frsrdg · H004RS2 · 2013-03-01 00:00:00 — Inom det administrativa ledamotsstödet hanteras riksdagsledamöternas eko- nomiska ersättningar, t.ex. arvoden, traktamenten och resekostnadsersättning- ar samt pensioner och inkomstgarantier. Ledamöterna får ett grundarvode för sitt förtroendeuppdrag som fr.o.m. är . De kan dessutom få tilläggs- arvode för särskilda uppdrag t.ex. i riksdagsstyrelsen och i ledamotsrådet, i utredningar eller som ordförande eller vice ordförande i utskotten. Alla arvoden är skattepliktiga. De resor ledamöterna gör inom ramen för sitt riksdagsuppdrag betraktas som tjänsteresor. Ledamöterna bestämmer själva vilka tjänsteresor de ska göra inom och vilket färdsätt som är lämpligast med hänsyn tagen till kostnader, tid och miljö. Traktamente betalas om resan krävt övernattning mer än från bostaden på hemorten. En ledamot som bor mer än från kan få ersättning för sin kostnad för en övernattningsbostad i . har även ett antal lägenheter att erbjuda som övernattningsbostäder för ledamöter, vilka disponeras utan kostnad. Ledamöternas ålderspension från är ett komplement till det all- männa pensionssystemet. Pensionsförmåner kan tjänas in utan vare sig nedre eller övre åldersgräns. Intjänandetiden är begränsad till högst . En ledamot som avgår sammanhängande tjänstgöring har rätt till inkomstgaranti. Detta innebär att garanterar en avgången ledamot en viss månatlig inkomstnivå i syfte att skapa en eko- nomisk trygghet för den omställningssituation som uppstår då han eller hon lämnar . Garantin är inte avsedd som en varaktig försörjning. In- komst från andra inkomstkällor minskar garantin enligt vissa regler. Förvaltningen förser ledamöterna med sådan teknisk utrustning som är vä- sentlig för riksdagsuppdraget. Det innebär att de utöver utrustning i tjänste- rum erbjuds en bärbar dator, mobiltelefon, skrivare och, efter beslut av riks- dagsstyrelsen 2012, även pekplatta. betalar abonne- mangs- och samtalsavgifter för mobiltelefonen och avgiften för ett mobilt bredband. Bestämmelser om ledamöternas arvoden, resor, pensioner m.m. finns i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter och i lagens tillämpningsföreskrifter (RFS 2006:6). Föreskrifter om arbetsrum och över- nattningsbostäder för ledamöter återfinns i RFS 2005:9. Utbetalningarna för inkomstgarantin, inklusive sociala avgifter, ökade kraftigt jämfört med tidigare. ökade utbe- talningarna ytterligare. minskade utbetalningarna eftersom de ettåriga inkomstgarantierna hade upphört. 2012/13:RS2 RESULTATREDOVISNING talningarna så att de är lägst året före ett valår eftersom såväl ett- som tvååriga inkomstgarantier då har upphört. gör årliga avsättningar i myndighetens balansräk- ning för kommande utbetalningar av inkomstgarantier och har förfinat beräkningarna för såväl ledamöternas pensioner som inkomstgaranti- er. I avsättningarna ingår även inkomstgaranti för de sittande riksdagsledamö- ter som har intjänat rätt till inkomstgaranti (latent) samt en avsättning för den inkomstgaranti som sökts men inte utnyttjats (vilande). Beloppen redovisas i den finansiella delen av årsredovisningen. beslutade riksdagsstyrelsen att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag att lämna förslag som syftar till att underlätta för ledamöter som lämnat uppdraget i att återgå till yrkesverksamhet. Kommittén ska även genomföra en översyn av reglerna för inkomstgarantin för ledamöter. beslutade styrelsen om kommit- téns sammansättning och utsåg en ordförande. Kommittén redovisade efter beslut om förlängning av uppdraget sina överväganden och förslag . Styrelsen beslutade då att sända utredningen på remiss. Remiss- tiden går ut . Riksdagsstyrelsen beslutade om en översyn av riksdagsleda- möternas ekonomiska villkor. Redovisningen av uppdraget ska ske senast . En särskild utredare har förordnats och arbetet inletts. Ledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen Riksdagsledamöterna är skyldiga att anmäla sina åtaganden och ekonomiska intressen till riksdagen.20 Det kan exempelvis gälla aktieinnehav, styrelse- uppdrag eller någon annan inkomstbringande verksamhet vid sidan om upp- draget som riksdagsledamot. Registret är offentligt och syftet är att skapa öppenhet och insyn för medborgarna. Riksdagspartierna får bidrag till partigruppernas och ledamöternas arbete i genom anslag.21 Bidragen delas ut i form av basstöd, stöd till ledamöternas politiska sekreterare och stöd till ledamö- ternas resor utomlands. Stödet till partigrupperna i Basstödet består dels av ett grundbelopp, dels av ett tilläggsbelopp beroende av antalet riksdagsledamöter. En partigrupp som företräder regeringen har rätt till ett grundbelopp. Övriga partigrupper har rätt till två grundbelopp. Tilläggsbeloppet är per ledamot och år. 20Se lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekono- miska intressen. 21Enligt lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . RESULTATREDOVISNING 2012/13:RS2 Stödet till politiska sekreterare ska bekosta handläggarhjälp åt ledamöterna. De politiska sekreterarna samlar in information, utformar förslag till politiska texter, sköter kontakter med medierna, svarar på e-post och fungerar som rådgivare åt ledamöterna. Partierna beslutar själva hur stödet ska användas. Stödet ska motsvara kostnaderna för en politisk sekreterare per ledamot. Beloppet per politisk sekreterare och månad ligger till grund för beräkningen. Stödet till resor utomlands ges till ledamöter för att t.ex. delta i internationella konferenser. Bidraget är per ledamot för de första 20 riksdags- platserna och för riksdagsplatser utöver dessa. En ledamot kan dessutom få för resor som har koppling till samarbetet inom EU. Utöver detta har partikanslierna tillgång till arbets- och möteslokaler i riksda- gens hus, viss teknisk utrustning samt biblioteks- och utredningstjänster. har stödet till partigrupperna fördelats enligt följande samman- ställning. Tabell 13 Stödet till partigrupperna (tkr) Utöver stödet till partiernas arbete i ges ett statligt partistöd till partiernas riksorganisationer. Ny teknik projekt pekplatta ska använda ny teknik för att skapa effektiva arbetssätt. ska också kännetecknas av kreativa tekniklösningar under driftsäkra och stabila former. Det framgår av strategiska plan. Projekt pekplatta är ett konkret exempel på hur ny teknik testas. testade trafikutskottet pekplattor i sitt dagliga arbete. Ytterligare några ledamöter och tjänstemän deltog i projektet. Gruppen fick testa två 2012/13:RS2 RESULTATREDOVISNING riksdagsspecifika tjänster i pekplattorna, dels en tjänst för hantering av hand- lingarna i utskottssammanträden, dels den s.k. kammarappen där man kan följa kammarens sammanträden. Utvärderingen som gjordes inom projektets ram visade att pekplattan är ett bra komplement till datorn och den smarta mobilen. Ledamöterna har en mobil arbetsplats och behöver läsa mycket text och kommunicerar skriftligt i stor utsträckning och får därför stor nytta av att använda pekplattor i sitt riks- dagsuppdrag. Med hjälp av pekplattan kan de använda sin tid mer effektivt och har möjlighet att kommunicera bättre och snabbare. I utvärderingen ingick även att se till miljöpåverkan, informationssäkerhet, teknisk plattform och kostnad för att införa pekplattor till ledamö- ter. Med utvärderingen som grund beslutade riksdagsstyrelsen den 26 sep- tember att pekplattor ska erbjudas alla ledamöter. Intranätet är en prioriterad intern informations- och kommunikationskanal. Under första halvan av 2012 genomfördes en förstudie inför ett projekt att ta fram ett nytt intranät. Intranätet ska utvecklas för att bättre tillgodose ledning- ens, ledamöternas, partikansliernas och medarbetares behov av bra informa- tion och kommunikation. Förstudierapporten var klar . Förstudien belyser hur ett nytt intranät kan bli mer användarvänligt och utvecklas till ett bättre arbetsverktyg. Resul- tatet från förstudien visar att grundprinciperna för ett nytt intranät bör vara att erbjuda möjligheter för användarna att själva styra vad som ska lyftas fram, vara tillgängligt på användarnas villkor, dvs. när, var och via de klienter som användarna föredrar samt ha fokus på att förenkla arbetsuppgifter. har arbete pågått med att planera det projekt som ska star- ta . främsta uppgift är att förse med goda beslutsunderlag. Litteratursamlingar byggs upp och databaser anskaffas för att passa riksda- gens behov. är dock öppet även för allmänheten som specialbibli- otek inom samhällsvetenskap och juridik. På uppdrag av ledamöter, anställda i och partikans- lierna gör personal informationssökningar och tar fram faktaun- derlag. utfördes 183 sådana uppdrag, vilket innebär en liten ök- ning jämfört med då 178 uppdrag utfördes. Antalet uppdrag 2011 inne- bar i sin tur en kraftig ökning jämfört med de 101 uppdrag som utfördes . har förvaltningen sett över hur prenumerationer av tryckta dagstidningar och tidskrifter ska kunna ersättas med digitala versioner. Ett av resultaten är att de ca 30 utländska tryckta dagstidningar som har funnits för ledamöterna nu ersätts av en digital tjänst som innehåller ca 2 000 dagstid- ningar från hela världen. Tjänsten är dessutom tillgänglig via de pekplattor som ledamöterna fått. RESULTATREDOVISNING 2012/13:RS2 () gör utredningar och besvarar frågor inom alla politikområden. Målet är att snabbt och flexibelt ta fram kunskapsunder- lag som är anpassat efter uppdragsgivarnas behov. Den helt övervägande delen av verksamheten är uppdragsstyrd. Tabell 14 Fördelningen av uppdrag, antal och procent Utredningstjänsten har tagit emot 2 098 uppdrag. Detta kan jäm- föras med 1 920 uppdrag . Det innebär en stor ökning av antalet mottagna uppdrag. Den största ökningen har skett från partikanslierna men en viss ökning finns också från utländska parlament. Däremot minskar uppdra- gen från ledamöter, utskott och övriga jämfört med . riksdag ska vara ett öppet och tillgängligt parlament men ska också erbjuda en säker miljö för alla som arbetar där. strävar efter att bedriva ett strukturerat och systematiskt säkerhetsarbete med målet att i första hand förebygga incidenter och i andra hand begränsa konsekven- serna av dessa. uppstod en brand i bastun i . Bran- den kunde dock snabbt släckas av egen personal innan räddningstjänsten anlände. Säkerhetsarbetet har utvecklats i planerad takt. Arbetet med att införa tra- fikbegränsande åtgärder runt byggnader fortsätter och kommer att färdigställas . 24Nationella parlament och delstatsparlament, ej . 25Med övriga menas ECPRD Summary Reports (), , f.d. ledamöter m.fl. 2012/13:RS2 RESULTATREDOVISNING 3.3 Kunskap om uppdragsområde C Arbetet inom uppdragsområdet syftar till att öka allmänhetens intresse för och kunskap om och erbjuda möjligheter att utöva ett aktivt medborgar- skap. Verksamheten ska främja insynen i arbete och beslut samt göra information och tjänster användbara och lättillgängliga. Verksamheten ska bidra till ett högt förtroende för som institution och för riksda- gens roll i den demokratiska processen. Viktiga målgrupper för den externa kommunikationen är allmänheten, re- geringen, myndigheter, landsting, regioner, kommuner, medier, organisatio- ner, näringsliv, skolor, högskolor, universitet och internationella organ. I verksamheten ingår bl.a. externa webbplats , tid- ningen Riksdag & Departement, tv-produktion, marknadsföring, utbildning, visning av hus, service till press och medier, produktion av tryckt informationsmaterial, svarsservice för allmänhetens frågor, riksdagshörnor på vissa bibliotek i landet och verksamhet som är öppen för allmänheten. uppdrag inom detta område är att främja kunskapen om och dess arbete. Inom uppdragsområdet har riksdagsstyrelsen 2012 beslutat att en fortsatt prioriterad uppgift är att öka kommunikation och dialog med allmänheten om arbete och beslut. har säkerställt att allmänheten, massmedi- er, vidareinformatörer, skolor och speciella målgrupper getts möjligheter till information och kunskaper om arbete. Detta har skett genom in- formation på externa webbplats samt genom tv-sändningar, svars- service, visningsverksamhet och skolbesök. Intresset för att besöka visningar och för skolbesök är fortsatt stort. lanserades den nya webbplatsen där det är enklare att följa, bevaka och dela med sig av beslut. Det är även möjligt att via webb-tv följa debatter och utskottens offentliga utfrågningar både direkt och i efterhand. Webbplatsen utsågs till bästa myn- dighetssajt 2012. Ungdomens riksdag genomfördes då 349 gymnasieelever från hela landet kom till och blev ledamöter för . var öppet för allmänheten och deltog även i Kulturnatt . RESULTATREDOVISNING 2012/13:RS2 Tabell 15 Intäkter, kostnader och transfereringar inom uppdragsområde C (tkr) Fördelningen för uppdragsområdet bedöms som jämförbar med föregående år. webbplats är basen för mycket av externa information och kommunikation med allmänheten. De externa kanalerna ska kontinuerligt analyseras och utvecklas för att kunna möta behov och förväntningar från användarna och från omvärlden. Syftet är att ytterligare öka öppenheten, kunskapen och intresset för och arbete och beslut. nya webbplats lanserades . På webbplatsen är det enklare att följa, bevaka och dela med sig av arbete och beslut. Det går att se var i beslutsprocessen ett ärende befinner sig, vilka dokument som hör till ärendet och webb-tv-klipp med debatten från ärendet. Sökmotorn är förbättrad och ger nya möjligheter att filtrera träffar och få förslag på sök- ord. Precis som tidigare är kraven på tillgänglighet höga. i bilder skildrar arbete i bilder, som ett komplement till beskrivningar i text. har information om internationella arbete utökats och fått en ny struktur. Förvaltningen har också tagit fram en överskådlig modell för frågor och svar inom olika områden, bl.a. om ledamöternas eko- nomiska villkor, för att tydliggöra regler och tillämpning. Arbetet med att utveckla webbplatsen har präglats och fortsätter präglas av öppenhet, insyn och tydlighet. har en utvecklingsblogg där webbredaktionen berättar om utvecklingsar- betet, som bedrivs kontinuerligt, för att möta användarnas behov och ta del av förslag och synpunkter. På webbplatsen finns information på mer än tjugo olika språk och språkva- rieteter. Det finns information dels på alla nationella minoritetsspråk i Sveri- ge, dels på språk som talas av personer som bor i och är födda i ett annat land. På webbplatsen finns dessutom en egen avdelning på engelska och information på teckenspråk och lättläst svenska. webb-tv sänder alla debatter från kammaren och utskottens of- fentliga utfrågningar både direkt och i efterhand via webbplats. Årets partiledardebatter och debatterna vid budgetpropositionens och den 26 Utom intäkter av anslag, avser främst intäkter för tidningen . 2012/13:RS2 RESULTATREDOVISNING ekonomiska vårpropositionens avlämnande sändes även på teckenspråk. tillgängliggörs direktsändningar via de flesta mobiler och pekplattor. Utvecklingsarbetet för att anpassa webb-tv till flera mobila enheter och till att kunna ta del av webb-tv mobilt i efterhand fortsätter . Webbplatsen har haft 6 607 415 besök.27 Den utsågs till bästa myndighetssajt 2012. öppna data (data.riksdagen.se) som lanserades har utvecklats och erbjuder nu ännu mer data. Öppna data ger användare möjlighet att hämta hem och återanvända innehåll från databaser. startade ett arbete för att bl.a. ta reda på behoven samt vilka andra goda exempel som finns. Antalet sändningstimmar från (tv, webb och bandning) ökade 2012 jämfört med . Det beror framför allt på fler timmar i kammaren och på att intresset för produktioner av seminarier från externa beställare har ökat. Tekniken vid speciella arrangemang och normal produktion har fungerat utmärkt och inga tekniska störningar har inträffat som påverkat den planerade verksamheten. Tabell 16 Sändningstimmar från (tv, webb, bandning), antal Sändningarna från plenisalen innefattar sammanträden medan sändningarna från övriga lokaler främst utgörs av utskottsutfrågningar och särskilda arrangemang. Antalet sändningstimmar från Andrakammarsalen har ökat genom att salen renoverats och fått samma tekniska standard som Förstakammarsalen. har flera speciella arrangemang producerats, bl.a. minnesår, miljökonferens +40, Sverigefinska barn- och ungdomsparlamentet samt utdelningen av . Ett nytt system för inspelning och lagring av ljud och bild, webb-tv samt nytt lyssningsverktyg för stenograferna har utvecklats. Systemet togs i drift i feb- ruari som nya webbplats lanserades. 27 Statistikverktyg och metod för insamling av data har ändrats . Uppgiften är därför inte jämförbar . RESULTATREDOVISNING 2012/13:RS2 har ett 020-nummer dit allmänheten kan ringa för att fråga om och arbete. Tabell 17 Antalet förfrågningar till riksdagsinformation Det totala antalet förfrågningar till riksdagsinformation minskade med 2012 jämfört med . Antalet telefonsamtal minskade, men anta- let e-postförfrågningar ökade något. genomfördes en kvalitetsutvärdering av svaren på e- postförfrågningarna. Utvärderingen visar att mottagarna är mycket nöjda med svaren och den service de får, men att det finns ett visst utrymme för förbätt- ringar. genomfördes Ungdomens riksdag då 349 gymnasieelever, från i söder till i norr, kom till och blev ledamöter för . Det var 7:e gången Ungdomens riksdag anordnades sedan starten . Genom Ungdomens riksdag får ungdomarna konkret prova på delar av riksdagsledamöternas uppdrag som folkvalda och möjlighet att öka sina kun- skaper om . Arrangemanget är också ett forum för möten mellan gymnasieungdomar och politiker. Till årets Ungdomens riksdag hade 180 klasser anmält sig. Klasserna fick i uppgift att skriva en fristående motion och en följdmotion i skolan. Totalt 127 klasser utförde de båda uppgifterna och de deltog sedan med 23 elever per klass i Ungdomens riksdag. Eleverna diskuterade sina fristående motioner i utskott under ledning av en riksdagsledamot. Därefter debatterade de sina följdmotioner i kammaren. Talmannen ledde debatten och den avslutande voteringen innan eleverna fick möjlighet att ställa frågor till fem av regeringens ministrar i en frågestund. Dagen avslutades med att ett retorikpris delades ut till den bästa talaren. Projektets mål var att av lärarna och eleverna skulle tycka att projektet var bra eller mycket bra samt att av lärarna upp- levde att elevernas kunskaper om har ökat. Utvärderingen visade att alla mål nåddes. Eleverna lyfte fram att det var lärorikt, spännande och en upplevelse att vara på plats där allt händer. De tog också upp att det blev bra diskussioner, framför allt i utskotten. Lärarna framhöll att projektet var välorganiserat och att kommunikationen med skolorna var tydlig. 2012/13:RS2 RESULTATREDOVISNING Lärarna ansåg att kunskapsnivån ökade mycket för de elever som kom till , men inte lika mycket för de elever som följt projektet på hemmaplan via webbplats. Skolverksamhet och besök i skolverksamhet har som mål att öka kunskaperna om och väcka intresse för hos i första hand gymnasieelever. Gymnasieskolor kan söka resebidrag till studiebesök i . Skolan får betala per elev i självkostnad. betalar resten under förutsättning att billigaste färdmedel används. fanns för resebidrag till skolor. Totalt kom det in 142 ansökningar om resebidrag, fördelat på två ansök- ningstillfällen. Det var något färre än 2011, då 150 ansökningar kom in, men fler än 2010 då förvaltningen fick 118 ansökningar. Av ansökningarna beviljades 101 och 41 avslogs. En ansökan avslogs då skolans resekostnad var lägre än självkostnadsnivån. De övriga 40 avslagen berodde på att de tilldelade medlen för resebidrag inte räckte. Sju skolor överklagade beslut om att avslå deras ansökningar. beslutade att avslå samtliga överklaganden och konstaterade att följt föreskriften i samtliga fall. har 80 stycken resebidrag betalats ut till ett belopp av . Riksdagsstyrelsen har beslutat att öka budgeten för resebi- drag till för att kunna ta emot fler klasser med långa och dyra resvägar. Antalet besökare i hus ökade 2012 jämfört med . Ökning- en beror sannolikt på att intresset varit stort från främst skolor att besöka . Alla skolvisningar var bokade . Sannolikt har flera skolor valt att i första hand boka en visning av och att i andra hand kontakta en riksdagsledamot som är beredd att vara besöksmottagare. Tabell 18 Besök i , antal personer Ledamotsgrupper och grupper som partikanslier- Extravisningar (besök till talman, ledamöter, utskott och förvaltning som guiderna genomfört) 28Avser bokade grupper, allmänhetens visningar, sommar- och konstvisningar. 29Avser bokade gymnasie- och högstadieklasser. RESULTATREDOVISNING 2012/13:RS2 är ett av största samhällsvetenskapliga special- bibliotek och ingår i det svenska nationella biblioteksväsendet. är öppet för allmänheten. I specialsamlingarna finns bl.a. alla svenska riksdagsdokument, svensk ju- ridik samt dokument och publikationer från ett tjugotal internationella och mellanstatliga organisationer eftersom är depåbibliotek för bl.a. EU, FN, , och . deltog i evenemanget Kultur- natt som arrangerar . Cirka 1 250 personer besökte och tog del av de arrange- mang som anordnades. Tidningen täcker den politiska beslutskedjan inom riksdag och regering. Den bevakar bl.a. kommittédirektiv, utredningar, propo- sitioner, riksdagsbeslut och frågeinstitutet samt belyser andra inslag i besluts- processen som riksdagsdebatter, lagrådsremisser och remissvar från myndig- heter. Efter beslut av riksdagsstyrelsen undersöks för närvaran- de alternativa driftsformer för tidningen. Tabell 19 Särkostnader och intäkter för tidningen (tkr) 30Inklusive interna intäkter. 2012/13:RS2 RESULTATREDOVISNING 3.4 byggnader och samlingar uppdragsområde D Verksamheten inom uppdragsområdet syftar till att vårda, underhålla och bevara byggnader, inredningar, konst, dokument och andra sam- lingar så att de kan användas och . Arbetet inriktas på att utveckla rutiner för att bevara såväl byggnader som dokument och konst. Det handlar om fastighetsförvaltning, lokalvård, markskötsel, löpande underhåll och ett omfattande och långsiktigt renoveringsprogram för fastig- heter. arkiverar och bevarar riksdagstryck, ljud- och bildupptagningar från riksdagsarbetet liksom andra handlingar och samlingar. Äldre riksdagstryck görs mer tillgängligt genom skanning och utvecklade sökmöjligheter. Protokoll från ståndsriksdagarna publiceras och digitaliseras. uppdrag inom detta område är att vårda och bevara byggnader och samlingar. Riksdagsstyrelsen har beslutat att 2012 prioritera den fleråriga underhålls- och renoveringsplanen för fastigheterna. Dessutom har styrelsen i verksamhetsplanen beslutat att det är nödvändigt med en höjd ambitionsnivå för att behålla funktionaliteten inom detta område. Organisatoriskt omfattar uppdragsområdet delar av fastighetsenheten, lo- kalvården, arkivet och sektionen för publicering och digitalisering. har genom verksamheten inom uppdragsområde D säkerställt att byggnader och samlingar vårdas och bevaras på ett systematiskt sätt. Renovering av kvarteret del B har pågått . Förvaltningen har bedrivit ett omfattande arbete med att se över och förbättra de processer som ingår i uppdragsområdet. Exempel på processer som varit föremål för översyn är genomförande av fastighetsprojekt, förvaltning av fastigheter, ledning och styrning. Det har pågått ett arbete med att införa en kvalitetsgranskning av planer och kalkyler i samband med större renoveringsarbeten. På uppdrag av riksdagsstyrelsen har förvaltningen arbetat med att ta fram ett strategiskt lokalprogram för hus. RESULTATREDOVISNING 2012/13:RS2 Tabell 20 Intäkter, kostnader och transfereringar inom uppdragsområde D (tkr) Fördelningen för uppdragsområdet bedöms i huvudsak som jämförbar med föregående år. Noteras kan dock att ett högre utfall för planerat underhåll och en engångsavskrivning för ventilationen i fastigheten balanserats av en återföring av en tidigare gjord avsättning för skadestånd i samband med .