som begär arvode. Han har fyllt i rutan , men har underlåtit att betala ut utan att lämna något meddelade eller fatta något beslut i saken. Han har därför inte heller fått möjlighet att få sin sak prövad i domstol. När han har kontaktat myndigheten för att få klarhet i varför någon utbetalning inte skett har han blivit bollad runt och fått skiftande besked. blev han informerad om att det inte räcker att fylla i rutan på blanketten utan att han måste skicka in fakturor. Han har därefter skickat in fakturor 2 013 /1 4:J O1 men inte heller det har givit något resultat. uppgav att han vid tillfället för sin anmälan saknade ersättning för tre utlåtanden utfärdade , respektive . Ärendet remitterades till som anmodades att yttra sig över det som J.H. I ett remissvar anförde följande. kan i vissa fall betala ut ersättning till läkare för läkarutlåtanden om hälsotillstånd (LuH). Bestämmelser om detta finns i 110 kap. 30 § socialförsäkringsbalken (SFB), i förordningen (1975:1157) om ersättning för vissa läkarutlåtanden m.m. samt i föreskrifter (RFFS 1977:27) om ersättning för vissa läkarutlåtanden m.m. Av 4 § förordningen (1975:1157) framgår att det endast är läkarutlåtanden om hälsotillstånd som har utfärdats av annan än sjukvårdshuvudman som kan ersättas. Till denna grupp räknas läkare som arbetar på privata vårdenheter som har samverkansavtal med enligt lagen (1993:1651) om läkarvårdsersättning (den så kallade nationella taxan) eller läkare som helt står utanför den offentligt finansierade hälso- och sjukvården. En privat vårdgivare som vill begära ersättning för kostnader för läkarundersökning och LuH ska göra det genom en notering på läkarutlåtandets tredje sida där det finns plats finns för att begära arvode. Om läkaren istället begär ersättning för sitt arvode genom faktura ska handläggaren skriva ut fakturan från det system som hanterar fakturor och skanna in den till det aktuella ärendet. Handläggaren ska därefter ta ställning till om läkaren kan få ersättning. Om ersättning beviljas ska handläggaren upprätta ett utbetalningsunderlag som skickas vidare till ekonomienheten. Hur detta ska gå till fram- går av styrande och stödjande dokument från ekonomienheten. Om läkaren inte kan beviljas någon ersättning, till exempel beroende på att han eller hon är landstingsanställd, eller beviljas en lägre ersättning än vad han eller hon begärt ska handläggaren skicka ett beslut om detta med omprövningshänvisning till läkaren. Det finns en särskild beslutsmall för detta ändamål. har uppgett att ersättning uteblivit i tre fall utan att han fått meddelande om varför samt att fakturor som han skickat in har försvunnit. De uppgifter som han har lämnat i sin anmälan är allmänt hållna och inte tillräckliga för att ärendena resp. fakturorna ska kunna identifieras. kan därför inte yttra sig över omständigheterna i dessa fall. har vidare uppgett att han fått olika besked och bollats runt. Även dessa uppgifter är alltför allmänt hållna för att ska kunna utreda vad som skett i de enskilda fallen. har fått indikationer på att det förekommer vissa kunskapsbrister bland handläggarna om hur den form av ersätt- 2 0 1 3 / 1 4 : J O 1 ningsanspråk som det här är fråga om ska hanteras. styrande och stödjande dokument kommer därför att kompletteras. Dessutom kommer information om hanteringen att tas upp på utbildningskonferenser . För att förtydliga också för läkare på vilket sätt ersättning ska begäras och vem som kan få ersättning kommer sjukvårdens sidor på webbsidor att uppdateras med information om detta. kommenterade remissvaret och kompletterade sin anmälan med bl.a. personnummer på de tre patienter för vilkas läkarutlåtanden han saknade ersättning. anmodades därefter att yttra sig över omständigheterna i de enskilda fallen.