frsrdg · H004RB1 · 2013-02-11 00:00:00 — Inflationsmått Statistiskt mått på inflation, se exempelvis KPI eller KPIF. Kontracykliska kapitalbuffertar Reserver av kapital som banker ska hålla för att skydda sig mot förluster som kan följa efter en period av en alltför kraftig kredittillväxt. KPI, konsumentprisindex Statistiskt mått på prisnivån. Beräknas av () . inflationsmål är uttryckt i termer av den årliga procentuella förändringen i KPI. KPIF, konsumentprisindex med fast bostadsränta Se KPI. Till skillnad från KPI påverkas inte KPIF direkt av förändringar i bostadsräntorna. Kärnprimärkapital Primärkapital med avdrag för kapitaltillskott och reserver som får ingå i kapitalbasen som primärt kapital enligt 3 kap. 4 § lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora exponeringar. LCR, Liquidity Coverage Ratio eller kortfristig likviditetskvot Mått på en banks förmåga att hantera utflöde av likviditet . LCR på innebär något förenklat att en banks likviditetsreserv är tillräckligt stor för att banken ska kunna hantera ett oväntat likviditetsutflöde utan att fallera. Likviditet Mått på ett företags eller en organisations betalningsförmåga på kort sikt. Kan även beskriva hur snabbt det är möjligt att omsätta en tillgång i pengar. Likviditetsstöd Åtgärder som en centralbank kan vidta för att stödja ett eller flera finansinstituts betalningsförmåga på kort sikt i syfte att undvika en allvarlig störning i det finansiella systemet och stärka förtroendet för betalningsväsendet. Makrotillsyn Åtgärder för att upptäcka, övervaka och förebygga risker i det finansiella systemet som hotar den finansiella stabiliteten. Massbetalningar Massbetalningar är ett samlingsnamn på betalningar mellan privatpersoner, företag och myndigheter. De sker i stort antal och utgör merparten av antalet betalningar i ekonomin. Massbetalningar uppstår exempelvis vid försäljningsställen där köpare och säljare möts direkt eller vid distansbetalningar vid till exempel köp av varor på internet. Andra exempel är räknings-, leverantörs- och löneutbetalningar. Medieakademin Samarbetsprojekt mellan , , och TNS Gallup (tidigare NFO Infratest). Medieakademin gör bland annat en årligt återkommande undersökning som mäter förtroendet för samhällsinstitutioner, enskilda företag och massmedier. Modifierad duration Mått på hur känsligt värdet på ett räntebärande värdepapper är för förändringar i räntenivån. som procentuell förändring av priset på värdepapperet om räntan stiger . NSFR, Net Stable Funding Ratio eller strukturell likviditetskvot Mått på hur mycket stabil finansiering en bank har i förhållande till sina illikvida tillgångar. Obligation Räntebärande löpande skuldförbindelse som kan ges ut av staten, kommuner, kreditmarknadsbolag, hypoteksinstitut eller större företag. En obligation har lång löptid, . Obligationens nominella belopp återbetalas när löptiden gått ut, och får innehavaren av obligationen periodiska utdelningar (räntor). Ogiltigförklaring av sedlar Att ogiltigförklara sedlar innebär att sedlarna upphör att vara lagliga betalningsmedel. Man kan alltså inte längre betala med de ogiltigförklarade sedlarna. Sedlarna går däremot att lösa in på under förutsättning att bedömer att det inte finns anledning att anta att de härrör från brottsligt förvärv eller att inlösenförfarandet kan dölja att någon har berikat sig genom brottslig gärning. Penningmarknad Den del av kreditmarknaden där man handlar med instrument som har en löptid på mindre än , till exempel statsskuldväxlar och certifikat. En av penningmarknadens viktigaste funktioner är att säkra tillgången till likviditet för banker och andra finansiella institut. Penningpolitik Åtgärder som en centralbank vidtar för att upprätthålla prisstabilitet i ekonomin. Penningpolitisk motpart med säte eller filial i som är deltagare i och som har tillgång till kreditfaciliteter hos . kan kreditinstitut som valt att inte delta i bli begränsade penningpolitiska motparter för att få tillgång till kreditfaciliteterna. Primärkapital Eget kapital reducerat med föreslagen utdelning, uppskjutna skattefordringar och immateriella tillgångar (till exempel goodwill). I primärkapitalet får också vissa typer av förlagslån ingå. Prisstabilitet Tillstånd där priserna på varor och tjänster ökar endast måttligt eller inte alls. Enligt definition innebär prisstabilitet att inflationen, mätt med konsumentprisindex, begränsas till . Recession Avmattning i ett lands ekonomiska utveckling. Repa, repotransaktion Återköpsavtal som liknar ett kortfristigt lån. lånar ut pengar genom att köpa värdepapper av bankerna. åtar sig att sälja tillbaka dessa värdepapper vid ett bestämt datum för ett något högre pris, där prisskillnaden motsvarar reporäntan. får alltså då tillbaka pengarna, och värdepapperet återgår till den ursprungliga ägaren. Marknadsaktörerna kallar återköp av värdepapper för en omvänd repa. Före den finansiella krisen utfördes reporna vanligtvis . Från engelskans repurchase agreement. Reporänta viktigaste styrränta genom vilken kan styra de korta marknadsräntorna med avsikt att påverka inflationen. Bankerna betalar reporänta när de lånar pengar i via repotransaktioner. Vid tillfällen då bankerna placerar pengar i kan de i stället köpa riksbankscertifikat. Bankerna erhåller reporänta vid placering i riksbankscertifikat. Reporäntebana Prognos för reporäntan för framöver som beräknas leda till att når inflationsmålet om och bidrar till en allmänt god ekonomisk utveckling. Reporäntebanan publiceras som beslut om reporäntan, vilket normalt sett sker . Resursutnyttjande Anger i hur stor utsträckning produktionsresurserna arbete och kapital används. direktion Sex ledamöter som utses av riksbanksfullmäktige med mandatperioder på fem eller . Direktionen ansvarar för verksamhet och fattar beslut om penningpolitiken, frågor om finansiell stabilitet, marknadsoperationer och betalningsväsende. Riksbankscertifikat Värdepapper med kort löptid som ges ut av i syfte att vid behov dra in överskott av likvida medel. När bankerna placerar pengar i genom att köpa riksbankscertifikat erhåller de reporänta. utfärdar riksbankscertifikat med en löptid på normalt , det vill säga samma löptid som för repan. Riksbanksfullmäktige Elva ledamöter och lika många suppleanter som utses av och har samma mandatperiod som riksdagsledamöterna. Utser i sin tur de sex ledamöterna i direktion, följer upp verksamhet och beslutar bland annat om utformningen av sedlar och mynt. Riksbankslagen Lagen (1988:1385) om riksbank som fastställer mål och arbetsuppgifter. Riskvägda tillgångar Tillgångar på balansräkningen och åtaganden utanför balansräkningen summerade, värderade och riskvägda enligt gällande kapitaltäckningsregler. , betalningssystem Centralt betalningssystem som hanterar betalningar till och från bankernas konton hos . fungerar som bankernas bank för betalningar i svenska kronor. Räntenetto Ränteintäkter från utlåning minus räntekostnader för upp- och inlåning. Ränterisk Risken för att värdet på ett räntebärande värdepapper sjunker till följd av att marknadsräntorna stiger. Ränteswap Se swapavtal. SCB, Central förvaltningsmyndighet för den officiella statistiken och för annan statlig statistik i . SDR, Special Drawing Rights eller särskilda dragningsrätter Reservtillgång som skapats av IMF för tilldelning till medlemsländerna. Värdet på SDR beräknas som en korg av dollar, euro, yen och pund. Seignorage Inkomster som en centralbank får på sin sedel- och myntutgivning. Motsvarar avkastningen på de av tillgångar som svarar mot utelöpande sedlar och mynt minskad med totala kostnad för kontanthantering. Sharpekvot Mått på en portföljs riskjusterade avkastning. Beräknas som portföljens avkastning utöver den riskfria räntan i relation till dess risk mätt som standardavvikelse. undersöknings- och seminarieverksamhet som drivs gemensamt av masskommunikation (JMG), samt offentlig sektor (CEFOS) vid . SNS, och Samhälle Politiskt oberoende ideell förening bestående av opinionsbildare och beslutsfattare i privat och offentlig sektor. Har som mål att genom forskning, möten och bokutgivning bidra till debatt och beslut i samhällsfrågor som baseras på vetenskap och saklig analys. Standardavvikelse Statistiskt mått som beskriver hur mycket de olika värdena för en variabel avviker från medelvärdet. Om de olika värdena ligger samlade nära medelvärdet blir standardavvikelsen låg, medan värden som är spridda långt över och under medelvärdet ger en hög standardavvikelse. Stibor, Interbank Offered Rate Räntor som ett antal banker i genomsnitt anger att de kan erbjuda varandra för lån utan säkerhet i svenska kronor. Stibor bestäms för åtta olika löptider och används som referensränta vid prissättningen av olika finansiella kontrakt i svenska kronor motsvarande . Stibor har stor betydelse för räntesättningen i , fördelningen av kapital i samhället och de finansiella marknadernas funktionssätt. Stresstest Analys av olika scenarier för att bedöma vilken motståndskraft bankerna, hushållen eller andra enheter har mot oväntade och negativa händelser. Styrräntor Räntor som en centralbank sätter i penningpolitiskt syfte. I är det reporäntan samt in- och utlåningsräntan till banksystemet. Swapavtal Avtal som två parter ingår för att byta ut en valuta eller en ränta mot en annan valuta respektive ränta under en i förväg bestämd tidsperiod och i enlighet med vissa villkor. Säkerställda obligationer Obligationer där obligationsinnehavaren har säkerhet i vissa tillgångar. Vad gäller svenska säkerställda obligationer kan dessa tillgångar utgöras av krediter som lämnats mot inteckning i fast egendom samt offentliga krediter. TCW-index, Total Competitiveness Weights Index Index som mäter värdet av den svenska valutan gentemot en korg av flera andra valutor. Om TCW-indexet stiger betyder det att den svenska valutan har försvagats, det vill säga det har blivit dyrare att köpa korgen av andra valutor med svenska kronor. VaR, Value-at-Risk Statistisk metod som beskriver den största potentiella förlust vid en investering som med en viss statistisk säkerhet (konfidensnivå) kan uppstå . Används för att mäta risken i en specifik tillgång eller i en portfölj av tillgångar. tillämpar konfidensnivån och perioden . Valutakurs eller växelkurs Värdeförhållande mellan två valutor, det vill säga det pris till vilket en valuta kan växlas mot en annan. Valutapolitik Åtgärder som en centralbank vidtar för att påverka den egna växelkursen i förhållande till andra valutor. Kallas också växelkurspolitik. I beslutar regeringen huruvida växelkursen ska vara rörlig eller fast. har sedan till uppgift att sköta den dagliga politiken inom ramen för det beslutade systemet. Valutareserv Se guld- och valutareserv. Valutaswap Se swapavtal. ORDLISTA 2012/13:RB1 16.42 2012/13:RB1 ORDLISTA 16.42 Per riksbankschef riksbankschef riksbankschef