frsrdg · H004RR1 · 2013-01-01 00:00:00 — Kvalitetshöjande åtgärder Arbetet med metod- och kvalitetsutveckling är ett viktigt inslag i den löpande verksamheten. genomfördes en tvådagarskonferens för de medarbetare som medverkar i det internationella utvecklingssamarbetet. Aktuella teman var roll i en större kontext, bland andra givare och inom den internationella SAI-familjen, kulturella aspekter, konsultrollen samt aktuella frågor inom revisionen. Cirka 70 personer deltog. För att underlätta för experter att arbeta med förändringsprocesser och att ta hänsyn till de individuella och organisatoriska aspekterna av att införa nya standarder och arbetsmetoder, har ett stödmaterial tagits fram, The Leadership and Management handbook. består av sex häften samt ett häfte med praktiska verktyg och mallar. lanserades under ett seminarium . Kostnader för internationellt utvecklingssamarbete TABELL 11 KOSTNADER FöR DET INTERNATIONELLA UTVECKLINGSSAMARBETET 2010 2012 (TKR) SAMT UPPGIFTER OM NäR DEN NUVARANDE PROJEKTFASEN AVSLUTAS 2012 2011 2010 Avslut AFROSAI-E 13 000 13 178 11 508 Bosnien 3 174 2 572 3 258 3 386 4 152 3 576 1 467 1 919 0 3 170 1 782 0 Kosovo 2 603 1 994 0 3 839 3 285 4 354 6 245 6 971 8 782 Övriga projekt 4 743 4 066 5 729 Summa 41 627 39 918 37 207 TABELL 12 REDOVISADE TIMMAR FÖR INTERNATIONELLT UTVECKLINGS SAMARBETE 2010 2012 2012 2011 2010 Summa 28 790 27 785 24 064 Inriktningen av det internationella utvecklingssamarbetet ska beslutas av efter samråd med Sida i enlighet med ett tillägg till 22 § lagen (2002:1023) med instruktion för . Det årliga samrådet 2012 med Sida ägde rum . Därtill sker ett löpande informationsutbyte kring de enskilda projekten med såväl Sida som UD. Gemensamma kostnader i utvecklingssamarbetet Det internationella utvecklingssamarbetet bär gemensamma kostnader enligt samma modell som i övrigt för att uppnå en ändamålsenlig fördelning av myndighetsgemensamma kostnader. De gemensamma kostnaderna inom utvecklingssamarbetet består av myndighetsgemensamma och enhetsgemensamma kostnader samt indirekta kostnader för inlånad personal. TABELL 13 DE GEMENSAMMA KOSTNADERNAS DEL AV ANSLAGSBELASTNINGEN FöR INTERNATIONELLT UTVECKLINGSSAMARBETE 2010 2012 (TKR) 2012 2011 2010 Budgeterad anslagsbelastning 41 200 41 200 41 200 Anslagsbelastning 41 931 40 317 37 281 varav gemensamma kostnader 12 299 12 072 11 015 De gemensamma kostnadernas andel av anslagsbelastningen ligger i stort sett kvar på samma nivå som föregående år. Minskningen (från år ) förklaras av att andelen enhetsgemensamma timmar inom verksamhetsgrenen har minskat och den operativa tiden har ökat. Omvärldsriktad verksamhet Mål Den omvärldsriktade verksamheten syftar till att öka kunskapen om och intresset för revisionens roll och resultat, och att bidra till revisionens utveckling i och internationellt. Verksamhetsgrenen omfattar de instruktionsenliga uppgifter som har i rollen som nationellt revisionsorgan. Som sådant företräder den statliga revisionen i olika sammanhang i utvecklingen av revisionens profession, uppgifter och roll i samhället. Målet för verksamhetsgrenen är att befästa och främja revisionens roll, nationellt och internationellt samt att öka genomslaget för verksamhet. Resultat och bedömning Sammanfattande bedömning Nationellt har kontakterna med ökat sedan införandet av de nya rapporteringsformerna , som har etablerats. Det handlar främst om föredragningar av aktuella granskningar men även genom att informerat om verksamheten. Riksrevisorernas årliga rapport, , granskningsplan och remisser har genomförts enligt plan. bedömning är att de olika aktiviteterna inom den omvärldsriktade verksamheten har bidragit till öka kunskapen i omvärlden om revisionens roll och resultat. Bedömningen är också att det ökat förutsättningarna för genomslag för verksamhet. Internationell omvärldsriktad verksamhet Internationell revision, samverkan och kontakter deltar som nationellt revisionsorgan i internationellt samarbete. Myndigheten är medlem i INTOSAI och andra multilaterala nätverk och organisationer inom revisionsområdet. Inom EU deltar i och några av dess arbetsgrupper. har EU tagit fram ett antal förslag för att hantera den ekonomiska krisen och förebygga nya kriser. Flera av förslagen berör de högre revisionsorganen i EU och som ett resultat har den internationella omvärldsriktade verksamheten i större utsträckning än tidigare fokuserat på frågor rörande mandat och roll för nationella revisionsorgan bland annat inom ramen för . antog vid sitt möte en resolution där man pekade på det revisionsunderskott som uppstår om den föreslagna bankunionen blir verklighet. Om går med i bankunionen kommer granskningsbara utrymme att minska utan att Europeiska revisionsrättens granskningsmandat ökar i motsvarande grad. har uppmärksammat detta i såväl granskningsplan som i möte med . Även inom INTOSAI har revisionsorganens roll behandlats, främst i arbetsgruppen för värdet och nyttan av högre revisionsorgan, där en ny standard har utvecklats för att förtydliga revisionsorganens ansvar gentemot medborgarna. stod värd för den internationella arbetsgruppen som samlade 15 riksrevisorer. Vid mötet diskuterades standarder för revision och redovisning samt revisionsorganens relation till parlament och medborgare. stod även värd för det nordiska riksrevisorsmötet där det huvudsakliga diskussionsämnet var Värdet av offentlig revision. Därutöver diskuterades och beslutades delvis nya former för det nordiska samarbetet. Den utredning om INTOSAI:s roll i aktuella globala utmaningar som tillsatte 2011 på initiativ av de nordiska riksrevisorerna har resulterat i beslut att etablera en särskild arbetsgrupp för dessa frågor. har deltagit i ett antal internationella kommittéer och arbetsgrupper, bland annat i syfte ta del av metoder och erfarenheter som kan användas i den egna granskningsverksamheten och för att bidra med egna kunskaper och erfarenheter. deltog i peer review av och nationella revisionsorgan. Dessutom har , tillsammans med de nationella revisionsorganen i och , påbörjat en peer review av Europeiska revisionsrätten, som avslutas . har mottagit åtta besök från främst revisionsorgan, parlament och regeringar. Vidare har besvarat mer än 40 enkäter och frågor från andra länders revisionsorgan. har Europeiska revisionsrätten genomfört fyra granskningsbesök i . samarbetar i enlighet med Lissabonfördraget med Europeiska revisionsrätten och medverkar med observatörer vid dess granskningsbesök i . har granskat fem nordiska institutioner i enlighet med den så kallade domicillandsprincipen. Financial Audit Subcommittee är ordförande i (). Uppdraget, som haft , är att leda arbetet med att utveckla internationella riktlinjer för finansiell revision inom offentlig verksamhet. Utvecklingsarbetet sker i samarbete med den privata sektorns standardsättande organ, International Auditing and (), som är knutet till International (). För att genomföra åtagandet som ordförande har ett sekretariat som leder samordningen och det praktiska utvecklingsarbetet. överdirektör är ledamot av IAASB . För har FAS projektdirektör utsetts till ny ledamot. Efter att FAS riktlinjer antogs av 2010, har arbetet inriktats mot att skapa medvetenhet om riktlinjerna och att bidra till implementering av riktlinjerna i INTOSAI:s medlemsländer. har arbetet innefattat slutförande av en revidering av andra standarder inom INTOSAI som inte har ansetts vara konsistenta med de nya riktlinjerna. Dessutom pågår ett utvecklingsarbete inom IAASB, där även FAS medverkat för att bevaka och tillförsäkra den offentliga sektorns behov. Arbetets inriktning följer den arbetsplan som fastställts av relevant kommitté inom INTOSAI. har meddelat INTOSAI att ordförandeskap i FAS kommer att avslutas i och med kongressen 2013. Det innebär att av ett intensivt utvecklingsarbete under ledarskap avslutas. anser att grunden för stabila och hållbara standarder för finansiell revision för offentlig sektor har lagts på ett framgångsrikt sätt. Nationell omvärldsriktad verksamhet Den nationella delen av denna verksamhetsgren omfattar externa kontakter och seminarier. Dessutom ingår vissa instruktionsenliga uppgifter: riksrevisorernas årliga rapport, granskningsplanen, uppföljningsrapporten samt remisshantering. Externa kontakter och seminarier Att öka kunskapen om roll och verksamhet är viktigt för måluppfyllelsen. har , utöver kontakter med anledning av enskilda granskningar, träffat statsråd och myndighetsledningar för att utbyta information och bygga relationer. Riksrevisor genomförde ett besök i syftet att dels informera intressenter om och aktuella granskningar, dels diskutera frågor som är aktuella i . För fjärde året arrangerades Riksrevisionsdagen, en halvdagskonferens för myndighetschefer, högre tjänstemän inom statsförvaltningen och politiker, för att diskutera aktuella och viktiga frågor. var temat Staten i en bångstyrig värld. Under Almedalsveckan arrangerade ett seminarium under rubriken mer utsläppsminskningar för pengarna? Ett seminarium om transparens och effektivitet i klimatpolitiken. Dessutom medverkade riksrevisorerna som paneldeltagare i några andra sammanhang. deltog i mässan i . Det är en arena som är välbesökt av våra viktiga målgrupper. I vår monter samtalade vår personal (revisorer och en riksrevisor) med många om roll och verksamhet. Utöver det har riksrevisorerna medverkat i ett flertal övriga externa seminarier. Instruktionsenliga uppgifter I Riksrevisorernas årliga rapport presenterades de viktigaste iakttagelserna från det senaste årets granskningar inom effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen. Ett avsnitt i rapporten behandlade hur den internationella finans- och statsskuldskrisen påverkat kraven på offentlig redovisning och revision. Vidare behandlades de skrivelser som regeringen lämnar till med anledning av effektivitetsrevisionens granskningsrapporter samt myndigheternas beskrivningar av arbetet med intern styrning och kontroll. I uppföljningsrapport redovisades en djup uppföljning av tio äldre granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen och en översiktlig uppföljning av 61 nyare granskningsrapporter. Uppföljningen visade att i stort sett samtliga rapporter har medfört någon form av åtgärd som oftast ligger i linje med slutsatser och rekommendationer. När det gäller den årliga revisionen visade uppföljningen att de myndigheter som fått en revisionsberättelse med reservation respektive avvikande mening vidtagit relevanta åtgärder för att komma till rätta med problemen. Uppföljningsrapporten innehöll också ett avsnitt om behandling av styrelses sista framställningar och redogörelser. Därmed är den tidigare behandlingsordningen när det gäller Riskrevisionens granskningsrapporter över effektivitetsrevision slutbehandlad i uppföljningsrapporten. granskningsplan överlämnas till och är därmed anpassad till riksdagsåret. Granskningsplanen 2012/2013 innehåller en beskrivning av övergripande omvärldsförändringar som kan komma att påverka granskningens närmare inriktning. Vidare innehåller planen en redovisning av de utgångspunkter för granskningen som ges av revisionslagen och den omvärldsanalys som genomförs inom granskningsverksamheten och som utgör en utgångspunkt för val av granskningsstrategier och granskningar. får genom sin granskning och som företrädare för den statliga revisionen kunskap inom en rad olika områden till exempel i frågor om styrning och revision. lämnades 15 remissyttranden, bland annat över förslag till nya föreskrifter och allmänna råd och över ett betänkande om upphandlingsstödets framtid. Kostnader för omvärldsriktad verksamhet TABELL 14 KOSTNADER OCH INTäKTER FöR OMVäRLDSRIKTAD VERKSAMHET OCH FöR INTERNATIONELL UPPDRAGSVERKSAMHET 2010 2012 (TKR) Kostnader Intäkter Kostnader Intäkter Kostnader Intäkter Omvärldsriktad verksamhet 28 197 877 29 977 995 28 994 1 034 Internationell omvärldsriktad verksamhet 19 095 864 20 688 990 19 115 1 032 Internationell revision, samverkan o kontakter 14 435 26 16 197 252 12 956 130 Financial Audit 4 660 837 4 490 738 6 159 902 Nationell omvärldsriktad verksamhet 9 102 13 9 289 4 9 880 2 Instruktionsenliga uppgifter 3 964 0 4 451 0 5 419 0 Externa kontakter 4 Seminarier 1 100 13 1 502 4 966 2 Internationell uppdragsverksamhet 276 125 167 59 110 105 Summa 28 473 1 001 30 144 1 053 29 105 1 139 2012 2011 2010 TABELL 15 TIMMAR FöR OMVäRLDSRIKTAD VERKSAMHET OCH FöR INTERNATIONELL UPPDRAGSVERKSAMHET 2010 2012 2012 2011 2010 Omvärldsriktad verksamhet 21 974 24 890 24 811 Internationell omvärldsriktad verksamhet 14 480 17 092 17 137 Internationell revision, samverkan o kontakter 11 Financial Audit 3 446 3 887 5 610 Nationell omvärldsriktad verksamhet 7 494 7 798 7 674 Instruktionsenliga uppgifter 4 296 4 665 5 163 Externa kontakter 2 526 2 117 1 693 Seminarier 672 1 016 818 Internationell uppdragsverksamhet 252 164 100 Summa 22 226 25 054 24 911 Kostnaderna för internationell omvärldsriktad verksamhet har minskat och det avser främst internationell revision, samverkan och kontakter. Ökningen mellan och förklaras av medverkan i ett antal peer review samt att stått värd för ett internationellt möte inom EUROSAI. har arbetet inom dessa områden minskat i omfattning, bl.a. minskat deltagandet i gruppen on Environmental Audit samt i kongressen. Detta, tillsammans med minskade kostnader för kontakter med andra revisionsorgan, förklarar skillnaden jämfört med föregående år. Aktivitetsnivån och kostnaderna som kan hänföras till deltagande inom INTOSAI har dock ökat jämfört med föregående år. Inom den nationella delen har kostnaderna för instruktionsenliga uppgifter och seminariet minskat något medan kostnaden för externa kontakter har ökat. Seminarieverksamheten är till viss del beroende av vilka evenemang som anordnas . deltog på Bok- och biblioteksmässan, i och på Riksrevisionsdagen. Avgiftsfinansierad internationell uppdragsverksamhet Den internationella uppdragsverksamheten har avsett revision av verksamheten inom Östersjöstaternas råd () och ett uppdrag i som syftar till att introducera effektivitetsrevision och att stimulera samverkan inom effektivitetsrevisionen med andra revisionsorgan i regionen. TABELL 16 INTäKTER OCH KOSTNADER FöR AVGIFTSFINANSIERAD INTERNATIONELL UPPDRAGSVERKSAMHET 2010 2012 (TKR) 2012 2011 2010 Intäkter 125 59 105 Kostnader 276 167 110 Summa -151 -108 -5 Enligt riksdagsordningen ska för varje valperiod välja ett parlamentariskt råd som ska bestå av en riksdagsledamot från varje partigrupp. Inga suppleanter ska finnas. parlamentariska råd har följt granskningsverksamheten i enlighet med regelverket. Rådet har fått en redogörelse för förslaget till budget för av riksrevisorn med administrativt ansvar. Vidare har information lämnats om årsredovisning , Riksrevisorernas årliga rapport, granskningsplanen 2012/2013, resultatet av medarbetarundersökningen och om det internationella utvecklingssamarbetet. Riksrevisorerna har också löpande redovisat arbetet i de viktigaste granskningarna och hur granskningsplanen följs. Rådet har haft fem sammanträden . Det har bestått av följande ledamöter: (KD), ordförande (S), vice ordförande (M), ersattes av (M), fr.o.m. 1/9- 2012 (MP) (FP) (C) (SD) (V) Vetenskapliga rådet Det vetenskapliga rådet är ett rådgivande organ till riksrevisorerna i första hand när det gäller metodfrågor och strategiska frågor. Frågor som tagits upp har bland annat rört granskningsplan och den omvärldsanalys som presenterats i denna samt den kvalitetsbedömning som genomfört av effektivitetsrevisionens rapporter och processer. De skriftliga underlag som tas fram till rådets möten samt minnesanteckningar finns tillgängliga på intranät. Rådet har haft två möten och har i likhet haft stort utbyte av det vetenskapliga rådets arbete. Det vetenskapliga rådet har bestått av följande ledamöter: , professor, , professor, , , professor, , professor, , professor emeritus, , professor, Kompetens och personal I detta kapitel redovisas de åtgärder som vidtagits för att säkerställa att det finns god kompetens för att nå verksamhetens mål och utföra uppdrag. Riksrevisorerna har med stöd av väsentlighetskriteriet valt att liksom regeringens myndigheter redovisa kompetensförsörjning enligt 3 kap. 3 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Dessutom redovisas här personalstatistik, sjukfrånvaro, arbetsmiljö och åtgärder för att förebygga ohälsa. Sammanfattande bedömning strävar efter att vara en attraktiv arbetsplats för att säkerställa kompetensförsörjningen. har prioriterat vidareutbildning inom professioner, ledarutveckling, lönebildning och genomfört en medarbetarundersökning. Personalomsättningen har ökat till och har fått 54 nya medarbetare, vilket är mer än dubbelt så många som föregående år. Ökningen i sjukfrånvaron, från till , förklaras av ett ökat sjuktal inom årlig revision. bedömer att kompetensläget är tillfredsställande men anser att arbetsbelastningen inom årlig revision är oroväckande. Kompetens Nedan beskrivs de åtgärder som vidtagits för att säkerställa myndighetens kompetens. Åtgärderna bedöms ha förbättrat myndighetens möjlighet att attrahera, rekrytera och behålla rätt kompetens för att genomföra sitt uppdrag och uppnå de mål som ställts. Kompetens- och ledarskapsförsörjning Rätt kompetenssammansättning är nödvändig för en effektiv och god användning av myndighetens resurser. En långsiktig kompetensplanering har därför pågått inom granskningsverksamheten . Ett gott ledarskap är en av framgångsfaktorerna i en organisation och ledarförsörjning kräver då både strategiskt och systematiskt arbete. I enlighet med den fastställda ledarförsörjningsstrategin har ledarutvecklingsprogrammet fortsatt med värdegrund i ledarskapet, utarbetande av medarbetarpolicy samt kommunikation. Med anledning av vakanser har två chefstjänster tillsatts och ytterligare två chefsrekryteringar påbörjats. Översyn av den nuvarande metoden för karriärplanering har påbörjats. En särskild metod för att tillvarata, utveckla och dela kunskaper inom organisationen har prövats inom myndigheten. Avsikten är att följa upp arbetet i chefskretsen för ytterligare utveckling och tillämpning. I enlighet med de centrala löneavtalens intentioner har det strategiska lönebildningsarbetet vidareutvecklats med bland annat insatser för att höja kvalitén i det lokala partsarbetet. En överenskommelse har träffats med de fackliga organisationerna, om en kontinuerlig årlig lönerevisionsprocess, så att långa retroaktiviteter undviks. Lönesättande samtal är nu en etablerad metod för att genomföra den årliga lönerevisionen för samtlig personal. Det arbete som bedrivits med att lyfta fram den gemensamma värdegrunden inom har gått vidare. En medarbetarpolicy har utarbetats i syfte att konkretisera vad uppdrag, vision, värden och etikregler innebär i det dagliga arbetet. Vår policy ska prägla det dagliga arbetet och används bl.a. när vi reflekterar över vår profession och hur den kan utvecklas. Kompetensutveckling För nyanställda är en bra introduktion en förutsättning för att de ska känna sig välkomna och snabbt komma in i arbetet. Ett arbete har inletts för att se över introduktionsprocessen. Vid det årliga medarbetarsamtalet upprättar alla anställda en individuell kompetensutvecklingsplan i samråd med sin chef. Kompetensutvecklingsplaner skapar förutsättningar för medarbetarnas långsiktiga kompetensutveckling och karriärplanering. Kompetensutveckling inom årlig revision gavs kurser inom det femåriga utbildningsprogram som anordnar. I utbildningen ingår två prov, ett yrkeserfarenhet varvad med utbildning och ett . Utbildningen ska motsvara den som ges för revisorer inom den privata sektorn, men med fokus på det regelverk som gäller statlig verksamhet. Syftet är att säkerställa att revisorerna inom årlig revision har tillräckliga teoretiska kunskaper för att utföra revision inom statlig verksamhet och förmåga att i praktiken tillämpa sådana kunskaper i arbetet. Provverksamheten genomfördes i samarbete med . godkändes 6 av de 10 revisorer som genomförde prov 1 och 5 av de 5 revisorer som genomförde prov 2. Vid utgången av 2012 fanns 63 revisorer inom den årliga revisionen som klarat prov 1 eller prov 1 och 2 eller är auktoriserade revisorer. De ansvariga revisorerna har ett delegerat ansvar i organisationen för vart och ett av den årliga revisionens uppdrag, vilket innebär att de ansvarar för revisionsarbetet och för att underteckna revisionsberättelser och revisorsintyg. Alla ansvariga revisorer uppfyller de interna kompetenskraven. Kompetensutveckling inom effektivitetsrevision Den interna utbildningen för effektivitetsrevisorer består av en grundutbildning (nivå 1 och 2), en fortsättningsutbildning och en seminarieverksamhet. Det finns dessutom en akademisk katalog som erbjuder kurser på magister- och doktorandnivå inom forskningsområdet public management och metod. Utbildningarna som finns med i katalogen ges vid tio universitet och en hög-skola. Tonvikten i den interna utbildningen är att den ska utgå från deltagarnas egna granskningar och varva teori och praktiska övningar. Viktiga kompetensområden att utveckla och behålla kompetens inom är revisionsmetodik, utredningsmetodik, kunskap om statlig förvaltning, projektarbete och skriftlig och muntlig kommunikation. har kurser genomförts inom områdena revisionsmetodik, kvalitativ metod, statistik, ekonometri, projektarbete med flera. Vissa kurser har genomförts gemensamt med årlig revision. Ett syfte med utbildningen i ekonometri är att medarbetare med redan hög kompetens kan vidareutveckla denna, för att sedan fungera som expertstöd inom statistisk metod och ekonometri i granskningsarbetet. påbörjades utvecklingen av en seminarieserie vars syfte är att förstärka kompetensen inom området statlig förvaltning. Temat för seminarieserien, som påbörjades och som kommer att pågå med nio seminarier är Förändring och styrning i staten. Denna första omgång vänder sig till programansvariga och ansvariga revisorer och är en samordnad satsning för både effektivitetsrevision och årlig revision. En utbildning om EU:s beslutsprocesser har genomförts gemensamt för årlig revision och effektivitetsrevision. Utbildningen har genomförts och har kompletterats med en fördjupningsdag. Sammanlagt har ett 20-tal interna seminarier genomförts, de flesta inriktade på revisionens verksamhet. Seminarierna har också handlat om internationellt arbete, korruption, tillsyn och effektivitet samt om det offentliga samtalet och demokrati. Föredragshållare har varit såväl egna medarbetare som forskare och experter inom olika ämnesområden. Användning av extern kompetens och internt kompetensutbyte har ett brett uppdrag som innebär granskning av alla statens verksamhetsområden. En viktig strategisk fråga för är därför att utnyttja den egna samlade kompetensen på bästa sätt för att utföra uppdraget. Det är dock svårt att upprätthålla den behövliga kompetensbredden med enbart den egna anställda personalen. Det kan därmed finnas en risk för att den befintliga kompetensen blir styrande för vilka granskningar som kan genomföras. Det är därför också strategiskt viktigt att använda extern kompetens genom samarbete med andra organisationer och personer med såväl sakkompetens som kompetens inom revision och administration. Valet mellan intern och extern kompetensförsörjning utgår främst från en bedömning av vad som är den mest effektiva lösningen. Användning av extern kompetens och konsulter 17 KOSTNADER FÖR EXTERN KOMPETENS OCH KONSULTER INOM åRLIG REVISION 2010 2012 (TKR) 2012 2011 2010 Stora myndigheter 6 566 3 727 3 925 Övriga myndigheter och andra organisationer 2 931 1 471 1 225 Summa 9 497 5 198 5 150 Användningen av extern kompetens inom årlig revision har ökat och då främst när det gäller den årliga granskningen av stora myndigheter. Insatserna avser dels granskning inom områden med specifik kompetens såsom myndigheters IT-system dels granskning av intern styrning och kontroll i för verksamheten särskilt väsentliga processer.