frsrdg · H004RR1 · 2013-01-01 00:00:00 — GRUNDLäGGANDE BESTäMMELSER 2012/13:RR1 16.42Utkast 2012/13:RR1 GRUNDLäGGANDE BESTäMMELSER Utkast2000-08-11 16.42 16.42 redogörelse om årsredovisning överlämnar härmed årsredovisning . Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för ska riksrevisorn med administrativt ansvar besluta om årsredovisningen för myndigheten. Årsredovisningen beslutades av . GRUNDLäGGANDE BESTäMMELSER 2012/13:RR1 16.42Utkast 2012/13:RR1 GRUNDLäGGANDE BESTäMMELSER Utkast2000-08-11 16.42 Grundläggande bestämmelser 13 kap. 79 §§ regeringsformen 3 kap. 8 § och 8 kap. 1214 §§ riksdagsordningen Lag (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Lag (2002:1023) med instruktion för Lag (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och (REA-lagen) Förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag Beslut, intygande och underskrift Riksrevisorn med administrativt ansvar fattar beslut om årsredovisning enligt 4 a § lagen (2002:1023) med instruktion för . Jag intygar att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. Jag bedömer att den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten är betryggande. BESLUT, INTYGANDE OCH UNDERSKRIFT 2012/13:RR1 16.42Utkast 2012/13:RR1 BESLUT, INTYGANDE OCH UNDERSKRIFT Utkast2000-08-11 16.42 Grundläggande bestämmelser 2 Beslut, intygande och underskrift 2 Innehållsförteckning 3 Förord 4 Resultatredovisning 5 Verksamhetens resultat 5 Ekonomisk översikt 7 Finansiering och kostnader 7 Årlig revision 10 Mål 10 Resultat och bedömning 10 Effektivitetsrevision 16 Mål 16 Resultat och bedömning 16 Internationellt utvecklingssamarbete 22 Mål 22 Resultat och bedömning 22 Omvärldsriktad verksamhet 29 Mål 29 Resultat och bedömning 29 35 Vetenskapliga rådet 36 Kompetens och personal 37 Kompetens 37 Personal 42 Intern styrning och kontroll 45 process för intern styrning och kontroll 45 Ställningstagande av riksrevisorn med administrativt ansvar 46 Sammanställning över väsentliga uppgifter 47 Finansiell redovisning 49 Resultaträkning 49 Balansräkning 50 Anslagsredovisning 51 Tilläggsupplysningar och noter 53 Noter 55 Uppgifter om ledande befattningshavare 62 Framtida åtaganden 63 2012/13:RR1 INNEHåLLSFöRTECKNING Utkast2000-08-11 16.42 I enlighet med instruktion ansvarar jag för den administrativa ledningen av myndigheten och beslutet om årsredovisningen. innebar av en hög aktivitetsnivå inom våra verksamhetsgrenar. Omfattande investeringar har gjorts i rekrytering av personal, IT-infrastruktur och verksamhetsstöd. Den årliga revisionen av myndigheterna har genomförts i enlighet med internationella revisionsstandarder. Revisionsberättelser har lämnats för alla myndigheter. Jag kan i det sammanhanget konstatera att verksamheten ställer allt högre krav på kompetens och resurser. Inom effektivitetsrevisionen har vi bland annat avslutat två granskningsstrategier med slutrapporter; Att styra självständiga lärosäten (RiR 2012:4) och Statens satsningar på transportinfrastruktur valuta för pengarna? (RiR 2012:21). har också nya granskningsstrategier formulerats. För att revisionen ska kunna inriktas mot relevanta områden ställs krav på en metodisk omvärldsbevakning. har utvecklat metoderna för denna som ett stöd för inriktningen av vår verksamhet och som en grund för inriktningen av vad vi väljer att granska. , liksom innevarande år, präglas av den externa utvärdering - peer review som initierats av . Denna genomlysning väntas resultera i en bedömning av hur väl Riksrevisonen svarar mot internationella standarer i genomförandet av revisionen liksom vägledning kring hur vi kan utveckla verksamheten. Inom det internationella utvecklingssamarbetet har ansträngningar gjorts för att utveckla såväl metoder för samarbetet som att konsolidera sammansättningen av projektportföljen. har framledes viktiga utmaningar i att fortsätta utveckla vår kompetens och vårt arbetssätt så att de svarar mot de höga krav som bör ställas på en modern revisionsmyndighet. måste verksamhet och organisation anpassas till givna ekonomiska ramar. På mina och mina riksrevisorskollegors vägnar vill jag här ta tillfället att tacka vår personal för deras stora engagemang och goda arbetsinsatser . RESULTATREDOVISNING 2012/13:RR1 2012/13:RR1 RESULTATREDOVISNING är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs i staten. Granskningen sker genom årlig revision och effektivitetsrevision. har även internationella uppgifter. verksamhet delas in i fyra verksamhetsgrenar. Den årliga revisionen och effektivitetsrevisionen genomförs med utgångspunkt i lagen om revision av statlig verksamhet m.m. Det internationella utvecklingssamarbetet genomförs inom ramen för den svenska biståndspolitiken och finansieras med ett eget anslag. Den omvärldsriktade verksamheten syftar till att befästa och främja revisionens roll nationellt och internationellt samt att öka genomslaget av verksamhet. Resultatredovisningen följer denna indelning. Verksamhetens resultat Resultatredovisningen för verksamhetsåret uppvisar ett tillfredsställande resultat för alla verksamhetsgrenar. Målen för verksamheten uppnåddes. Verksamhetsvolymen har ökat jämfört med för samtliga verksamhetsgrenar utom omvärldsriktad verksamhet. Stora ansträngningar har gjorts för att klara kompetensförsörjningen från ett läge med hög personalomsättning. Särskilda satsningar har gjorts i IT-infrastruktur och för att säkra IT-driften i myndigheteten. Andra viktiga insatser som kan nämnas är uppgradering av ekonomisystemet Agresso. Vad gäller revisionsverksamheten så har resurser tillförts och kostnaderna har ökat både för egen personal och extern kompetens, som intäkterna inom årlig revision också har ökat. Den årliga revisionens granskning av årsredovisningarna genomfördes enligt god revisionssed och samtliga revisionsberättelser lämnades . Detsamma gäller granskningen av delårsrapporterna. Tillämpningen av internationell standard har inneburit ökade krav på revisionens genomförande och dokumentation och därmed på resursinsatsen. Genomförda enkätundersökningar visar på ett fortsatt högt förtroende för den årliga revisionen. Den årliga revisionen är avgiftsbelagd och inkomsterna redovisas mot inkomsttitel. Årets underskott uppgick till vilket reducerade det ackumulerade överskottet. Årets produktion vad gäller effektivitetsrevisionen har varit något lägre än 2011. Det förklaras huvudsakligen av att det antal timmar som tas i anspråk för varje granskning i genomsnitt har ökat och att betydande resurser lagts på omvärldsbevakning i syfte att förbereda nya granskningsstrategier och granskningar. Såväl de samlade kostnaderna för effektivitetsrevisionen som styckekostnaderna för effektivitetsgranskningarna har ökat . Det internationella utvecklingssamarbetet har genomförts med en hög aktivitetsnivå och huvudsakligen enligt plan i de åtta samarbetsprojekten. Ytterligare samarbetsprojekt prövas. En tendens mot ökad efterfrågan på stöd i effektivitetsrevision kan noteras. Inom den internationella omvärldsriktade verksamheten har fokus varit på frågor rörande mandat och roll för nationella revisionsorgan. Frågan diskuteras inte minst som en följd av den ekonomiska krisen i EU. har bland annat varit värd för arbetsmötet i den internationella arbetsgruppen Global Working Groupe. har fortsatt insatserna för att förstärka effekterna av revisionen genom att allmänt, och i enskilda granskningsfrågor, träffa statsråd och myndighetsledningar. har också publicerat årlig rapport, uppföljningsrapport och granskningsplan. Minskningen av kostnaderna för verksamhetsgrenen kan hänföras till de internationella aktiviteterna. har haft en hög aktivitetsnivå och förbrukade såväl det anvisade anslaget som anslagssparandet och betydande delar av anslagskrediten. Detta gäller båda de anslag som disponerar. Vad gäller förvaltningsanslaget överstiger anslagsbelastningen den interna budgeten för verksamheten. Orsakerna till detta är flera. Flera av de kostnader som uppkom utöver budget var nödvändiga och uppstod i ett sent skede. Det inträffade har föranlett åtgärder, både för att anpassa verksamheten till de ekonomiska förutsättningarna och för att stärka ekonomistyrningen i myndigheten. har i olika sammanhang framhållit att den förväntade anslags- respektive kostnadsutvecklingen långsiktigt innebär betydande svårigheter för myndigheten att upprätthålla en verksamhetsnivå i samklang med vad vi bedömer är förväntningar. Utfallet 2012 visar att den bedömningen är korrekt. Även om kostnaderna för vissa engångsvisa insatser faller bort, måste verksamhetsvolymen minska framöver. Ekonomisk översikt I den ekonomiska översikten lämnas en sammanfattning av förändringar av finansiering, kostnader och anslag. Finansiering och kostnader DIAGRAM 1 KOSTNADER PER VERKSAMHETSGREN 20102012 (MNKR) Verksamhetens kostnader inklusive transfereringar uppgår till 364,6 (327,1) . Diagrammet visar de olika verksamhetsgrenarnas kostnadsutveckling över tiden. TABELL 1 VERKSAMHETENS KOSTNADER OCH ANDRA INTäKTER äN ANSLAG OCH INKOMSTTITEL, 2010 - 2012 (TKR) 2012 2011 2010 Intäkter (andra än av anslag och ink.titel) 1 683 2 087 2 013 Årlig revision 271 406 199 Effektivitetsrevision 285 436 224 Internationellt utvecklingssamarbete 82 116 417 Omvärldsriktad verksamhet 1 Kostnader 360 942 323 201 331 545 Årlig revision 141 642 123 281 121 204 Effektivitetsrevision 152 767 133 594 146 743 Internationellt utvecklingssamarbete 38 016 36 106 34 459 Omvärldsriktad verksamhet 28 516 30 219 29 139 Anslagsförbrukningen var lägre än anvisade medel i syfte att möta framtida behov av rekryteringar, verksamhetsutveckling och informationssäkerhet. De planerade satsningarna har genomförts och verksamhetens totala kostnader, inklusive transfereringar, uppgår till , vilket innebär en ökning om jämfört med föregående år. Av dessa förklaras av ökade personalkostnader, varav merparten (18,) är hänförlig till ökning av lönekostnader för egen personal. Myndigheten har anställt dubbelt så många nya medarbetare jämfört med föregående år och antalet årsarbetskrafter har ökat från 279 till 293. Situationen har inneburit ett ökat antal tillfälligt anställda samt konsulter i väntan på att vakanser tillsätts (främst inom administrationen) men också ökade kostnader för rekrytering. Ökningen i kostnader för tillfälligt anställda uppgår till . Merparten av ökningen avseende driftkostnader om är kopplad till verksamhetsutveckling (3,) samt kompetens- och resursförstärkning (7,). Huvuddelen av kostnaderna inom dessa två områden är relaterad till myndighetens IT-infrastruktur där brister avseende stabilitet och säkerhet som konstaterades har åtgärdats . Av kostnadsökningen om kan direkt hänföras till kärnverksamheten och resterande del utgörs av gemensamma kostnader. Av gemensamma kostnader utgör huvuddelen personalrelaterade kostnader hänförlig till granskningsverksamheten, som inte klassificeras som operativ granskningstid, samt konsultkostnader inom administrationen, främst datakonsulter. Anslag Årets anvisade medel för anslag 1:15 uppgick till . Inklusive det ingående anslagssparandet var det disponibla beloppet . Således utnyttjades av tillgänglig anslagskredit. Årets anvisade medel för anslag 1:5 Internationellt utvecklingssamarbete uppgick till , vilket inklusive det ingående anslagssparandet gav ett disponibelt belopp om . Anslagsförbrukningen uppgick till , viket innebär att anslagskrediten utnyttjades med . Årlig revision Mål Målet för verksamhetsgrenen är att i enlighet med god revisionssed och lämna revisionsberättelser avseende årsredovisningarna för de granskningsobjekt som omfattas av lagen om statlig revision. har fastställt nedanstående mål för granskningsverksamheten: att inriktningen är relevant och intressant att granskningen håller hög kvalitet att granskningen når hög verkningsgrad. Resultat och bedömning Sammanfattande bedömning Den årliga revisionen av årsredovisningar som slutfördes har genomförts enligt god revisionssed. Denna utgörs av internationella revisionsstandarder (ISSAI) för finansiell revision. Samtliga revisionsberättelser lämnades . Uppföljningen visar att de fel och brister som rapporterade i revisionsberättelserna har lett till åtgärder av berörd myndighet eller har föranlett en dialog mellan myndigheten och respektive departement. Måluppfyllelse Revisionens inriktning Årlig revision har tillämpat internationella revisionsstandarder (ISSAI) . En fortsatt anpassning till ISSAI har genomförts . De nyheter som övergången till granskning enligt ISSAI medförde för myndigheterna har fullt ut accepterats. En ny internationell standard för översiktlig granskning av delårsrapporter har implementerats (International Standard on Review Engagements (ISRE) 2410 Review of Interim Financial Information Performed by Auditor of the Entity). Denna förändring har medfört en effektivare granskningsinsats genom ett mer standardiserat granskningsförfarande. Tillämpningen av ISSAI innebär ökade krav på revisionens genomförande och dokumentation av utförd granskning. Detta har av året inneburit en kraftigt ökad arbetsbelastning på egen personal. Arbetsbelastningen har också visat sig ge arbetsmiljöproblem i form av ökat antal sjukskrivningar. För att jämna ut arbetsbelastningen har användningen av konsulter ökat. Ett allt större intresse riktas mot revisions- och redovisningsfrågor inom EU. Förslag finns på förordningsförändringar när det gäller lagreglerad revision och tillämpning av internationella redovisningsstandarder inom unionen. Eventuella förändringar kommer även att påverka den årliga revisionen. har därför aktivt följt utvecklingen och lämnat remissyttranden för både revisions- och redovisningsområdet. Granskningen håller hög kvalitet Kvalitetssäkringen av den årliga revisionen följer av de krav som anges i ISSAI 1220 Kvalitetskontroll för revision av finansiella rapporter och ISSAI 40 Kvalitetskontroll för nationella revisionsorgan. En central del är den kvalitetssäkring som sker inom revisionsteamet, där mer erfarna medarbetare går igenom och godkänner mindre erfarna medarbetares dokumentation. Härutöver genomförs andra typer av kvalitetssäkringsåtgärder, såsom: årliga enkäter till de granskade myndigheterna kvalitetskontroll under pågående granskning för större revisionsobjekt bedömningar (second opinion) i mer komplicerade frågor kvalitetskontroll i efterhand av färdigställda revisionsakter. Genomförda enkätundersökningar har visat ett fortsatt högt förtroende för den årliga revisionen. genomförs en enkätundersökning som omfattar cirka en tredjedel av myndigheterna. Årets enkät visade ett gott resultat. Flertalet av myndigheterna som svarade , (år ), hade sammantaget en positiv bedömning av hur revisionen hade genomförts. Enkätresultaten är ett viktigt underlag för en kontinuerlig uppföljning och utveckling av kvaliteten i den årliga revisionen. anlitar också externa bedömare för att gå igenom hur kvalitetssäkringssystemet tillämpas. En sådan genomgång sker genom en s.k. peer review under ledning av det brittiska revisionsorganet. Denna förväntas vara väsentlig för pågående verksamhetsutveckling inom årlig revision. Både förberedelser och resultat syftar till att bidra till organisationens lärande och utveckling. Löpande kvalitetskontroll under pågående granskning utgår i första hand ifrån vilka myndigheter som är väsentliga vid granskningen av Årsredovisningen för staten (ÅRS). Denna kvalitetskontroll görs för tolv myndigheter. För den årliga revisionen finns det ett internt kvalitetsråd som består av erfarna ansvariga revisorer. Rådet gör bedömningar i komplicerade frågor eller frågor av principiellt intresse. Bedömningarna publiceras på intranät. Dessutom genomför kvalitetsrådet en intern kontroll av ett urval avslutade revisionsakter. Kontrollen utgår från fastställda kvalitetskriterier. Varje ansvarig revisors akter ska kontrolleras minst . kontrollerades elva ansvariga revisorer när det gäller revision av myndigheter och två förordnade revisorer när det gäller revision av bolag och stiftelser. Kvalitetskontrollen påvisade att revisionen i tolv av dessa bedömdes i allt väsentligt vara utförd och dokumenterad i enlighet med kraven i ISSAI för finansiell revision. En revisionsakt bedömdes ha brister i dokumentationen. Granskningen når hög verkningsgrad En viktig del i den årliga revisionen är att följa upp att eventuella fel och brister som rapporterats i föregående års revisionsberättelse har åtgärdats. Uppföljningen avseende 2010 visade att åtgärder hade vidtagits av berörd myndighet eller föranlett en dialog mellan myndigheten och respektive departement. Till följd av anpassningen till standarderna har termen invändning utgått från och med . Termen invändning motsvaras istället av tre typer av modifierade revisionsberättelser. De modifierade revisionsberättelserna utgörs av avstå från att uttala sig, uttalande med reservation respektive uttalande med avvikande mening. I revisionsberättelserna för räkenskapsår lämnades två uttalanden med reservation samt två uttalande med avvikande mening. har inte avstått från att uttala sig vare sig 2010 eller 2011. För de revisionsberättelser som lämnades går det ännu inte att bedöma om tidigare rapporterade brister kvarstår då granskningen av årsredovisningarna ännu inte är slutförd. Kostnader för den årliga revisionen TABELL 2 FöRDELNING AV KOSTNADER MELLAN OLIKA TYPER AV GRANSKNINGSOBJEKT 2010 2012 (TKR) 2012 2011 2010 Stora myndigheter 66 818 59 080 54 813 Övriga myndigheter och andra organisationer 73 308 61 824 62 939 Bolag och stiftelser 1 244 1 971 3 253 Summa 141 370 122 876 121 005 Kostnaderna för den årliga revisionen har, som framgår ovan, ökat med i jämförelse med 2011. Merparten av ökningen, , förklaras av personalrelaterade kostnader och gemensamma kostnader. Kostnaderna för extern medverkan i granskningar har ökat med . Extern medverkan avser här främst olika insatser för granskning av hur främst stora myndigheters interna styrning och kontroll har fungerat under . Här måste egen kompetens kompletteras med extern medverkan för att jämna ut arbetstoppar inom den årliga revisionens uppdrag. Under avsnittet Kompetens och personal redovisas utvecklingen närmare när det gäller anställda och användningen av extern kompetens i granskningsverksamheten. TABELL 3 FöRDELNING AV TIMMAR FöR ANSTäLLD PERSONAL MELLAN OLIKA TYPER AV GRANSKNINGSOBJEKT 2010 2012 2012 2011 2010 Stora myndigheter 55 574 54 752 53 108 Övriga myndigheter och andra organisationer 65 344 60 949 62 511 Bolag och stiftelser 1 052 1 697 2 839 Summa 121 970 117 398 118 458 Som framgår ovan har antalet timmar för årlig revision fortsatt att öka såväl för stora myndigheter som för övriga myndigheter och organisationer. Andelen timmar som används för granskning av övriga myndigheter och organisationer har ökat något jämfört med . Därutöver har konsultinsatser i ökad utsträckning använts för granskning av främst stora myndigheter och de bedömdes bidra till önskvärd kvalitet. Granskningen av statliga bolag och stiftelser genom av förordnande revisorer har fortsatt minskat. Utvecklingen ligger i linje med planeringen för anpassning till nya standarder och riksrevisorernas strategi för val av granskningsinriktning av statliga bolag och stiftelser. Den övergång till finansiell revision enligt ISSAI som inleddes innebar i sig krav på en ökad resursinsats inom årlig revision. En jämförelse mellan den genomsnittliga tidsåtgången , dvs. före övergången till ISSAI och visar att ökningen har varit . Det ökade resursbehovet har varit förväntat och i enlighet med plan. Ökningen har delvis skett genom en ökad egen bemanning, men också som framgår av tabellen ovan genom en viss omfördelning av resurser för förordnanderevision och årlig revision av myndigheter. Redovisning av prestationer Den årliga revisionens arbete bedrivs under revisionsåret som sträcker sig till och med mars. Revisionsåret avslutas med en revisionsberättelse avseende årsredovisningen för året innan. Antalet revisionsberättelser varierar över åren och beror på hur många myndigheter som ska lämna en årsredovisning och som enligt lagen om revision av statlig verksamhet ska granskas av . Därutöver lämnas revisorsrapport avseende delårsrapporter för de myndigheter som har krav på sig att lämna delårsrapport. Iakttagna brister rapporteras löpande till respektive myndighet. De brister som bedömer bör komma till ledningens kännedom rapporteras i en revisionsrapport. Antalet rapporter varierar betydligt mellan åren. lämnades 246 revisionsberättelser för myndigheter och 5 revisionsberättelser för bolag där förordnat revisor. Av dessa revisionsberättelser avsåg 249 årsredovisningen , medan 2 avsåg årsredovisningen för en del av 2012 i samband med avveckling av myndigheten. lämnades 2 revisionsberättelser med reservation samt 2 revisionsberättelser med avvikande mening. delårsrapporter lämnades 58 revisorsrapporter över översiktlig granskning av delårsrapport. TABELL 4 REVISIONSBERäTTELSER AVLäMNADE UNDER åR 20102012 (ANTAL) 2012 2011 2010 Revisionsberättelser 251 258 282 Stora myndigheter 43 43 44 Övriga myndigheter och andra organisationer 203 207 209 Bolag och stiftelser 5 8 29 Varav modifierade revisionsberättelser 4 2 11 Som framgår har antalet myndigheter vars årsredovisningar granskas genom årlig revision minskat . Till stor del är detta en följd av att myndigheter slagits samman med bibehållen verksamhet. När det gäller statliga bolag och stiftelser får under vissa i lag angivna förutsättningar förordna revisor. Som framgår har minskat antalet objekt där revisor förordnas. granskning av statliga bolag och stiftelser sker numera primärt genom effektivitetsrevision. Möjligheten att förordna revisor är ett komplement till denna granskning. Förordnanderevisionen används främst för förberedande granskning inför en effektivitetsrevision eller som ett verktyg för uppföljning av en utförd och avrapporterad granskning. Förordnanderevision bedrivs i regel inte parallellt med en pågående effektivitetsgranskning. Avgifter för årlig revision Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska den årliga revisionen vara avgiftsbelagd. Inkomsterna redovisas mot inkomsttitel och disponeras således inte av . Avgifterna ska beräknas så att full kostnadstäckning uppnås och över tiden anpassas så att varken överskott eller underskott uppstår. gör en översyn av avgifterna. TABELL 5 SKILLNAD MELLAN AVGIFTSINTäKTER OCH KOSTNADER INOM DEN ÅRLIGA REVISIONEN 2010 2012 (TKR) 2012 2011 2010 Avgiftsintäkter 125 166 120 168 120 692 Kostnader 141 370 122 876 121 005 Årets överskott/underskott (-) -16 205 -2 707 -314 har avgiftsintäkterna ökat med . Det förklaras av att antalet timmar avseende revision har ökat, vilket också kommenteras i anslutning till tabell 3 ovan. Taxorna för årlig revision har liksom föregående år lämnats oförändrade i syfte att minska det överskott som uppstått , främst avseende åren 2007- 2008. Till följd av kostnadsökningarna inom verksamheten uppgår årets underskott till . Därav har det ackumulerade överskottet minskat och uppgår nu till . Effektivitetsrevision Mål Effektivitetsrevision syftar till att genom granskning främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. har beslutat om nedanstående mål för granskningsverksamheten: att inriktningen är relevant och intressant att granskningen håller hög kvalitet att granskningen når hög verkningsgrad. Resultat och bedömning Sammanfattande bedömning Den ändrade besluts- och hanteringsordningen i för effektivitetsrevisionens rapporter har tillämpats fullt ut . Erfarenheter av den nya ordningen är i allt väsentligt goda. har två granskningsstrategier slutförts och nya har startats.