frsrdg · H004NR1 · 2013-01-01 00:00:00 — 1 HUVUDDRAGEN FöR VERKSAMHETEN 2012 2012/13:NR1 16.42 2012/13:NR1 1 HUVUDDRAGEN FöR VERKSAMHETEN 2012 16.42 16.42 svenska delegations berättelse om verksamheten Sammanfattning svenska delegation överlämnar härmed den bifogade berättelsen om sin verksamhet . Berättelsen innehåller en redogörelse för rådets extra session och rådets 64:e session den 29 oktober1 november samt en översikt över rådets övriga verksamhet . 1 HUVUDDRAGEN FöR VERKSAMHETEN 2012 2012/13:NR1 16.42 2012/13:NR1 1 HUVUDDRAGEN FöR VERKSAMHETEN 2012 16.42 1 Huvuddragen för verksamheten 2012 3 2 delegation 9 3 extra session i 13 4 64:e session den 30 oktober1 16 5 Presidiet 40 6 Utskotten och kontrollkommittén 47 7 Den parlamentariska 74 8 Den arktiska parlamentarikerkonferensen 77 9 Det parlamentariska 80 Bilaga 1 svenska delegation 2012 82 Bilaga 2 Framställningar, rekommendationer och interna beslut 84 Bilaga 3 Resolution antagen vid det fjärde internationella forumet för unga politiker från och de nordiska länderna 105 Bilaga 4 Resolution antagen vid den 21:a parlamentariska , 109 Bilaga 5 Resolution antagen vid den tionde arktiska parlamentarikerkonferensen, 114 Bilaga 6 ramprogram 119 1 Huvuddragen för verksamheten 2012 1 HUVUDDRAGEN FöR VERKSAMHETEN 2012 2012/13:NR1 16.42 2012/13:NR1 1 HUVUDDRAGEN FöR VERKSAMHETEN 2012 16.42 I samarbetar de nordiska ländernas parlament och regeringar. Samarbetet grundas på som undertecknades 1962 och som har reviderats . Enligt det ska samarbetet omfatta sociala och rättsliga frågor, kultur, ekonomi och näringsliv, kommunikationer, miljö och säkerhet. utesluter inte samarbete även på andra områden. har varit aktivt även vad gäller utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete i . När det är lämpligt samordnar de nordiska länderna sitt agerande i EU, FN och andra internationella sammanhang. Begreppet nordisk nytta är grundläggande. Det innebär att de nordiska länderna samarbetar om sådant de kan göra bättre tillsammans än om de agerar var för sig. Det handlar om att ge medborgarna möjlighet att studera, arbeta eller driva företag i hela utan att nationsgränserna är till hinder, att lära av varandras erfarenheter inför reformer på olika samhällsområden och att få genomslag för gemensamma nordiska värderingar i internationella sammanhang, t.ex. i förhandlingar om klimatfrågor eller mänskliga rättigheter. roll är att ta initiativ där man ser problem som kan lösas på nordisk nivå eller där nya möjligheter kan tas till vara genom nordiskt samarbete. Våra samhällen, och världen omkring oss, förändras. Det betyder att de frågor som står i centrum för arbetet varierar mellan olika år och att årsskiftena inte i sig innebär att nya frågor dyker upp eller andra hamnar i bakgrunden. slutsatser får, när en ny fråga tagits upp, oftast formen av en rekommendation som riktas till en eller flera nordiska regeringar, eller till deras samarbetsorgan . följer därefter upp och kontrollerar att rekommendationerna genomförs på bästa möjliga sätt. Den svenska delegationen bidrar till detta inom ramen för arbetet i , men också genom förankring i , kontakter med och med organisationer och enskilda medborgare i olika delar av . I detta avsnitt redovisas några av de sakfrågor och initiativ som varit centrala för den svenska delegationen . De nordiska välfärdssamhällena Globaliseringen, med de krav den ställer på näringsliv och arbetsmarknad, men också andra faktorer som en ökande genomsnittlig livslängd, ökad in- och utflyttning och den tekniska utvecklingen, ger nya möjligheter, men ställer också de nordiska välfärdssamhällena inför nya utmaningar. Olika aspekter av detta har stått centralt i diskussioner . På vissa punkter finns ganska klara skillnader mellan de politiska partierna. har konstaterats att det råder bred enighet över partigränserna om att man vill bevara en rad element som tillsammans kan sägas vara kärnan i den nordiska modellen. Dit hör ett högt deltagande i arbetslivet, också för kvinnor, väl organiserade parter på arbetsmarknaden, ett konkurrenskraftigt och flexibelt näringsliv, generella välfärdsordningar när det gäller t.ex. utbildning, hälsovård och socialförsäkringar, samt jämställdhet och förhållandevis stor ekonomisk jämlikhet. Hur detta ska kunna bevaras och utvecklas var bl.a. temat för den debatt höll med statsministrarna vid årets session. Slutsatsen är att eftersom våra samhällen och de underliggande värderingarna är så lika har vi all anledning att lära av varandra och att samarbeta. En annan viktig slutsats är att vi tillsammans kan dra nytta av att vi inte bara har en högteknologisk industri utan också ligger långt framme på områden som vård, omsorg och miljöskydd. Detta möter stort intresse i vår omvärld. Omvänt har vi intresse av att även utanför skapa förståelse för våra lösningar och utrymme för att utveckla dem. Unga arbetslösa Ett särskilt problem för välfärdssamhället är att så många unga har svårt att ta sig in och få fast fot på arbetsmarknaden. Flera utskott har uppmärksammat olika aspekter av detta. Problemen har ett nära samband med utbildningssystemen och att det kan finnas trösklar vid övergången från studier till arbete. av en nordisk ungdomsårgång, inte minst pojkar och unga med invandrarbakgrund, faller ut ur utbildningssystemen utan att uppnå grundläggande kunskaper. har rekommenderat regeringarna att kartlägga och utväxla goda exempel när det gäller åtgärder inom utbildningsväsendet och arbetsmarknadsåtgärder för unga, samt vidare att se på möjligheter till partnerskap där kommuner, skolor och företag kan samverka för att skapa skräddarsydda utbildningar, kanske i kombination med lärlings- eller praktikplatser. Detta kan diskuteras bl.a. vid det nordiska jobbtoppmöte som statsminister ska vara värd för . vill bidra till det och har begärt att regeringarna inför sessionen senare presenterar en nordisk strategi eller ett krispaket för att möta ungdomsarbetslösheten. Nordiskt utbildningstoppmöte I ljuset av senare års forskning och undersökningar på utbildningsområdet behöver de nordiska ländernas utbildningssystem ses över. Samhällen och näringsliv i världsklass behöver också utbildning i världsklass. Det behövs en skola som gör det möjligt för alla unga att skaffa sig grundläggande kunskaper, men också en bra yrkesutbildning. De nordiska utbildningssystemen ska främja kreativitet, entreprenörskap, samarbetsförmåga och ett livslångt lärande. Syftet med projektet nordisk skola är att skapa förutsättningar för förändring och förnyelse. Vidare föreslår att ett nordiskt utbildningstoppmöte ska arrangeras som startskott för ett långsiktigt och politiskt förankrat utbildningssamarbete inom . Här bör man också se på möjligheterna till ökad rörlighet inom för studenter och lärare. Toppmötet skulle samla alla relevanta aktörer på utbildningsområdet regeringar, representanter för lärarnas och pedagogernas organisationer, elev- och föräldraorganisationer, forskare osv. Gränshinder Det formella nordiska samarbetet inleddes utifrån tanken att medborgarna ska kunna röra sig fritt mellan de nordiska länderna, välja var de vill bo och arbeta, driva företag eller annan verksamhet utan att hindras av nationsgränserna. Den nordiska passunionen, den gemensamma arbetsmarknaden och den nordiska socialkonventionen är tidiga uttryck för detta. är inte gränserna som sådana hinder för rörligheten. Det är snarare skillnader i skatte- och avgiftssystem, sociala förmåner eller regler på arbetsmarknaden som skapar svårigheter. Samhällsutvecklingen gör att sådana regelverk tillkommer, försvinner eller reformeras. Varje ändring rymmer en risk för att nya gränshinder uppkommer, och därför står arbetet med att förebygga och avskaffa gränshinder ständigt högt på dagordning. tog initiativ till att gränshinderfrågor debatterades i alla de nordiska parlamenten . Därefter sammanställdes goda idéer och lösningsförslag. Resultatet blev en rekommendation i 16 konkreta punkter under rubrikerna Bosättning, Medborgerliga rättigheter, Arbete och Studier, där menar att regeringarna relativt enkelt borde kunna avskaffa hinder för rörligheten. Exempelvis att rörelsehindrade ska kunna ta med sig handikappfordon eller ledarhund om de flyttar över en gräns, att arbetslöshetsförsäkringarna samordnas så att man har kvar kvalifikationstiden eller att se till att unga kan anta praktikplatser även i andra nordiska länder. Ett annat viktigt förslag är att inrätta en nordisk ombudsmannainstans, som skulle stärka medborgarnas möjlighet att få de rättigheter de faktiskt har enligt de nordiska överenskommelser som finns. Det förekommer att myndigheter i olika länder tolkar samma bestämmelse på olika sätt, eller att det är svårt att få korrekt information om vad som gäller. En särskild fråga som har med både gränshinder och arbetsmarknad att göra är ömsesidigt erkännande av yrkesutbildningar. Regeringarna bör ingå ett avtal om detta, anser . Det kan kräva att man utarbetar gemensamma kriterier för vad som ska krävas i olika yrken, men det är svårt att se att kraven skulle behöva vara olika inom . Där så undantagsvis är fallet bör regeringarna se till att det finns kompletterande utbildning tillgänglig för dem som har behörighet i ett annat nordiskt land. Alkohol- och tobakspolitik ur ett folkhälsoperspektiv De nordiska länderna har en jämförelsevis restriktiv politik när det gäller både alkohol och tobak. Ändå avlider tiotusentals nordbor till följd av alkoholmissbruk eller tobaksrökning. Många fler drabbas av skador eller sjukdomar som har samband med alkohol eller tobak. Det mänskliga lidandet är betydande, även för anhöriga och andra närstående. har därför ett viktigt tema varit att se på användningen av alkohol och tobak ur ett folkhälsoperspektiv. har sökt vägar att minska skadeverkningarna, med tonvikt på attityder, marknadsföring och reklam, samt socialt ansvar. En vision är ett tobaksfritt . På kortare sikt till 2020 vill rådet utifrån dagens forskning samla de mest effektiva åtgärderna till en strategi för att reducera alkoholrelaterade problem. Vidare bör forskningen om samband mellan bruk av alkohol eller tobak och olika typer av sjukdomar stärkas. Ett förbud mot reklam som riktar sig till unga bör övervägas. För yrkeschaufförer och för personer som dömts för rattonykterhet bör alkolås vara obligatoriskt. En gräns på för alla motordrivna fordon i är en annan rekommendation. Språkförståelse Viktiga delar av det nordiska samarbetet bygger på att vi förstår varandras språk. En aspekt har med gränshinder att göra om vi inte förstår varandra uppstår praktiska hinder för arbete eller studier i andra nordiska länder, för gemensamma affärs- eller kulturprojekt, för samarbete över gränserna om vård, sjuktransporter eller räddningstjänst. En annan aspekt är att språkförståelsen gör det möjligt för oss att ta del av ett betydligt större kulturutbud och att lära av varandras erfarenheter än om vi vore begränsade till det egna landet. har länge arbetat med att göra det möjligt för alla att ta del av program som sänds i andra nordiska länders tv-kanaler. Det har visat sig svårt att etablera en gemensam tv-kanal, men den dialog som förts med de nordiska tv-företagen har bidragit till ett ökat produktionssamarbete och ett ökat utbyte av program. har kultur- och utbildningsutskottet tagit fasta på de möjligheter som öppnas genom ny mediateknologi. vill att man prövar möjligheten att etablera en gemensam nordisk filmportal. Den skulle kunna innehålla t.ex. film, teater, dokumentärer och fakta- och aktualitetsprogram och kunna utnyttjas även i undervisningssammanhang. Utskottet arbetar vidare för att de upphovsrättsliga frågor som finns i anslutning till en sådan nordisk portal ska kunna lösas. Kombinationen av klimatförändring och nya teknologier har gjort att det arktiska området väcker ett allt större intresse, inte enbart i de arktiska staterna, utan globalt. Det finns stora naturresurser i form av olja, gas och mineraler, både på land och under havsbotten i det arktiska området. De nya möjligheterna att utvinna dem även på stora havsdjup, och intresset från företag och stater i detta sammanhang, medför även risker. Vi står också inför en situation med ökande sjöfart i , med både fraktfartyg, fiske- och kryssningsfartyg. Det reser frågor om bl.a. militär och civil säkerhet i regionen, om den känsliga arktiska miljön och om hur urbefolkningarnas livsvillkor påverkas. tog ett helhetsgrepp över dessa frågor genom en temasession . välkomnade det avtal om räddning och eftersökning som träffades vid i Nuuk och rekommenderar att ett liknande avtal sluts om oljeutsläpp och liknande. De arktiska staterna ska alltså åta sig att använda den bästa tillgängliga teknologin vid olje- och gasutvinning och att samarbeta om olyckor ändå sker. Det är viktigt att man på förhand avtalar om både arbetsfördelningen och finansieringen av sådana insatser. Inom ramen för det avtalet bör de nordiska länderna, enligt rekommendation, stärka det nordiska samarbetet om havsövervakning i och skapa en nordisk maritim insatsenhet i samarbete mellan de nordiska ländernas kustbevakningar och räddningstjänster. I sammanhanget rekommenderar de nordiska regeringarna att sörja för att urfolkens inuiter, samer m.fl. rättigheter inte kränks genom den ökande aktiviteten kring naturresurserna. Andra rekommendationer rör språk och utbildning samt infrastruktur för forskning och forskarnätverk i . Klimat och energi Även i andra områden än har klimatförändringen, och hur vi hanterar konsekvenserna av den, avgörande betydelse för hur vår framtid kommer att se ut. miljö- och naturresursutskott har fokus på den frågan i dess många dimensioner. Utskottet vill att de nordiska länderna ska axla en ledande roll i det globala klimatarbetet och inte vänta på att alla länder ska komma överens inom ramen för FN-systemet. har antagit rekommendationer som syftar till att ska visa vägen när det gäller t.ex. förnybar energi och klimatvänliga transporter. På initiativ av pågår en gemensam nordisk insats inom forskning och innovation för att öka energieffektiviteten och användningen av förnybar energi i form av t.ex. vindkraft, biogas, solenergi och vågkraft. Vidare rekommenderas regeringarna att utöka möjligheterna för de nordiska finansieringsinstitutionerna (Nordiska investeringsbanken, Nordiska utvecklingsfonden och Nordiska miljöfinansieringsbolaget) att medverka i projekt som rör klimat och förnybar energi inom , men också i närområdena. Transporter En bra infrastruktur för transporter är viktig för att minimera energiförbrukningen och andra miljöeffekter, men naturligtvis också ur ett regionalpolitiskt perspektiv för att förbättra förutsättningar för näringsliv och boende även utanför storstadsområdena. har rekommenderat att kartlägger förutsättningar och behov av gemensamma nordiska insatser för miljömässigt hållbara transportlösningar i samband med t.ex. olje- och gasutvinning i och gruvdrift i norra , och vart ska malmen fraktas, och hur? En annan rekommendation gäller en nordisk strategi snarare än nationella för att utveckla en infrastruktur för transporter på land och till sjöss. Den anknyter till gruvdriften på så sätt att den föreslår en förbättring av mellan och , och en förlängning genom och österut av den. En annan del rör bättre (järnvägs-)förbindelser på sträckorna OsloGöteborgKöpenhamn och OsloStockholm. Vidare rekommenderas en mer långsiktig forskningsinsats för att utveckla ett mer effektivt och miljövänligt system för transporter till lands och till sjöss. 2 DELEGATION 2012/13:NR1 16.42 2012/13:NR1 2 DELEGATION 16.42 Det nordiska samarbetet omfattar , , , och samt de tre självstyrande områdena , och . Den grundläggande ramen för samarbetet är . I ingår 87 valda medlemmar samt representanter för de fem nordiska ländernas regeringar och för och landsstyren och . Samtliga har yttrande- och förslagsrätt. Rösträtt tillkommer endast de 87 medlemmar som väljs av respektive folkrepresentation. I enlighet med består svenska delegation av 20 medlemmar och 20 suppleanter som väljer bland sina ledamöter. Därutöver ingår de statsråd som regeringen utser. Vidare innebär att ska förrätta val av medlemmar och suppleanter. I valet blev flertalet av dem som varit medlemmar respektive suppleanter tidigare omvalda. (M) och (M) lämnade delegationen i samband med valet. Nya medlemmar blev då (M) och (M). lämnade (SD) delegationen och ersattes då av (SD). Vidare har inalles fyra suppleanter lämnat delegationen under loppet av 2012 och därför ersatts av andra ledamöter. De valda medlemmarna och suppleanterna vid utgången av 2012 framgår av bilaga 1. Delegationens ordförande har varit (S) och delegationens vice ordförande (M). I delegationens arbetsutskott har, utöver delegationens ordförande och vice ordförande, (M), (S), (FP) och (S) ingått som ordinarie medlemmar . Efter valet av ny delegation ersattes (M) som medlem av arbetsutskottet av (M). Suppleanter i arbetsutskottet har varit (C), (MP), (KD), (V) och (SD). Den sistnämnde lämnade som nämnts delegationen . (SD) valdes därför till suppleant i arbetsutskottet. Alla riksdagspartier har således varit representerade såväl i delegationen som i dess arbetsutskott. Delegationen har hållit sex möten och arbetsutskottet likaså sex möten. Delegationens ordförande och vice ordförande har deltagit i möten mellan talmannen, utrikesutskottets presidium och delegationspresidierna. Uppföljning och förankring av rekommendationer Den svenska delegationens medlemmar har fortsatt att aktivt följa upp rekommendationer och att förankra dem och de nordiska frågorna allmänt i . Delegationen har översänt de antagna rekommendationerna till relevanta utskott, utsett särskilt ansvariga medlemmar för varje rekommendation och följt hur respektive rekommendation behandlats. Delegationens medlemmar har bl.a. genom motioner, frågor och interpellationer aktualiserat såväl antagna rekommendationer som andra frågor av intresse för det nordiska samarbetet. Medlemmar av delegationen har också utnyttjat den möjlighet ger att ställa frågor till andra nordiska länders regeringar. Dialog med den nordiska samarbetsministern har fortsatt den nära dialogen med den nordiska samarbetsministern (M). Inte minst har den berört planering och prioriteringar för ordförandeskap i 2013. Diskussionen inleddes vid ett särskilt lunchmöte på inbjudan av samarbetsministern. Inför det svenska ordförandeskapet har också den nya ordningen för den samnordiska budgeten, med en särskild s.k. prioriteringsbudget, varit aktuell. Gränshinderarbetet i allmänhet, den påbörjade översynen av formerna för detta och olika konkreta gränshinder har fortlöpande uppmärksammats. Den översyn av den nordiska informationsverksamheten i de baltiska staterna och i nordvästra som inleddes har också varit ett samtalstema. Vidare har bl.a. och problem i samband med det nordiska skatteavtalet tagits upp. Seminarium med nordiska institutioner i I syfte att upprätthålla kontakterna med de nordiska institutioner som finns i och att diskutera deras aktuella verksamhet arrangerade svenska delegation ett seminarium i . Direktörerna för NORDREGIO och Välfärdscenter presenterade respektive institution och illustrerade verksamheten genom att redovisa några aktuella projekt exempelvis om kvinnors företagande i glesbygd och unga på kanten. Inom ramen för seminariet diskuterades också aktuella frågor inom och för Hallå kontor i . Seminarium om nordiskt CSR-arbete Inom har i olika sammanhang förts diskussioner om hur rådets natur- och miljöpris, och framför allt de projekt som belönats med det priset, skulle kunna göras mer kända. Tanken på ett seminarium i väcktes och utvecklades till ett seminarium om nordiskt CSR-arbete (Corporate Social Responsibility) mer allmänt. Bakgrunden var att prisvinnaren 2011, , fått priset inte bara för sitt miljöarbete utan också för sitt sätt att engagera sin personal i detta. Seminariet, som delegationen arrangerade i samarbete med miljö- och naturresursutskott och i , hölls i andrakammarsal med ett 70-tal deltagare. Utöver företrädare för medverkade bl.a. företrädare för , och LO. Seminariet avslutades med en paneldebatt om olika aspekter av CSR-arbetet miljö, internationell handel och ansvar för såväl egen personal som arbetstagare hos underleverantörer. Seminarium om människohandel Två medlemmar av svenska delegation deltog i en arbetsgrupp inom ramen för den parlamentariska om internationell människohandel, s.k. trafficking. De, och andra medlemmar, har i olika sammanhang följt upp det arbetet, dels inom ramen för manliga nätverk, dels genom deltagande i konferenser och möten på temat. Det är bakgrunden till att den svenska delegationen önskade gå igenom vad som hänt sedan fenomenet trafficking uppmärksammades i för omkring och redovisa den aktuella situationen. I samarbete med manliga nätverk anordnades ett seminarium på temat. Det ägde rum och öppnades av vice talman (FP). Representanter för , Östersjöstaternas råd och fanns bland inledningstalarna. Delegationens informationsverksamhet utdelas . Syftet är att ge journalister möjlighet att undersöka och rapportera om förhållanden i de nordiska länderna och om det nordiska samarbetet. Stipendiesumman 2012 var för del . Inom den ramen beviljades fem svenska journalister stipendier. I takt med att deras projekt genomförs rapporterar de till delegationen. Den svenska delegationen har fortsatt samarbetet med i Fokus, det nordiska informationskontoret i , bl.a. genom samarrangemang i form av möten och seminarier. Den starka folkliga förankringen av det nordiska samarbetet har avspeglats i att många frivilligorganisationer är engagerade på olika sätt. Delegationens medlemmar och suppleanter har medverkat vid ett flertal organisationers arrangemang . intar en särställning vad gäller frivilligorganisationernas nordiska kontakter. Därför samverkar delegationen i sitt informationsarbete med genom ett särskilt samarbetsavtal. Delegationen har också nära kontakt med . Hallå är en av Nordiska ministerrådets informationstjänster och finns i alla de nordiska länderna. Syftet är att underlätta såväl privatpersoners som företags rörlighet inom . Detta sker genom att man dels på internet, dels via direkta kontakter förser privatpersoner och företag med information om villkoren för bl.a. flytt, arbete, studier och etablering i andra nordiska länder, som underlag för deras beslut. Hallå bidrar också till och ministerrådets fortsatta arbete med gränshinderfrågor genom att göra sammanställningar över de frågor och klagomål som inkommit. Övrigt svenska delegation utser representanter i de permanenta kommittéerna för den Arktiska parlamentarikerkonferensen respektive den parlamentariska . Vidare deltar medlemmar av delegationen, direkt eller via , i parlamentarikermöten om EU:s nordliga dimension och i parlamentariska kontakter inom . Därmed uppnås en samordningseffekt i fråga om verksamheten i dessa delvis överlappande samarbetsstrukturer i norra och engagemang i dem. Även andra ledamöter av än de som ingår i svenska delegation har möjlighet att delta i de större konferenser som hålls varje eller . Samarbetsorganens verksamhet , och delegationens arbete i dem, redovisas under respektive avsnitt nedan. Det regionala samarbetet medför också deltagande i, och ibland värdskap för, vissa arrangemang som inte formellt är en del av dessa samarbetsstrukturer. Ett sådant, som börjar etableras som en tradition, är Forum för unga parlamentariker i nordvästra och . Syftet är att öka kontakterna mellan en ny generation politiskt aktiva och att diskutera frågor av vikt för de berörda länderna och deras framtida samarbete. Ett första sådant forum arrangerades i . Erfarenheten därifrån ledde till att ett andra forum hölls i och ett tredje i . stod svenska delegation värd för ett fjärde forum, som samlade ett 50-tal deltagare varav sju yngre ledamöter av .