frsrdg · H004RR5 · 2013-06-12 00:00:00 — inte ansöker om förmånerna, trots att de är berättigade till dem. Komplicerade regler, ett omständligt ansökningsförfarande och bristande informationsåtgär- der av ansvarig myndighet bidrar till det stora mörkertalet. Regeringen och myndigheten har ännu inte åstadkommit en effektiv hantering av förmånerna. Det finns sammantaget mycket som talar för att pensionssystemets grund- skydd, där tilläggsförmånerna ingår, behöver ses över. Strategin startades och ska avslutas . Strategin fanns inte med i granskningsplan /12. Den centrala frågeställningen i strategin är: Har staten organiserat och reglerat genomförandet av olika verksamheter så att medborgarna får sina behov tillgodosedda på ett effektivt sätt? Syftet är att genom granskningar av hur staten och andra aktörer verkar för att tillgodose medborgarnas behov av exempelvis arbete, bostad, social om- sorg och trygghet ge underlag om huruvida staten och övriga aktörer löser detta på ett effektivt sätt. Granskningarna inom strategin ska utgå från ett medborgarperspektiv och fokusera på relationen mellan den enskilda med- borgaren och förvaltningen, det vill säga staten och andra offentliga och pri- vata aktörer. Ingen granskning har ännu avslutats inom strategin. 2012 /13 :RR5 Effektivitetsrevisionens rapporter våra viktigaste iakttagelser Sedan vi publicerade vår årliga rapport har totalt 24 granskningsrap- porter från effektivitetsrevisionen publicerats. I detta avsnitt redovisar vi de viktigaste iakttagelserna från dessa rapporter sorterade per riksdagsutskott. Det bör påpekas att granskningsrapporter i vissa fall kan beröra flera riksdagsutskott. Här redovisar vi rapporterna under det utskott som berett rapporten. Etablering genom företagande är statens stöd till företagare effektiva för utrikes födda? (RiR 2012:26) Att skapa sysselsättning är en viktig del av den svenska integrationspolitiken. tar det för utrikes födda personer att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Regeringen ser ett ökat företagande bland utrikes födda som en viktig väg till sysselsättning. uppger många utrikes födda företagare att de har svårt att få finansiering för att starta och driva företag. har granskat om statens insatser på ett effektivt sätt stödjer utrikes födda personer när de ska starta företag. Granskningen har undersökt om Arbetsförmedlingens arbetsmarknadspolitiska program för stöd till start av näringsverksamhet och det statliga bolaget utlåningsverksamhet har någon positiv påverkan på sysselsättningen i gruppen. Granskningen visar att Arbetsförmedlingens stöd till start av näringsverk- samhet visserligen leder till sysselsättning för många utrikes födda men att närmare hälften av de utrikes födda företagarna hamnar under gränsen för ekonomisk utsatthet. Det är därför tveksamt om stödet kan anses vara effek- tivt för dem. Av granskningen framgår att handläggarnas beslut om att bevilja stöd till start av näringsverksamhet beror på deras kunskap om stödet och om företagande generellt. Förutom risken att inte bli erbjuden stöd till start av näringsverksamhet riskerar de sökande också att bli bedömda på olika sätt av handläggarna. har fördubblat andelen utrikes födda bland sina kunder och har nått regeringens mål för verksamheten. menar dock att brister i bolagets uppföljning medför att det är svårt att bedöma om lånefinan- sieringen är ett effektivt stöd för utrikes födda som vill starta företag. Riksre- visionens granskning visar också att både Arbetsförmedlingens och uppföljning av stöden till utrikes födda företagare är begränsad. 20 12/13 :RR5 E F F E K T IV IT E T SR E V I S IO N E N S R AP P O R T E R V ÅR A V IK T IG A ST E I AK T T AG E L SE R Ungdomars väg till arbete individuellt stöd och matchning mot arbetsgivare (2013:6) Det övergripande målet för arbetsmarknadspolitiken är en väl fungerande arbetsmarknad. De senaste årens konjunkturnedgång har drabbat ungdomar särskilt hårt och bidragit till att arbetslösheten bland 1524-åringar uppgick till av arbetskraften. har pekat på risken för att de ungdomar som får problem att etablera sig på arbetsmarknaden kan komma att fastna i långvarig arbetslöshet. Det statliga åtagandet på arbets- marknadsområdet utgörs huvudsakligen av Arbetsförmedlingens verksamhet, men även kommunerna erbjuder arbetsmarknadsinsatser till ungdomar. har granskat om regeringens styrning och Arbetsför- medlingens arbete för att stödja ungdomars etablering på arbetsmarknaden är effektivt. Granskningen omfattar även samspelet mellan Arbetsförmedlingens och kommuners insatser för arbetslösa ungdomar. Granskningen visar att statens stöd för ungdomars etablering på arbetsmarknaden genom Arbetsför- medlingen kan bli effektivare på flera sätt. Det aktiva matchningsstödet till ungdomar kan förbättras liksom förutsättningarna för att tidigt kunna anpassa insatserna till de enskilda ungdomarnas behov. Granskningen visar också att Arbetsförmedlingen behöver arbeta mer metodiskt för att nå arbetslösa ung- domar som inte är inskrivna hos myndigheten men som är i behov av stöd från den. Det finns en risk för onödigt dubbelarbete mellan kommuner och arbetsförmedlingar när det gäller arbetsmarknadsinsatser för ungdomar. An- svarsfördelningen mellan kommuner och arbetsförmedlingar uppfattas också i viss utsträckning som otydlig. Vem tar ansvar? Statens tillsyn av information till tjänstepensionsmarknaden (RiR 2012:16) Tjänstepensionen berör många människor och har stor betydelse för den slutliga pensionen. Inom tjänstepensionssystemet har spararna möjlighet att välja förvaltare och typ av tjänstepension. För att spararna ska kunna göra medvetna val krävs kännedom om avgifter och andra faktorer som påverkar tjänstepensionen. Information om dessa faktorer skickas ut till konsumenter av bland andra livförsäkringsföretag. har granskat den statliga tillsynen på tjänstepensionsmark- naden. och ska genom en effektiv till- syn verka för att konsumenterna ska kunna göra medvetna val inom tjänste- pensionssystemet. Granskningen visar att information saknas om vilka antaganden som ligger till grund för utbetalningarna av tjänstepensionen. De antaganden som avses är prognosränta och livslängdsantaganden. Konsumenten får inte heller in- formation om vissa avgifter. Exempelvis redovisas inte avgifternas långsik- E F F E K T I V I T E T S R E V I S I O N E N S R A P P O R T E R V ÅR A V IK T IG A ST E I A K T T AG E L SE R 2012 /13 :RR5 tiga påverkan på tjänstepensionskapitalet. anser därför att konsumenterna inte får tillräcklig information för att kunna göra medvetna val. Vidare framställs informationen på ett sätt som gör att den är svår att förstå. anser att informationen inte är anpassad till konsumen- ternas behov. Varken eller har inom ramen för sin tillsyn vidtagit tillräckliga åtgärder för att förbättra situationen för konsumenterna. har prioriterat tillsyn av finansiell stabilitet framför tillsyn av konsumentinformation. har prioriterat andra marknader trots att tjänstepensionen har stor betydelse för konsumenterna. bedömer sammantaget att myndigheternas tillsyn är otillräcklig. mervärde, mångfald och konkurrens? (RiR 2012:19) är en statligt helägd bank med inriktning främst mot bolånemarknaden. har granskat regeringens styrning av , om bolaget har varit värdeskapande för medborgarna och om det har bidragit till konkurren- sen på bolånemarknaden. Ett av de viktigaste verktygen i styrningen av de statliga bolagen är de av- kastningskrav ägaren sätter för bolaget. De är till för att säkerställa vär- deskapandet och möjliggöra en utvärdering. avkastningskrav formu- lerades 1996. Av granskning framgår att bolaget har levt upp till avkastningskravet. har dock inte skapat värde för ägaren i den bemärkelsen att bolagets värde ökat över tiden. Det egna kapitalet har för- visso ökat betydligt, men marknadsvärdet är inte högre än . utveckling är dock i paritet med branschen. menar att regeringen har satt ett lågt och sjunkande avkastningskrav på bola- get, som inte avspeglar bolagets potential. bidrog till att minska den genom- snittliga marginalen på bolån. bidrog aktivt till en ökad konkurrens på bolånemarknaden. Sedan prispressarambitionen övergavs har marknadsandel också varit i stort oförändrad på den privata bolå- nemarknaden. konstaterar att bolagets bidrag till konkurrensen på bolånemarknaden inte är lika tydligt som . Regeringens redovisning i budgetpropositionen tydlig och transparent? (RiR 2012:24) En öppen och tydlig redovisning av finanspolitiken i de ekonomiska proposit- ionerna är ytterst en fråga om förtroendet för statsfinanserna och därmed en viktig grund för långsiktigt hållbara statsfinanser. har granskat om regeringens redovisning av finanspolitiken i budgetpropositionen är öppen och tydlig. 20 12/13 :RR5 E F F E K T IV IT E T SR E V I S IO N E N S R AP P O R T E R V ÅR A V IK T IG A ST E I AK T T AG E L SE R Granskningen har fokuserat på tre frågor: regeringens redovisning av sin syn på de makroekonomiska obalanserna höga fastighetspriser och hög skuldsättning i hushållssektorn som EU uppmärksammat, regeringens redo- visning av de konjunkturella effekterna av finanspolitiken samt redovisningen av budgeteffekter. konstaterar i granskningen att regeringens redovisning kan utvecklas i flera avseenden för att bli mer tydlig och transparent. Exempelvis är prognoser över finanspolitikens effekt på konjunkturen otydligt redovisade, och kraftiga förändringar i prognoserna förklaras inte. Regeringen ger inte heller något tydligt besked om hur den ser på den makroekonomiska risk som uppmärksammade i sin fördjupade granskning av . Vidare saknas en utvärdering av risken med de svenska hushållens förhållan- devis höga skuldsättning. menar därför att regeringens redo- visning kan förbättras och fördjupas. Den kommunala ekonomin och hållbara offentliga finanser (RiR 2012:25) Kostnaderna för offentligt finansierade välfärdstjänster väntas stiga i framti- den. Merparten av dessa tjänster finansieras med kommunala skattemedel och med statsbidrag till kommunsektorn. har därför granskat om regeringen har identifierat och analyserat kommunsektorns långsiktiga finan- sieringsproblem. Granskningen visar att regeringen inte rapporterar sin bedömning av kommunsektorns långsiktiga finansiella situation till . Detta är en brist mot bakgrund av de utmaningar som kommunsektorn står inför. Av regeringens interna beräkningsunderlag går det att härleda potentiella kom- munala obalanser som inte redovisas till . I regeringens långsikts- kalkyler finansieras obalanserna genom omfattande ökningar av statsbidrag som inte heller redovisas till . Kommuner och landsting är självstyrande och kan tvingas att höja de kommunala skattesatserna för att intäkter och kostnader ska balansera. Sådana skattehöjningar utan kompenserande statliga åtgärder kan leda till färre arbetade timmar. Därmed riskerar underlaget för offentliga skattein- komster att urholkas på lång sikt. Därför rekommenderar regeringen att presentera en bedömning av kommunsektorns finanser på lång sikt och öppet redovisa de antaganden kring den kommunala ekonomin som görs i samband med långsiktskalkylerna för den offentliga sektorn. Regering- en bör även tydliggöra effekterna på de offentliga finanserna av olika hand- lingsalternativ för att lösa kommunsektorns långsiktiga finansieringsproblem. E F F E K T I V I T E T S R E V I S I O N E N S R A P P O R T E R V ÅR A V IK T IG A ST E I A K T T AG E L SE R 2012 /13 :RR5 Bemanningen av marinens och flygvapnets stående insatsförband (RiR 2012:18) Försvarsmaktens uppgifter har delvis förskjutits genom de senaste försvarsbe- sluten, med ett utökat fokus på att genomföra utlandsinsatser. kvar- står det grundläggande kravet att Försvarsmakten ska ha en nationell bered- skap. Att Försvarsmakten upprätthåller en nationell beredskap är av väsentlig betydelse för att bland annat kunna hävda territoriella integritet. En grundläggande beredskap har också betydelse för att ska kunna för- svaras eller delta i internationella uppdrag. har granskat Försvarsmaktens bemanning av marinens och flygvapnets stående insatsförband samt dess centrala insatsledning. Förban- den upprätthåller beredskap för att kunna göra insatser i och utanför . Kravet på stående förband är att de ska vara fullt bemannade med i huvudsak kontinuerligt tjänstgörande personal. samlade slutsats är att det finns brister i bemanningen, vil- ket begränsar tillgängligheten för dessa förband. Orsaken är enligt Riksrevis- ionen att det saknas personal och att det finns brister i kompetens. Vissa för- band har en snävt hållen personalram, vilket ytterligare ökar sårbarheten i bemanningen. Regeringen har styrt mot mer tillgängliga insatsförband och förbättrat förutsättningarna för en resurseffektiv bemanning. Trots detta kvar- står bristerna. Om stående och komplett bemannade förband inom marinen och flygvapnet är prioriterat är det uppfattning att regeringen behöver bli ännu tydligare på detta område i styrningen av Försvarsmakten. Vidare är informationen och återrapporteringen till summarisk och inte heltäckande. Genom budgetpropositionerna görs en övergripande återrapportering av läget inom insatsorganisationen. En viss nyansering och fördjupning av bemanningen finns visserligen i Försvarsmaktens årsredovis- ningar. Enligt mening riskerar dock att fatta strate- giskt betydelsefulla beslut för Försvarsmakten utan att känna till tillståndet inom marinen och flygvapnet och förutsättningarna för att kunna nå en fullt bemannad insatsorganisation. Statliga myndigheters skydd mot korruption (RiR 2013:2) Även om är relativt förskonat från korruption har visat att korruption förekommer, också inom statliga myndigheter. I den här granskningen visar hur statliga myndigheter skyddar sig mot korruption och vilka insatser regeringen har vidtagit för att stärka myndighet- ernas skydd. 20 12/13 :RR5 E F F E K T IV IT E T SR E V I S IO N E N S R AP P O R T E R V ÅR A V IK T IG A ST E I AK T T AG E L SE R konstaterar att myndigheternas skydd mot korruption är otillräckligt. Många myndigheter har inte analyserat korruptionsriskerna och saknar centrala åtgärder mot korruption, även om de verkar inom områden med kända risker. En relativt stor andel myndigheter saknar också kunskap om hur riskutsatta de är. av myndigheterna har analyserat riskerna för hela verksamheten. menar att utan en analys av riskerna i hela verksamheten kan myndigheterna inte veta hur stora riskerna för korruption är och vilka åtgärder de borde vidta. De flesta myndigheter har riktlinjer mot mutor, men dessa enskilda åtgär- der är inte tillräckliga. menar att det är riktade åtgärder mot identifierade risker och ett aktivt ledarskap som kan göra skillnad. Riksrevis- ionen drar även slutsatsen att förordningen om intern styrning och kontroll inte har haft någon avgörande påverkan på myndigheternas arbete mot kor- ruption. Staten på spelmarknaden når man målen? (RiR 2012:15) På den svenska marknaden tillåts ett begränsat antal aktörer som har fått tillstånd att anordna spel och lotterier om pengar. Det statliga ansvaret berör omsorgen om medborgarna och ska säkerställa att de sociala skyddshänsynen och efterfrågan kan tillgodoses under kontrollerade former. Den kommersiella utvecklingen har förändrats genomgripande . Mark- nadsutvecklingen har inneburit ett oreglerat produktutbud med mer riskfyllda spelformer och högre vinståterbetalning som de svenska legala aktörerna inte har tillstånd för. Andelen personer med spelproblem har uppgått till av befolkningen. är det färre personer som spelar för alltmer pengar. Det reglerade och oreglerade spelan- det har ökat med i volym . har granskat statens roll på den svenska spelmarknaden. bedömer att utvecklingen på spelmarknaden leder mot ett ökat spelberoende, särskilt inom vissa grupper. Tillståndsgivningen och tillsynen, de förebyggande åtgärderna och forskningen fungerar inte tillräckligt effek- tivt. Det finns inte heller effektiva förutsättningar för Lotteriinspektionen att motverka illegal spelverksamhet och oreglerad nätbaserad spelverksamhet. Tillståndsvillkoren om spelansvar och marknadsföring för de legala aktö- rerna är oprecisa och är inte helt anpassade till hur riskfyllda spelformerna är. menar att det är en fördel på en alltmer konkurrensutsatt marknad att ha tydliga och lagreglerade krav som är anpassade till spelfor- farlighetsgrad. Det underlättar också en effektiv tillsyn. Vidare finns ett underskott på kunskapsunderlag om orsaker till spelberoende och effektiva åtgärder för att motverka spelberoende. E F F E K T I V I T E T S R E V I S I O N E N S R A P P O R T E R V ÅR A V IK T IG A ST E I A K T T AG E L SE R 2012 /13 :RR5 Regeringens viktigaste spelpolitiska styrmedel är det statliga bolaget . Bolaget ska tillgodose efterfrågan och beakta sociala skydds- hänsyn. Men bolagets arbete har inte utvärderats i tillräcklig grad. Gransk- ningen visar att inte tar tillräckligt ansvar för att motverka spelberoende. Miljö- och jordbruksutskottet (MjU) Utsläppshandel för att begränsa klimatförändringar fungerar det? (RiR 2012:27) har deltagit i en gemensam granskning av genomförandet i EU:s system för handel med utsläppsrätter. Granskningen genomfördes av de nationella revisionsorganen i , , , , , och . För del bygger granskningen på tre tidigare pub- licerade granskningsrapporter om nationella utsläppsrätter, klimatin- satser i andra länder och klimatrelaterade skatter. Granskningen visar att regeringarna i de sju länderna har tillämpat EU:s utsläppshandelssystem i enlighet med gällande regelverk. Däremot är syste- mets effektivitet när det gäller att bidra till långsiktiga utsläppsminskningar en stor utmaning. Vidare har möjligheterna i klimatinsatser utomlands genom CDM och JI-projekt inte utnyttjats fullt ut. Granskningarna i de länder som köper CDM- och JI-krediter har visat på problem kopplade till samordning, resurser, erfarenheter och planering. Bristen på riskhantering och långsamma förfaranden för godkännande och kontroll av projekten minskar fördelarna med att använda CDM- eller JI-projekt för att nå målen och säkerställa tekni- köverföring. Granskningarna har också visat att det finns en brist på statlig kontroll och insyn i förfarandena för att köpa krediter. När det gäller momsbedrägerier i samband med handeln med utsläppsrätter har vissa länder infört tillfälliga åtgärder, men en heltäckande och långsiktig lösning saknas . Mer att förenkla! Administration i strukturfondsprojekt (RiR 2012:22) I får ett stort antal projekt medel från . Målen med projektverksamheten är bland annat att öka arbetskraftsutbudet och gynna innovation och entreprenörskap. För att målen ska kunna uppnås är det viktigt att strukturfondsmedlen används effektivt. Detta försvåras dock av ett komplext regelverk och en omfattande administration. har granskat om regeringen, och har använt de möjligheter som finns för att förenkla projektens administrat- 20 12/13 :RR5 E F F E K T IV IT E T SR E V I S IO N E N S R AP P O R T E R V ÅR A V IK T IG A ST E I AK T T AG E L SE R Socialfonden har varit i fokus i granskningen, men den svenska imple- menteringen av EU:s åtgärder för en enklare kostnadsredovisning har grans- kats för både Socialfonden och Regionalfonden. Granskningen visar att regeringen och de förvaltande myndigheterna, ESF- rådet och , inte har åstadkommit tillräckligt för att underlätta strukturfondsprojektens administration. EU och har ställt krav på en sund ekonomisk förvaltning samt effektivitet och hushållning med statens medel. Om strukturfondsprojektens administration förenklades i högre ut- sträckning skulle förutsättningarna för en effektiv användning av medlen förbättras. Enligt finns det möjligheter till en enklare hante- ring av strukturfondsmedlen som regeringen och myndigheterna inte har använt. Inom de administrativa moment som enligt projekten är mest betung- ande finns nationellt utrymme att förenkla som inte har utnyttjats. Granskningen visar att EU:s åtgärder som syftar till att förenkla kostnads- redovisningen för Socialfonden och Regionalfonden i princip inte har använts i , trots att regeringen införlivat EU:s förenklingsåtgärder i den svenska förordningen. noterar att både och Till- växtverket avser att arbeta med EU:s förenklingsåtgärder inför och under kommande programperiod. Staten på elmarknaden insatser för en fungerande elöverföring (RiR 2013:3) Elmarknaden har genomgått betydande förändringar under de senaste decen- nierna. Hushåll och näringsliv är beroende av el och en väl fungerande över- föring av el är därför samhällskritisk. har granskat statens insatser för en fungerande överföring av el eftersom det är viktig del av el- marknaden som staten har ett särskilt ansvar för. har i granskningen funnit brister i de statliga insatserna inom flera områden som har betydelse för överföring av el. Dessa områden är tillståndsprocessen för investeringar i stamnätet, Energimarknadsinspektion- ens tillsyn över kvaliteten i elöverföringen, regeringens styrning av Affärs- verket svenska kraftnäts investeringsplanering samt vissa av affärsverkets finansiella nyckeltal. Även när det gäller regeringens rapportering till riksda- gen har funnit brister. bedömer att regeringen har varit passiv i sin styrning inom området överföring av el. Samhällsviktiga investeringar i infrastrukturen för överföring av el har dröjt trots ett växande investeringsbehov. Vidare saknas det underlag som gör det möjligt att ta del av regeringens överväganden för vissa ekonomiska mål för , liksom för hur funktionellt be- greppet affärsmässighet är i styrningen av affärsverket. Regeringen har inte heller verkat för en förebyggande och nationellt täckande tillsyn av leverans- kvaliteten för överföring av el. I stället har tillsynen varit reaktiv med ett litet fokus på att nätägarna själva ska vidta förebyggande åtgärder för leveranskva- liteten. E F F E K T I V I T E T S R E V I S I O N E N S R A P P O R T E R V ÅR A V IK T IG A ST E I A K T T AG E L SE R 2012 /13 :RR5 anser också att regeringens information till har varit knapphändig om området överföring av el. Det har även saknats åter- koppling om de investeringar i infrastrukturen för överföring av el som riks- dagen beslutar om i budgetpropositionerna. Energieffektivisering inom industrin effekter av statens insatser (RiR 2013:8) Den svenska industrin står för en stor del av utsläppen av växthusgaser i och för mer än en tredjedel av den slutliga energianvändningen i landet. Ett av statens styrmedel för energieffektivisering inom industrin är programmet för energieffektivisering (PFE). Programmet ger energiintensiva företag möjlighet att delta i femåriga program för energieffektivisering i utbyte mot att de befrias från energiskatt på elkraft. har granskat statens insatser för energieffektivisering inom industrin, särskilt PFE som riktas till energiintensiva företag. Granskningen behandlar också om energieffektivisering inom industrin bidrar till utsläpps- minskningar , nationellt och på EU-nivå. Även elcertifi- katssystemet berörs. Fokus för granskningen är om PFE bidragit till effekter i form av energibesparingar och minskade utsläpp. Granskningen handlar också om hur styrmedel för energieffektivisering och förnybarhet tillsammans med EU:s system för handel med utsläppsrätter påverkar uppfyllelsen av klimatmål. Granskningen visar att eleffektiviseringarna till följd av PFE sannolikt inte är så stora som regeringen och har redovisat. bidrar programmet inte heller till utsläppsminskningar för företag som ingår i EU:s handelssystem. Däremot gynnas många företag ekonomiskt av PFE och andra styrmedel och undantag. Regeringen och myndigheterna har inte samlat analyserat effekterna av olika energi- och klimatpolitiska styrmedel och hur de påverkar varandra eller hur företagen påverkas. Skattekontroll av företag urval, volymutveckling och uppföljning (RiR 2012:13) har genomgått stora organisatoriska föränd- ringar som man ändrat sin strategi och sitt övergripande mål.