frsrdg · H004NR1 · 2013-01-01 00:00:00 — Därtill har det funnits direkta inskränkningar av de utländska bärplockarnas rättigheter (som arbetstagare) i de nordiska länderna. I den politiska debatten har det lyfts fram förslag om att begränsa organiserad bär- eller svampplockning genom att göra verksamheten tillståndsbelagd. fick ta del av denna skriftliga fråga, eftersom den ligger inom utskottets ansvarsområde. Samarbetet 2013 kommer utskottet att behålla prioriteringar: Gränshinder för näringslivet, infrastruktur/transport/sjöfart/energi, grön tillväxt/teknologi och det kunskapsbaserade näringslivet. Därutöver kommer utskottet bl.a. att arbeta med frågor kring genomförandet av EU:s svaveldirektiv som en del av transport/sjöfartsfrågan. Utskottet planerar också att utarbeta ett förslag som rör arbetsmarknaden, däribland hur man kan säkra de nordiska samhällenas kompetensförsörjning . Gemensamma åtgärder för att få ut fler arbetslösa på den gemensamma arbetsmarknaden kommer också att vara en prioriterad fråga. Utskottet har mottagit nya medlemsförlag som utskottet kommer att behandla , bl.a. förslag rörande smarta elnätverk som ska behandlas tillsammans med miljö- och naturresursutskottet. sommarmöte kommer att hållas på . arbetar med frågor inom välfärdsområdet, såsom hälso- och sjukvård, socialpolitik, arbetsmarknadsfrågor, alkohol och narkotika samt bostäder och byggande. Andra områden som behandlas rör barn- och ungdomsfrågor, familj och handikappfrågor. Svenska medlemmar har varit (S), (S), (M) och (KD). Samarbetet 2012 har valt att fokusera sitt arbete på ett särskilt huvudtema. Detta har visat sig vara en konstruktiv och effektiv metod som medger en grundlig och systematisk genomlysning av ett speciellt område. koncentrerade utskottet sitt arbete på nordisk alkohol- och tobakspolitik med särskild inriktning på unga. De nordiska länderna har generellt sett en tämligen restriktiv politik när det gäller både alkohol och tobak, men trots detta ökar konsumtionen av dessa varor i vissa åldersgrupper. Utskottet ansåg att detta är en oroande utveckling och man ville därför närmare studera detta område med betoning på folkhälsa, socialt ansvar och förebyggande åtgärder. Utskottet uppmärksammade även den ökande diagnostiseringen av adhd av barn och unga i och vilka konsekvenser den allt generösare medicineringen eventuellt kan få . Gränshindersfrågor på hälso- och socialområdet, den nordiska välfärdsmodellen, patientsäkerhet, äldres hälsa och demografins utmaningar är exempel på andra områden som välfärdsutskottet arbetade med . Huvudtema 2012 avlider omkring 2,5 miljoner människor i världen till följd av alkoholmissbruk. Antalet dödsfall som orsakas av rökning beräknas till ca 6 miljoner människor. Även i är både det mänskliga lidandet och de ekonomiska skadeverkningarna till följd av alkohol och tobak betydande, detta trots att de nordiska länderna har bland de mest effektiva modellerna när det gäller att begränsa dessa. Enbart i är alkohol orsaken till omkring 4 500 dödsfall som rökning skördar ca 4 000 liv. Dessutom lider över en halv miljon människor i av någon form av alkoholmissbruk (, SOU 2011:35). I förhållande till folkmängd är situationen likartad i de övriga nordiska länderna. Mot denna bakgrund beslutade välfärdsutskottet att huvudtemat skulle vara Nordisk alkohol- och tobakspolitik i ett folkhälsoperspektiv med särskilt fokus på socialt ansvar, marknadsföring, påverkan och attityder. Med hänvisning till temats vidd och problematik beslutade välfärdsutskottet att utse en arbetsgrupp med mandat att presentera ett underlag till utskottsförslag som kunde godkännas och läggas fram inför 64:e session i . Från den svenska delegationen ingick (KD), (M) och (S) i arbetsgruppen. träffade utskottet en rad experter, forskare och sakkunniga samt representanter för relevanta statliga myndigheter. När det gällde åtgärder för att försöka minska konsumtionen av alkohol och tobak fanns det en bred samsyn om att pris och tillgänglighet är de två huvudfaktorer som är de mest effektiva, medan upplysning och informationskampanjer i samma syfte har visat sig ha ingen eller en mycket liten påverkan på människors beteende. Ett stort problem, inte minst bland den yngre befolkningen, är marknadsföring och reklam på internet, där de flesta experter är överens om att det måste till betydligt mer restriktiva lagar och bestämmelser än de som existerar . När det gällde attityden till alkohol framkom det att befolkningen i är betydligt mer liberal . En jämförande studie visar att det alkoholintag som 1964 ansågs vara missbruk, numera ses som ett tämligen normalt bruk av alkohol. De förändrade normerna i våra nordiska samhällen beror bl.a. på att vi har anammat ett mer kontinentalt drickande, med t.ex. vin i samband med måltid även under vardagar, något som inte var lika accepterat. Utskottets sommarresa förlades till och i syfte att få information om EU:s alkohol- och tobakspolitik respektive WHO:s globala strategi för reducering av alkoholmissbruk. Utskottet träffade bland andra professor som är medförfattare till boken , ingen vanlig vara samt , generalsekreterare på () samt ett antal experter på WHO. Det fanns en enighet om att en ökad liberalisering av alkoholmarknaden är fel väg att gå om man vill få ned alkoholkonsumtionen. De framhöll tvärtom begränsad tillgänglighet, högre priser, reklamförbud och varningstexter på flaskor och förpackningar som exempel på åtgärder för att få ned förbrukningen av såväl alkohol som tobak. Ett statligt spritmonopol, enligt den nordiska modellen, ansågs vara den mest effektiva modellen för en kontrollerad försäljning av alkohol. arbete med detta tema utmynnade i ett förslag med 12 punkter där man bl.a. rekommenderar att överväga ett totalförbud mot reklam och marknadsföring för alkohol riktat mot unga i de nordiska länderna, att införa alkolås för yrkestrafik i de nordiska länderna, att igångsätta ett arbete om ett tobaksfritt , att öka samarbetet med FN, WHO och EU för att stärka folkhälsan genom förebyggande av alkohol- och tobaksskador samt att arbeta för en alkoholgräns på i blodet vid framförande av alla slags motordrivna fordon i (rekommendation nr 36/2012). Hälso- och socialfrågor Allt fler barn och ungdomar i får diagnosen adhd (Attention Deficit Hyperactivity Disorder), en form av neurologisk störning som yttrar sig i bland annat hyperaktivitet och koncentrationsstörningar. Medicineringen av dem som får denna diagnos ökar generellt i , även om det finns stora skillnader både mellan länderna och regionalt inom länderna. beslutade sig för att titta närmare på orsakerna till denna utveckling, och man hade ett antal möten med läkare, forskare och andra sakkunniga på detta område. Det fanns enligt experterna ingen entydig förklaring till att antalet diagnoser stiger, men en orsak kunde vara att forskningen och därmed även kompetensen inom vården ökar, vilket medfört att fler unga kan fångas upp. Det framhölls att de nordiska länderna har väl fungerande hälsoregister som möjliggör diagnostisering och behandling av adhd, men att ett tätare samarbete mellan länderna skulle vara till stor nytta för den fortsatta forskningen på området. arbete med dessa frågor resulterade i ett utskottsförslag där man bl.a. rekommenderar att utveckla kunskapen i om långtidsverkan av medicinering och psykosocial behandling av adhd, att utveckla nordiska riktlinjer för diagnostisering och behandling av adhd, att kartlägga orsakerna till de stora skillnaderna i adhd-medicinering i samt att genomföra en nordisk konferens om adhd-diagnostisering och medicinering (rekommendation nr 37/2012). behandlade ett medlemsförslag väckt av (M) och (F) om kultur och hälsa i nordiskt samarbete. Bakgrunden till förslaget var den nordiska konferensen för livet i där man pekade på kopplingen mellan kultur och hälsa som en viktig faktor i en framtidsinriktad politik för hälsa, välfärd och livskvalitet. Utskottet konstaterade att förslaget pekade på ett viktigt område att arbeta vidare med, och man betonade speciellt betydelsen i att använda sig av och vidareutveckla de strukturer som redan existerar inom det nordiska samarbetet. I förslaget, som antogs på sessionen i , rekommenderas ministerrådet bl.a. att avsätta nödvändiga medel för etablering av en nordisk koordinerings/nätverksfunktion för kultur- och hälsosatsningen för en försöksperiod , med sikte på en framtida förankring och vidareutveckling av det nordiska samarbetet på området och att införa kultur och hälsa som ett programområde inom Nordiska ministerrådets satsning på hälsa och välfärd, med särskilt fokus på forskning, utbildning och erfarenhets- och kunskapsförmedling (rekommendation nr 39/2012). Nordiska Handikappolitiska Rådet (NHR) är ett rådgivande och policyskapande organ under , som ska stärka det funktionshinderspolitiska arbetet genom nordisk samverkan och utbyte av erfarenheter. har tidigare haft synpunkter på hur NHR fungerat och särskilt betonat bristen på politisk genomslagskraft och avsaknaden av kopplingar till den politiska nivån och frivilliga organisationer. genomförde 2009 en utvärdering av verksamheten på NHR i syfte att belysa rådets funktion och resultat och för att få inspel till nödvändiga förändringar rörande rådets arbete. Utvärderingen ledde fram till ett ministerrådsförslag (B 283/välfärd), där det föreslås att Välfärdscenter (NVC) får ett överordnat ansvar för arbetet med funktionshinder, att ett nytt råd bestående av oberoende experter bildas samt att en treårig handlingsplan utarbetas. Utskottet konstaterade att omorganiseringen innebär en klarare rollfördelning och en effektivisering av det nordiska samarbetet rörande funktionshinder. Eftersom ministerrådets arbete med omorganisationen inte var helt slutfört till session 2012 i , flyttades den slutliga behandlingen av förslaget . diskuterade vilka områden man ville se prioriterade i Nordiska ministerrådets budget inom hälso- och socialområdet. Utskottet ansåg att välfärdsfrågor borde betonas i budgeten, med större satsningar på bl.a. Välfärdscenter. I sitt yttrande till budgetgruppen lyfte utskottet fram ungas situation på arbetsmarknaden, social dumping, sällsynta diagnoser, högspecialiserad behandling samt en nordisk storsatsning inom välfärd och hälso- och socialområdet. Utskottet såg fram emot en konstruktiv dialog med det svenska ordförandeskapet i denna process och välkomnade ett uttalande från de nordiska statsministrarnas möte om ett utvidgat samarbete inom hälsosektorn i där man i högre grad än tidigare vill utnyttja kapaciteten över de nordiska gränserna. Välfärdsområdet anordnade seminariet Framtidens välfärd i där ett antal experter och forskare analyserade de ekonomiska och sociala utmaningar som de nordiska länderna står inför. Under seminariet framkom bl.a. att det 2030 kommer att finnas fler personer i som är och att hälften av alla flickor som föds förväntas uppnå en ålder . Detta kommer att ställa stora krav på våra samhällen, inte minst inom omsorgs- och sjukvårdssektorn som är hårt belastad. Det betonades att de nordiska länderna har breda kunskaper när det gäller teknologi och innovationer inom välfärdssektorn. Ett mer utvecklat samarbete, både mellan länderna och mellan olika sektorer inom länderna, kommer dock att bli nödvändigt . har under haft en god kontakt med på hälso- och socialområdet och då särskilt genom samarbetsgruppen Task Force for Health som existerat . Utskottet hade därför bjudit in ordföranden i Baltiska församlingens välfärdsutskott, , som informerade om samarbetet mellan de baltiska länderna på området. Han lyfte bl.a. fram gemensamma medicinska center med specialistkompetens, ett gemensamt system för statliga upphandlingar av mediciner och medicinsk utrustning samt en koordinering av akutsjukvård i de baltiska gränsstäderna. arrangerade en temasession om i . Samtliga fackutskott i rådet ombads inför sessionen att lägga fram förslag med bäring på temat. diskuterade detta vid sitt möte och beslutade att fokusera på frågor som rörde de sociala och hälsomässiga aspekterna och de framtida utmaningarna för befolkningen i . Vid välfärdsutskottets möte godkändes det utkast till förslag som utarbetats av sekretariatet. Det fanns dock en generell uppfattning bland utskottets medlemmar att man inte hade haft tillräckligt med tid till att sätta sig in i det digra bakgrundsmaterial som låg till grund till förslaget och att en bättre förankring hade varit önskvärd. Utskottets förslag ledde till två rekommendationer i vilka uppmanas att bl.a. arbeta för att stödja arbetet i med utvecklingen av principer för Corporate Social Responsibility (CSR) i (rekommendation nr 7/2012) och att de nordiska ländernas regeringar, i enlighet med uppmaningarna i , utarbetar en åtgärdsplan i samarbete med relevanta aktörer i det arktiska arbetet om hur framtida utmaningar i förhållande till strategiska läge, klimatförändringar, hälsa och andra faktorer ska hanteras (rekommendation nr 8/2012). Samarbetet 2013 huvudtema kommer att inrikta sig på vilka åtgärder som hjälper unga arbetslösa in i arbetslivet, med en bred inriktning på offentlig-, privat- och frivilligsektorerna. Utskottet kommer även att titta närmare på vilka konsekvenser både sociala och ekonomiska för samhället som en hög arbetslöshet bland unga människor får. Ett antal kommuner i arbetar med sociala investeringsfonder som syftar till att aktivt stötta människor som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Utskottet beslutade därför att sommarmötet skulle äga rum i med omnejd där ett flertal projekt inom detta fält pågår. Utöver huvudtemat kommer utskottet att arbeta vidare med alkohol- och tobakspolitik, gränshinder på hälso- och socialområdet, den nordiska välfärdsmodellen samt problematiken kring de ökande adhd-diagnoserna i . Social dumping, ett nordiskt elektroniskt register för legitimerad hälsopersonal, högspecialiserad behandling och demografins utmaningar är andra frågor kommer att behandlas . utövar parlamentarisk kontroll över verksamhet som finansieras med gemensamma medel, liksom annan granskning som plenarförsamlingen beslutar. I huvudsak rör det sig om verksamhet som helt eller delvis finansieras via Nordiska ministerrådets budget. Däri ingår också de nordiska institutionerna. Vidare kan kontrollkommittén avge utlåtande till presidium i frågor som rör tolkning av , andra avtal om nordiskt samarbete, rådets arbetsordning och andra interna bestämmelser. Den nya arbetsordning som tillämpas innebär en viss ändring såtillvida att det nu sägs att det är till presidiet sådana utlåtanden ska avges. Den tidigare formuleringen lämnade öppet för utlåtanden även till utskott eller till plenarförsamlingen. Varje land ska ha minst en representant i kontrollkommittén. Plenarförsamlingen har därutöver lagt vikt vid att samtliga partigrupper ska vara representerade, vilket varit fallet . består av en ordförande, en vice ordförande samt fem medlemmar. Till skillnad från vad som gäller för övriga rådsorgan ska, enligt den nya arbetsordningen, var och en av dessa ha en personlig ersättare. Svenska medlemmar har varit (S) och (KD). Ersättare har varit (S) respektive (MP). ledamöter är även ledamöter av utskott i . (Den som är eller närmast föregående år varit ledamot av presidiet kan däremot inte ingå i kontrollkommittén.) Kommitténs möten hålls därför i regel strax före eller efter utskottsmöten, och på samma ort som dessa. har kontrollkommittén hållit fem möten, varav ett () utan samband med utskottsmöten. verksamhet 2012 har vissa fasta uppgifter, som att granska danska Rigsrevisionens berättelser om revisionen av Nordiska ministerrådets, och Nordiska kulturfondens räkenskaper och verksamhet. Därutöver kan kontrollkommittén på begäran av andra rådsorgan eller på eget initiativ genomföra särskilda granskningsuppgifter. inledde kontrollkommittén ett granskningsprojekt som syftade till att utreda vilken effekt rekommendationer får och vilka faktorer som påverkar om och hur de genomförs. En oberoende konsult anlitades för att samla in och analysera uppgifter om genomförandet av 25 slumpvis utvalda rekommendationer som antagits under 20052009. Konsultrapporten, som överlämnades till kontrollkommittén , gav bl.a. vid handen att dels rekommendationernas utformning, dels ledamöternas intresse och möjlighet att följa upp dem på politisk nivå var viktiga för att nå avsett resultat. Rapporten diskuterades och resulterade i ett förslag från kontrollkommittén till årets session. Förslaget, som antogs, omfattar åtgärder i utskottsarbetet och på sekretariatsnivå, liksom vissa rekommendationer till (internt beslut 2/2012 respektive rekommendation nr 19/2012). Den systematiska genomgång av de nordiska institutionerna som kontrollkommittén inledde 2011 har fortsatt. Avsikten har inte varit att genomföra egentliga utvärderingar av respektive institution, utan snarare att få en överblick över den nordiska verksamhet som bedrivs av institutionerna sammantagna. En nyckelfråga har också varit att se på de olika institutionernas arbete i förhållande till begreppet nordisk nytta. I samband med institutionsbesöken görs observationer som sammanfattas i en kort rapport. Besöken kan leda till att kontrollkommittén ber om fördjupade svar på vissa frågor, eller föreslår en mer grundlig utvärdering. besöktes fem institutioner, och sex sådana, nämligen hus i och Nordisk vulkanologisk center, Kulturkontakt Nord, Nordiska miljöfinansieringsbolaget, och Nordicom (Nordiskt informationscenter för medie- och kommunikationsforskning). Denna besöksverksamhet avses fortsätta . genomförde en översyn av stöd till partigrupperna och till medlemmar som inte ingår i någon partigrupp. Utöver en allmän genomgång av reglerna har syftet varit att sammanföra olika bestämmelser och beslut till ett samlat regelverk som anger att partistödet ska användas för verksamhet som är relevant för och tydliggör att medlen ska förvaltas och redovisas på tillfredsställande sätt. förslag antogs av presidiet och trädde i kraft . , så också 2012, bereder kontrollkommittén plenarförsamlingens behandling av den danska Rigsrevisionens berättelser över revisionen av Nordiska ministerrådets, och Nordiska kulturfondens räkenskaper . kunde i sitt betänkande konstatera att Rigsrevisionen inte framfört några väsentliga anmärkningar i sin rapport om Nordiska ministerrådets räkenskaper . Detsamma gällde räkenskaper . Inte heller Rigsrevisionens rapport till och om revisionen av Nordiska kulturfondens verksamhet innehöll några allvarliga anmärkningar. Emellertid noterade kontrollkommittén att det finns en viss överlappning mellan kulturfondens verksamhet, det stöd som lämnas av Kulturkontakt Nord och via Nordiska ministerrådets stödordningar på kulturområdet. Mot den bakgrunden menade kontrollkommittén att det borde övervägas om ett tätare samarbete dem emellan skulle kunna ge effektivitetsvinster. verksamhet 2013 har som nämnts ett antal återkommande uppgifter. Därutöver avser kommittén att fortsätta sitt program för systematiska besök hos de nordiska institutionerna och följa upp de observationer som görs i det sammanhanget. Kommittén har vänt sig till presidiet, utskotten och delegationerna för att samla in eventuella kommentarer om möjliga granskningsuppgifter . har valt ut några av de idéer som inkommit, bl.a. rörande roller och ansvarsfördelning mellan å ena sidan styrelserna för enskilda nordiska institutioner och å andra sidan tjänstemännen i Nordiska ministerrådets sekretariat och berörda nationella departement. Kommittén har givit sekretariatet i uppdrag att utarbeta utkast till planer för hur dessa granskningsuppgifter skulle kunna genomföras. Det slutliga urvalet av granskningsuppgifter väntas . 7 DEN PARLAMENTARISKA ÖSTERSJöKONFERENSEN 2012/13:NR1 16.42 2012/13:NR1 7 DEN PARLAMENTARISKA ÖSTERSJöKONFERENSEN 16.42 Östersjösamarbetet på parlamentarisk nivå äger rum inom ramen för den parlamentariska (BSPC). Samarbetet syftar till att främja den parlamentariska dialogen i , på såväl nationell som regional nivå, och till att påverka utvecklingen av det samarbete som bedrivs av regeringarna genom Östersjöstaternas råd (, ). Syftet med det parlamentariska samarbetet är vidare att uppmärksamma och driva frågor av betydelse för samt att stödja olika initiativ som främjar en miljömässigt och socialt hållbar utveckling i regionen. Den parlamentariska arrangerades och har därefter ägt rum en gång , vanligen . Till konferensen inbjuds elva nationella parlament, elva regionala parlament och fem internationella organisationer samt ett antal frivilligorganisationer. Konferensen behandlar frågor som från tid till annan bedöms särskilt viktiga för . har främst miljö, energi, arbetsmarknad, rättsligt samarbete, hälsa, välfärd och sjösäkerhet stått på dagordningen. Samarbetet tjänar också som ett viktigt forum för kontakter mellan och EU:s medlemsstater i regionen, och det bidrar till ett ökat informationsutbyte och nätverksbyggande mellan parlamentariker från samtliga . I den parlamentariska deltar med en delegation som består av upp till fem ledamöter. beslutar för varje mandatperiod hur delegationen ska vara sammansatt. Innevarande mandatperiod, liksom föregående, är den partipolitiska fördelningen tre för alliansen och två för oppositionen. Inför varje konferens hämtas nomineringar från partigrupperna in, varefter talmannen fastställer delegationens sammansättning. Den permanenta kommittén är konferensens fasta politiska organ. Kommittén har som främsta uppgift att i samarbete med värdlandet förbereda den årliga konferensen och att förbereda och följa upp den parlamentariska resolutioner. Den permanenta kommittén samarbetar med Östersjöstaternas råd (), regeringarnas organ för samarbetet mellan , och har även kontakter med andra relevanta organisationer som är verksamma i regionen. Vidare svarar den permanenta kommittén för konferensens finansiering och administration. har tidigare svarat för konferensens sekretariatsfunktion. Genom en överenskommelse 2011 finansieras dock även sekretariatsfunktionen genom den s.k. gemensamma finansieringsmekanismen. Denna mekanism är en fördelningsnyckel enligt vilken de deltagande parlamenten täcker samtliga kostnader som ingår i budgeten för BSPC. bidrar dock fortfarande med lokal och viss administrativt stöd till . Genom det beslut om ny arbetsordning som fattades av den parlamentariska har den permanenta kommittén bestått av representanter för samtliga de nationella och regionala parlament som deltar, samt därutöver en representant vardera för , och . Kommittén har, i enlighet med tidigare praxis, mötts fyra gånger , varav en i samband med själva konferensen. var (M) den svenska representant i den permanenta kommittén, med (S) som suppleant. Han ersattes därefter av (M) som ordinarie ledamot, medan (S) fortsatte som suppleant. Konferensen i Den 21:a parlamentariska ägde rum i på temat Energi, ekologi och social välfärd: Samarbete för en hållbar utveckling av . Mer än 200 parlamentariker, experter och företrädare för olika organisationer deltog. Talmannen i duma (underhus) hade sänt en välkomsthälsning till deltagarna, men eftersom han inte kunde vara närvarande personligen öppnades konferensen av förste vice talmannen . Från deltog (M), (S), (C), (MP), (FP) och (M). Därutöver deltog (C) och (M) som representanter för och (C) i egenskap av rapportör för frågor om civil säkerhet (främst människohandel). Konferensen hölls i form av fyra sessioner som tog upp ett brett spektrum av aktuella samarbetsfrågor i : regionalt partnerskap och gränssamarbete, EU:s nordliga dimension och Östersjöstrategi, samarbete om miljö och energi, en säker och frisk , samt hälsa, social välfärd och ekonomisk utveckling. Ett flertal av de svenska deltagarna höll inledningsanföranden eller inlägg under olika dagordningspunkter. Konferensen avslutades som brukligt med att deltagarna antog en resolution (bilaga 4). I och med konferensen avslutades ordförandeperioden för , duma.