frsrdg · H004RB1 · 2013-02-11 00:00:00 — 42 799 Summa 3 093 256 790 deltog inte i något automatiserat värdepapperslåneprogram. Not 4 Huvudsakliga transaktioner Under denna post redovisas regelbundna penningpolitiska repotransaktioner. Denna utlåning sker till viktigaste styrränta, det vill säga reporäntan, med en löptid på i regel . Not 5 Finjusterande transaktioner Under denna post redovisas utlåning vars syfte är att finjustera likviditeten i det finansiella systemet. Denna utlåning sker i regel . Not 6 Strukturella transaktioner Under denna post redovisas utlåning i svenska kronor till penningpolitiska motparter med en i regel längre löptid än för huvudsakliga och finjusterande transaktioner. Denna utlåning kan antingen syfta till att tillfredsställa den finansiella sektorns finansieringsbehov på eller att påverka strukturella position gentemot den finansiella sektorn. Dessa transaktioner syftar inte till att sända penningpolitiska signaler. Alternativt kan denna utlåning ges till fast ränta och med upp till tolv månaders löptid i syfte att sända penningpolitiska signaler som ska bidra till lägre räntor på lån till företag och hushåll. Not 7 Utlåningsfacilitet Under denna post redovisas utlåning till bankerna på deras RIX-konton i . Not 8 Värdepapper i svenska kronor utgivna av hemmahörande i började förvärva värdepapper i svenska kronor i syfte att ha beredskap för att med kort varsel kunna genomföra köp av svenska värdepapper i penningpolitiskt syfte. Fördelningen av värdepapper i svenska kronor enligt löptid framgår av tabellen nedan. Över 1 månad, upp , upp till 1 år , upp till 5 år 1 757 Över 5 år Not 9 Materiella och immateriella anläggningstillgångar Anskaffningsvärde, årets början 514 390 Årets förvärv 145 124 Årets avyttringar Anskaffningsvärde, årets slut 659 514 Ack. avskrivningar, årets början 161 152 Årets avskrivningar 9 9 Årets avyttringar avskrivningar, årets slut 170 161 Bokfört värde 489 353 Anskaffningsvärde, årets början 549 534 Årets förvärv 55 41 Årets avyttringar 19 26 Anskaffningsvärde, årets slut 585 549 Ack. avskrivningar, årets början 400 383 Årets avskrivningar 38 42 Årets avyttringar 19 26 Årets nedskrivning avskrivningar, årets slut 419 400 Bokfört värde 166 149 Summa bokfört värde 655 502 Taxeringsvärde 1 Under posten Byggnader och mark redovisas två fastigheter, huvudkontoret i och det blivande kontanthanteringskontoret i kommun. Fastigheterna klassificeras som specialenheter (för kontoret i kommun gäller detta ) och är därför inte skattepliktiga. förvärv avser bland annat bygg- och anläggningsprojektering för det nya kontanthanteringskontoret om (132) och IT-applikationer om (19). I posten Bokfört värde maskiner och inventarier ingår immateriella anläggningstillgångar i form av applikationssystem med (81). Not 10 Finansiella tillgångar 17 244 aktier à nominellt 5 000 SDR varav är inbetalt 441 441 Europeiska Andelsvärde 9 112 79 79 SWIFT 16 aktier (10) à nominellt 1 1 Summa 521 521 Centralbanker inom Europeiska centralbankssystemet (ECBS) som inte ingår i Eurosystemet är ålagda att betala in av sin kapitalandel i ECB. kapitalandel uppgår till och ECB:s totala andelskapital till 10 760 652 . Kapitalandelen baseras på respektive lands BNP och antal invånare och beräknas . Den inbetalda andelen ska täcka vissa administrationskostnader för deltagande i ECBS. erhöll 6 aktier i . Valutaswappar, positivt värde 662 Valutaswappar, negativt värde Under denna post redovisas derivatinstrumentgrupper med positivt värde. Derivatkontraktens nominella belopp framgår nedan. Valutaswappar, positivt värde 19 017 Valutaswappar, negativt värde Not 12 Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter Fordringar på IMF 4 10 Bankkonton och bankutlåning 0 0 Obligationer i utländsk valuta 2 476 2 775 Derivatinstrument 52 53 Obligationer i svenska kronor 54 Övrigt 23 35 Summa 2 609 2 873 Not 13 Övriga tillgångar Personallån 313 289 Kundfordringar 3 2 Momsfordran 10 33 Banktillgodohavanden 15 2 Övrigt 0 1 Summa 341 327 Not 14 Sedlar De utelöpande sedlarna fördelar sig på följande valörer: 1 000 kronor 21 380 56 654 9 368 1 244 1 742 1 730 Minnessedlar 2 2 Ogiltiga sedlar 666 696 Summa 91 056 94 771 Posten Ogiltiga sedlar innehåller utelöpande sedlar som upphörde att vara lagliga betalningsmedel vid utgången av 2005. Sedlar som varit ogiltiga skrivs av från den utelöpande sedelskulden och förs till resultatet reducerat med ett mindre belopp som förs till posten avsättningar. får lösa in ogiltiga sedlar om det finns särskilda skäl. Not 15 Mynt De utelöpande mynten fördelar sig på följande valörer: 10 kronor 2 562 1 324 1 375 1 354 Minnesmynt 116 140 Summa 5 385 5 365 skrevs posten Minnesmynt ned med avseende utgåvor av minnesmynt äldre än . Not 16 Inlåningsfacilitet Under denna post redovisas inlåning från bankerna på deras RIX- konton i . Not 17 Finjusterande transaktioner Under denna post redovisas inlåning vars syfte är att finjustera likviditeten i det finansiella systemet. Denna inlåning sker i regel . Not 18 Emitterade skuldcertifikat Under denna post redovisas emission av skuldcertifikat vars syfte är att dra in likviditet från det finansiella systemet. Denna inlåning sker till viktigaste styrränta, det vill säga reporäntan, med en löptid på i regel . Not 19 Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Under denna post redovisas konton i svenska kronor som håller för andra centralbankers och internationella organisationers räkning. Not 20 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i Under denna post redovisas inlåning av utländsk valuta från Riksgälden. Inlåningen har gjorts i syfte att förstärka valutareserven. Inlåningens valutafördelning framgår av tabellen nedan. Euro 29 979 27 586 Amerikanska dollar 58 434 58 911 Summa 88 413 86 497 Not 21 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför Belopp motsvarande erhållen köpeskilling i utländsk valuta för inlåningsrepor redovisas under denna post. Not 22 Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF Under denna post redovisas skuld motsvarande de särskilda dragningsrätter (SDR) som ursprungligen tilldelades av IMF. Den sammanlagda tilldelningen uppgår till 2 249 miljoner SDR (2 249). Det aktuella innehavet av SDR uppgår till 2 137 miljoner SDR (2 203) och redovisas under posten fordringar på IMF. Se not 2. Valutaswappar, negativt värde 943 Under denna post redovisas grupper av derivatinstrument med negativt värde. Derivatkontraktens nominella belopp framgår av tabellen nedan. Valutaswappar, negativt värde 19 620 Not 24 Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter Finjusterande transaktioner 2 1 Emitterade skuldcertifikat 1 Inlåning Riksgälden 232 177 Motpost till särskilda dragningsrätter 3 7 Övrigt 68 67 Summa 306 252 Not 25 Övriga skulder Leverantörsskuld 50 46 Övrigt 28 42 Summa 78 88 Not 26 Avsättningar Pensionsskuld 103 112 Ogiltiga sedlar 41 48 Hyresavtal Malmökontoret 37 40 3 3 Summa 184 203 Pensionsskulden har beräknats av (). (106) avser PA-91-pensionärer med avgångsdag , och (6) avser personer som beviljats delpension alternativt pensionsersättning . löste per in sin pensionsskuld för de personer som hade en anställning eller rätt till livränta hos . I posten Avsättningar ingår även (48) för den bedömda framtida kostnaden för skuldavskrivna sedlar som upphört att vara lagliga betalningsmedel men som fortfarande kan lösa in. Vidare ingår (40) för den bedömda framtida hyreskostnaden för kontoret i som avvecklades 2006. har arbetat för att avveckla hyresavtalet. Senast beräknas avtalet vara avvecklat genom att utnyttjar en utköpsklausul. avser avsättning för kompetensutveckling och kompetensväxling i enlighet med avtal med . Priseffekt 8 002 10 317 Valutakurseffekt 3 439 6 328 Guldvärdeeffekt 31 922 31 711 Summa 43 363 48 356 På särskilda värderegleringskonton redovisas orealiserade vinster och förluster som utgörs av skillnaden mellan anskaffningsvärde och marknadsvärde. Vid övergången 2004 beslutades att anskaffningsvärdena skulle motsvara marknadsvärdena per . Om de orealiserade förlusterna överstiger de orealiserade vinsterna redovisas skillnaden i resultaträkningen. Denna beräkning görs värdepapper för värdepapper och valuta för valuta. Priseffekten består främst av orealiserade värdepappersvinster. Valutakurseffektens fördelning framgår av följande tabell. 2 068 Brittiska pund 121 283 Australiensiska dollar 1 624 2 022 Kanadensiska dollar 737 1 021 Särskilda dragningsrätter 293 Norska kronor 957 641 Summa 3 439 6 328 Not 28 Grundfond ska enligt riksbankslagen ha en grundfond som uppgår till . Reservfond 500 500 Dispositionsfond 35 145 35 058 Resultatutjämningsfond 26 562 30 219 Summa 62 207 65 777 ska enligt riksbankslagen ha en reservfond som uppgår till och en dispositionsfond. Dispositionsfonden och resultatutjämningsfonden används enligt riktlinjerna för vinstdisposition som fastställdes . Därutöver har dispositionsfonden använts till att föra uppskrivningsbelopp vid uppskrivning av tillgångar. guldinnehav skrevs upp till marknadsvärdet , och anläggningstillgångarna aktiverades i balansräkningen 1994 till anskaffningsvärdet minskat med avskrivningar. har omföring gjorts från delposten uppskrivning av anläggningstillgångar till vinstdisposition med (2) till följd av årets avyttringar och avskrivningar av de uppskrivna tillgångarna. Värdet på skrevs upp 1996 för att motsvara marknadsvärdet på det guld som erlades som likvid för aktietilldelningen . Dessa dispositioner och uppskrivningar framgår av tabellen nedan. Valutakurseffekt 2 919 3 766 Guldvärdeeffekt 7 356 7 356 Övrig vinstdisposition 15 932 14 995 Uppskrivning av tillgångar: Guldinnehav 8 604 8 604 Anläggningstillgångar 99 102 235 235 Summa 35 145 35 058 Förändringen av posterna grundfond, reserver och årets resultat förklaras av tabellen nedan. Grundfond Reserver Årets resultat 1 000 71 429 548 Inleverans till statskassan 6 200 Överföring till/från: Resultatutjämningsfond Dispositionsfond 888 6 540 Årets resultat 3 930 1 000 65 777 3 930 Inleverans till statskassan 7 500 Överföring till/från: 3 657 87 Årets resultat 1 934 1 000 62 207 1 934 2012 2011 Från utländska tillgångar: SDR 23 90 Reservposition i IMF 7 21 NAB (New Arrangement to Borrow) 5 9 Bilateralt lån 2 Bankkonton 2 2 Bankutlåning 8 14 Obligationer 3 946 4 842 Korta värdepapper 0 53 Derivatinstrument 278 377 Värdepapperslåneprogram 4 269 5 488 Från inhemska tillgångar: 0 Utlåningsfacilitet 0 0 Övrig utlåning 11 5 Summa 4 280 5 493 Not 31 Räntekostnader 2012 2011 Från utländska skulder: Inlåning Riksgälden 749 953 Inlåningsrepor 2 Motpost till särskilda dragningsrätter 25 90 Derivatinstrument 774 1 048 Från inhemska skulder: Finjusterande transaktioner 384 271 Emitterade skuldcertifikat 3 Bankkonton 0 0 Kontantdepåer 35 40 422 311 Summa 1 196 1 359 Not 32 Nettoresultat av finansiella transaktioner 2012 2011 Priseffekt 2 763 1 056 Valutakurseffekt 3 366 847 Guldvärdeeffekt Summa 603 209 Priseffekten innefattar realiserade kursvinster och -förluster på värdepapper om (1 221) samt orealiserade kursförluster på värdepapper om (165) som förts till resultatet till följd av nedskrivning av värdepappersinnehavet. Valutakurseffekten innefattar realiserade valutakursvinster och -förluster om (87) samt orealiserade valutakursförluster om som förts till resultatet till följd av nedskrivning av valutainnehavet (760). Not 33 Avgifts- och provisionsintäkter Posten innefattar års- och transaktionsavgifter för RIX-systemet med (70). Not 34 Avgifts- och provisionskostnader Posten innefattar främst depå- och transaktionskostnader för valutareservsförvaltningen. Not 35 Erhållna utdelningar erhöll en utdelning från BIS på (51). Not 36 Övriga intäkter 2012 2011 Mottagna ej inlösta kontanter 2 3 Ersättning för infärgade sedlar m.m. 2 3 Skuldavskrivna mynt 24 142 Skrotförsäljning mynt 16 Sida 3 1 Investeringskonton 2 Övrigt 3 1 Summa 34 168 Posten Skuldavskrivna mynt avser 2012 en avskrivning av utelöpande minnesmynt på utgåvor äldre än . avser samma post en avskrivning av utelöpande 50-öresmynt som upphörde att lösa in . Skrotförsäljningen avser 2011 försäljning av de 50-öresmynt som lämnats in till . Intäkterna från Sida avser ersättning för experthjälp till centralbanker i några utvecklingsländer. skrev av skulden motsvarande kvarvarande investeringskonton med anledning av att den preskriberats. 2012 2011 Löner och andra ersättningar 223 214 Tillgångsförda löner 1 2 Sociala avgifter 70 67 Pensionspremier 40 49 Pensionsutbetalningar 16 17 Förändring av pensionsskulden 12 4 Särskild löneskatt 14 15 Utbildning 5 4 Personalrepresentation 2 3 Övrigt 9 9 16 16 Summa 366 372 Pensionspremier har utbetalats i enlighet med pensionsavtal för arbetstagare hos staten med flera, PA 03 och PA-91. Posten Pensionsutbetalningar avser utbetalningar dels till pensionärer med avgångsdag , dels till personer som beviljats delpension alternativt pensionsersättning . Personalrepresentationskostnader om (2,9) avser kostnader för kost, logi och aktiviteter i samband med bland annat interna kurser, konferenser, personalfester samt informationsmöten. Löner och andra ersättningar till ledamöterna i direktionen uppgick till , fördelat enligt följande. 2012 2011 2,0 1,9 2,3 2,1 2,1 Per 2,2 2,2 2,1 2,1 2,1 2,1 Karensperiodlön 0,1 4,5 Summa 13,0 17,0 Därutöver erhöll riksbankschefen styrelsearvode om (0,7) från (). I enlighet med fullmäktiges beslut görs avdrag från riksbankschefens bruttolön med ett belopp motsvarande hans styrelsearvode från BIS. Posten Karensperiodlön avser och . Fullmäktige har beslutat att direktionsledamöterna under den lagstiftade karensperioden, på högst efter att anställningen upphört, ska erhålla full lön för anställning utan tjänstgöringsskyldighet, dock med avräkning för eventuell inkomst av annan tjänst . beslutade fullmäktige att direktionsledamöter som väljs efter detta datum erhåller ersättning . Enligt ett fullmäktigebeslut om riktlinjer för pensionsvillkoren för direktionsledamöter från ska föreskriften (RFS 1996:4) om tillämpningen av förordningen (1995:1038) om statliga chefspensioner m.m., som utfärdats av förvaltningsstyrelse, tillämpas för direktionsledamöter. Enligt denna föreskrift ska äldre bestämmelser dock tillämpas för den som omfattades av den upphävda förordningen om förordnandepension. Förordningen (1995:1038) om statliga chefspensioner m.m. har upphävts och ersattes av förordningen (2003:55) om avgångsförmåner för vissa arbetstagare med statlig chefsanställning. Enligt denna förordning ska de nya bestämmelserna tillämpas . Bestämmelserna i förordningen om statliga chefspensioner ska dock fortfarande tillämpas på den som hade en sådan chefsanställning som avses i förordningen, om arbetstagaren i oavbruten följd fortsätter sin anställning. Vidare ska bestämmelserna i den tidigare upphävda förordningen om förordnandepension m.m. fortfarande tillämpas på den som tidigare omfattades av denna. Detta innebär följande: För , , , Per och tillämpas förordningen (2003:55) om avgångsförmåner för vissa arbetstagare med statlig chefsanställning. För tillämpas samma förordning med undantag för en minskning av inkomstgarantin för pensionen från IMF. kan vidare enligt rådande ordning komma att få en viss pension från BIS. Denna betalas ut till styrelseledamöter som innehaft sitt uppdrag i BIS , men först när de uppnått . Pensionen beräknas på basis av utbetalda styrelsearvoden och uppgår till av dessa. För tillämpas den äldre förordningen (1991:1160) om förordnandepension m.m. För tillämpas den äldre förordningen (1995:1038) om statliga chefspensioner m.m. Medelantalet årsarbetskrafter uppgick till 351 (340), varav 151 (143) kvinnor och 200 (197) män. Antalet årsarbetskrafter uppgick till 354 (332). Den totala sjukfrånvaron uppgick (1,2) av de anställdas sammanlagda arbetstid. Sjukfrånvaron av uppgick (22,6) av den totala sjukfrånvaron. Kvinnors sjukfrånvaro i relation till den sammanlagda ordinarie arbetstiden för kvinnor uppgick (1,7), och mäns sjukfrånvaro i relation till den sammanlagda ordinarie arbetstiden för män uppgick (0,9). Av tabellen nedan framgår sjukfrånvaron för respektive åldersgrupp i relation till den sammanlagda ordinarie arbetstiden för åldersgruppen. 2012 2011 eller äldre Not 38 Administrationskostnader 2012 2011 Information, representation 8 10 Transport, resor 15 14 Konsultuppdrag 48 46 Övriga externa tjänster 81 73 IT-drift 55 51 Ekonomipris 13 16 Kontors- och fastighetsdrift 43 44 Övrigt 6 7 Summa 269 261 I informationskostnader ingår kostnader för löpande publikationer, bland annat de penningpolitiska rapporterna, de finansiella stabilitetsrapporterna och årsredovisningen. Representationskostnaderna uppgick till (3,7). I posten Transport, resor ingår förutom resekostnader även kostnader för transporter av sedlar och mynt. Konsultkostnaderna uppgår till (46). I detta belopp ingår bland annat kostnaderna för IT-konsulter om (30), varav konsultstöd i samband med utkontrakteringen av IT-driften svarar för (3) och byte av integrationsplattform svarar för (7). Inom Övriga externa tjänster är kostnaden för statistikleveranser om (47) den enskilt största posten. Den avser främst ersättning till SCB för framtagande av bland annat betalningsbalans- och finansmarknadsstatistik. Därtill ingår revisionsarvode till och fullmäktiges revisorer med (1). I posten IT-drift ingår licenskostnader om (38). I posten Ekonomipris ingår prissumman om (10) och administrationskostnader för detta pris om (6,5). De största posterna inom kostnadsgruppen Kontors- och fastighetsdrift består av ombyggnad och underhåll av , (8), och lokalhyror, (14). Not 39 Avskrivningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar Under denna post redovisas planenliga avskrivningar av de materiella och immateriella anläggningstillgångarna. Not 40 Sedel- och myntkostnader Av den totala kostnaden för sedlar och mynt på (10) avser (9) brukssedlar, (0) bruksmynt och (1) minnesmynt. Not 41 Övriga kostnader Under posten Övriga kostnader redovisas kostnader av engångskaraktär. Not 42 Inom linjen förda poster Ställda säkerheter Vid utgången av 2012 har inga värdepapper ställts som säkerhet i samband med utländska värdepappersrepor (). Ansvarsförbindelser Utestående ersättningskrav uppgick vid utgången av 2012 till (3). Åtagande mot att ställa medel till förfogande för att dela ut ett pris i ekonomisk vetenskap till minne och administrationskostnader för detta pris. Åtagandet uppgick till (16,5). Förbindelse att till betala kompletteringsersättning om så erfordras på grund av värdesäkringen av de pensionsförmåner som den försäkrade har rätt till. Åtagandet avser personal som 1971 övergick från till AB (numera ). Eventualtillgångar Vid utgången av 2012 hade inga utestående ersättningsanspråk (). Utlånings- och växlingsåtaganden med IMF Särskilda dragningsrätter 46 133 47 994 Reservposition 16 664 18 362 , NAB, bilateralt lån 39 110 42 004 Summa 101 907 108 360 Av tabellen ovan framgår återstående utlånings- och växlingsåtaganden enligt avtal med IMF utöver det som redovisas i balansräkningen. Se not 2. Åtagandet avseende särskilda dragningsrätter innebär enligt IMF-stadgarna att är skyldig att köpa särskilda dragningsrätter (SDR) så att innehavet uppgår till högst sammanlagda nettotilldelning av SDR. Inom detta åtagande ryms även stående arrangemang att köpa SDR inom ett spann mellan av sammanlagda nettotilldelning av SDR. Åtagandet avseende reservpositionen innebär att är skyldig att växla saldot på IMF:s kronkonto till utländsk valuta. Åtagandet avseende (General to Borrow) och NAB (New Arrangements to Borrow) om kreditarrangemang för IMF innebär att är skyldig att till IMF låna ut ett belopp som uppgår till högst 4 440 miljoner SDR (4 440), vilket motsvarar (46 893). Dessa avtal aktiveras endast under särskilda omständigheter och syftar till att tillfälligt förstärka IMF:s utlåningskapacitet utöver de medel som är tillgängliga under insatskapitalet. Åtagandet avseende bilateralt låneavtal med IMF innebär att är skyldig att låna ut ett SDR-belopp motsvarande totalt , vilket motsvarar (22 018). Denna utlåning förutsätter att den ryms inom ramen för GAB- och NAB-utlåningen. insatskapital (kvot) i IMF är 2 395,5 miljoner SDR. har bemyndigat regeringen att öka kvot i IMF så att den uppgår till totalt högst 4 430 miljoner SDR. har vidare bemyndigat att betala det nödvändiga kvotbeloppet till IMF. IMF har ännu inte fattat något slutligt beslut om kvothöjningen. IMF:s förslag till kvothöjning bygger på att åtagande i IMF:s nya lånearrangemang NAB minskas i ungefär motsvarande omfattning, vilket innebär att totala åtagande gentemot IMF i princip inte utökas till följd av kvothöjningen. Utöver ovanstående undertecknade efter medgivande ett avtal om kredit till IMF med ett belopp om 6 700 miljoner SDR, vilket motsvarar . För att IMF ska kunna utnyttja detta avtal krävs att IMF:s kvarvarande medel för utlåning understiger 100 000 miljoner SDR. Utbetalningsavtal Åtagande att efter eventuell anfordran till BIS betala återstående av det nominella värdet av aktieinnehav i BIS. Åtagandet uppgick vid utgången av 2012 till 65 miljoner SDR (65), vilket motsvarar (687). Inlåningsavtal Avtal med BIS som innebär att har möjlighet att låna utländsk valuta. Avtal med ECB som innebär att har möjlighet att låna euro i utbyte mot svenska kronor. Något belopp har inte utfästs i avtalet. beslutade att valutareserven ska förstärkas med utländsk valuta till ett belopp motsvarande . har därefter lämnat en framställning till Riksgälden om att denna myndighet för räkning möjligt upptar lån med detta belopp. /13 beslutade Riksgälden att ta upp lån i enlighet med framställning. Merparten av det beslutade beloppet lånades ut till . Resultaträkning och balansräkning fördelade på verksamhetsområden Av tabellen nedan framgår nettointäkter och kostnader fördelade på verksamhetsområden. Uppgifterna anges i . Resultat Netto- intäkter Kostnader Resultat Penningpolitik 4 180 176 2 194 192 Finansiell stabilitet 60 161 101 54 140 86 Betalningssystem 71 61 10 70 66 4 Kontanthantering 5 106 111 125 106 19 2 502 90 2 412 4 370 91 4 279 Statistik 0 85 85 0 77 77 Ekonomipris och fullmäktige m.m. 17 Summa 2 634 700 1 934 4 624 694 3 930 De fördelade andelarna ska så nära som möjligt spegla den verkliga förbrukningen av de resurser som tas i anspråk inom varje verksamhetsområde. Principen är att kostnaderna och intäkterna i så hög grad som möjligt direkt ska föras till respektive verksamhetsområde utan inblandning av någon fördelningsnyckel. Fördelningsmodellen utgår från uppställningen i resultat- och balansräkningen, där förvaltningskostnader uppgår till (694) och tillgångar och skulder till (347 917). Fördelning av kostnader Personalkostnader, exklusive IT-personal Personalkostnaderna för de medarbetare som är direkt involverade i ett verksamhetsområde har fördelats utifrån faktisk lönekostnad. Lönekostnaderna för de medarbetare som ingår i stödfunktionerna har fördelats med hjälp av en fördelningsnyckel. Den oftast förekommande nyckeln utgörs av antalet direkt involverade medarbetare i förhållande till det totala antalet direkt involverade medarbetare inom alla verksamhetsområden. Totalt är cirka 219 medarbetare, eller av totalt 354, direkt involverade i något verksamhetsområde. De resterande 135 medarbetarna finns inom stödfunktionerna, främst IT, transport och bevakning, fastighet och internservice. Administrationskostnader, exklusive IT-kostnader processredovisning innebär att administrationskostnaderna fördelas direkt per verksamhetsområde vid fakturaregistreringen. En stor del av kostnader är dock gemensamma kostnader, till exempel kostnader för lokaler, fastighetsskötsel, säkerhet och bevakning. Dessa kan inte direktfördelas utan har fördelats med hjälp av fördefinierade nycklar, oftast bestående av antalet direkt involverade medarbetare per verksamhetsområde i förhållande till det totala antalet direkt involverade medarbetare inom alla verksamhetsområden.