frsrdg · H004RB1 · 2013-02-11 00:00:00 — 2012/13:RB1 16.42 2012/13:RB1 16.42 16.42 Årsredovisning för riksbank för Sammanfattning hade följande ekonomiska utfall och händelser stor betydelse för verksamhet: Utvecklingen i euroområdet fortsatte att påverka den svenska ekonomin. Tack vare starka statsfinanser behövde , till skillnad från flera andra europeiska länder, inte genomföra några finanspolitiska åtstramningar. Kronan förstärktes , vilket bidrog till att importpriserna och inflationstrycket sjönk. Den svaga utvecklingen i euroområdet medförde dock att tillväxten på de svenska exportmarknaderna dämpades och tillväxtutsikterna för hela den svenska ekonomin försämrades. De statsfinansiella problemen i euroområdet påverkade i stor utsträckning utvecklingen på de finansiella marknaderna. Oron på marknaderna ökade under årets första månader, för att åter minska då och länderna i euroområdet annonserade och beslutade om en rad åtgärder som skulle underlätta finansieringen för de skuldtyngda länderna och deras banker. De svenska bankerna påverkades i liten utsträckning av oron på de finansiella marknaderna och hade god tillgång till marknadsfinansiering. Den osäkra situationen i framför allt euroområdet medförde att riskerna för det svenska finansiella systemet var förhöjda som åtaganden mot () ökade. Trots att oron på de finansiella marknaderna avtog fortsatte krisen i euroområdet att inrymma mycket stora och svårbedömda risker. För att säkerställa möjligheten att värna den finansiella stabiliteten beslutade att förstärka valutareserven. sänkte reporäntan : , och . uppgick reporäntan till . Reporäntebanan sänktes något jämfört med tidigare bedömning, för att lämnas oförändrad då den återigen justerades ned. Därefter sänktes räntebanan ytterligare vid samtliga tre beslutstillfällen. Penningpolitiken blev således betydligt mer expansiv . Sammantaget sänktes reporäntan medan reporäntebanan sänktes och . Inflationen mätt som en förändring av konsumentprisindex (KPI) var . Inflationstakten minskade från till . Inflationen mätt med KPI med fast bostadsränta (KPIF) var i genomsnitt . Enligt bedömning ökade den totala produktionen (mätt med BNP) i 2012. Arbetslösheten ökade från 2012. Analysen av måluppfyllelse visade att KPI-inflationen i i genomsnitt uppgick till , vilket är under inflationsmålet på . Mätt med KPIF uppgick inflationen till . Reformarbetet kring framtida regelverk och förbättrad tillsyn i det finansiella systemet fortsatte . deltog i arbetet i olika internationella forum och genomförde egna utredningar. Bland annat tog fram tre särskilda rapporter: en studie över hur den svenska referensräntan Stibor bestäms, en undersökning av olika verktyg för makrotillsyn och en analys av kontracykliska kapitalbuffertar i svenska banker. och inrättade ett temporärt samverkansråd för att utveckla samarbetet kring analysen av systemrisker, finansiell stabilitet och makrotillsyn. Rådet höll två möten . fattade beslut om den konstnärliga utgångspunkten för utformningen av nya svenska sedlar och mynt och bestämde en preliminär tidsplan för introduktion av dessa. I enlighet med förslag beslutade att två av de äldre sedlarna utan folieband ska upphöra att vara lagligt betalningsmedel . lämnade en framställning till om att tillsätta en eller flera utredningar för att se över hur regelverket för kontantflödet i bör vara utformat. Jämfört med 2011 minskade resultatet med främst till följd av att ränteintäkterna blev lägre än 2011 till följd av fallande räntor på merparten av de marknader investerat i. minskade nettoresultatet av finansiella transaktioner med , vilket främst förklaras av nedskrivningar till följd av orealiserade valutakursförluster. Årsredovisningen för riksbank omfattar en förvaltningsberättelse, en balansräkning, en resultaträkning och en kassaflödesanalys samt ett uttalande om den interna styrningen och kontrollen. I förvaltningsberättelsen redogör för hur banken har bedrivit penningpolitiken, främjat ett säkert och effektivt betalningsväsende samt utfört övriga uppdrag under räkenskapsåret. I enlighet med 10 kap. 3 § lagen (1988:1385) om riksbank lämnar direktion denna redovisning för verksamhet till , och riksbanksfullmäktige. att fastställer resultaträkning och balansräkning enligt förslaget i årsredovisningen för . (ordförande), (förste vice ordförande), , Per , och har deltagit i beslutet. har varit föredragande. SAMMANFATTNING 2012/13:RB1 16.42 2012/13:RB1 SAMMANFATTNING 16.42 FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE 9 uppgifter och roll 9 Året i siffror 11 Ett fast penningvärde prisstabilitet 12 Ett säkert och effektivt betalningsväsende 35 72 Organisation och styrning 82 BALANSRÄKNING OCH RESULTATRÄKNING 97 Redovisningsprinciper 97 Balansräkning 101 Resultaträkning 103 Kassaflödesanalys 104 Noter 107 Resultaträkning och balansräkning fördelade på verksamhetsområden 125 Femårsöversikt 129 INTERN STYRNING OCH KONTROLL 132 ÖVRIGT 133 remissarbete 133 Publikationer 136 riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till minne 2012 138 Ordlista 140 RIKSBANKSCHEFENS KOMMENTAR 2012/13:RB1 16.42 2012/13:RB1 RIKSBANKSCHEFENS KOMMENTAR 16.42 Den svenska ekonomin har klarat sig väl i den internationella finans- och skuldkris som fortfarande pågår på olika håll i världen. Med en rörlig växelkurs och ett inflationsmål som penningpolitiskt ankare har penningpolitiken spelat en central roll för den ekonomiska utvecklingen i . Det har också de extraordinära åtgärder som vidtog tidigare gjort. Även stora bytesbalansöverskott, starka statsfinanser och välkapitaliserade banker har bidragit till det stabila läget i . Det finanspolitiska regelverket har också fungerat väl och bidragit till att skapa både långsiktig stabilitet och ett finanspolitiskt manöverutrymme. Expansiv penningpolitik och aktivt stabilitetsarbete Den svenska ekonomin kunde därför visa motståndskraft mot skuldkrisen i euroområdet och den åtföljande oron på de finansiella marknaderna. Den svaga utvecklingen i omvärlden dämpade dock utsikterna för den svenska tillväxten. Vi sänkte därför reporäntan till . Därefter behöll vi räntan oförändrad. Men den relativt goda tillväxten bromsade in och återhämtningen på arbetsmarknaden fördröjdes som inflationstrycket var lågt. Vi behövde därför sänka räntan ytterligare , till , för att stimulera ekonomin och på så sätt motverka att inflationen blir för låg framöver. Kreditförsörjningen i fungerade väl . De svenska bankerna hade god tillgång till marknadsfinansiering och kunde finansiera sig till lägre pris än många andra europeiska banker. De hade inte heller några problem med att förse svenska hushåll och företag med krediter. Till skillnad från många andra centralbanker behövde vi därför inte vidta några åtgärder för att stimulera ekonomin genom att öka likviditeten i banksystemet. Det svenska banksystemet är nära sammankopplat med internationella marknader och stort i förhållande till den svenska ekonomin. Problem i en bank kan därför sprida sig snabbt till hela systemet, och i händelse av en kris kan de samhällsekonomiska kostnaderna bli mycket stora. Om situationen i euroområdet inte hanteras på ett tillfredsställande sätt kan oron på marknaderna öka, och då riskerar tillgången till marknadsfinansiering att försämras. I en sådan situation blir bankerna sårbara. De svenska bankernas motståndskraft på behöver stärkas ytterligare. Därför rekommenderade vi att bankerna stärker kapitaltäckningen, minskar likviditetsriskerna och förtydligar likviditetsrapporteringen. En stor del av vårt arbete handlade även om att i flera internationella sammanhang utreda och påverka utformningen av finansiella regelverk så att de på bästa möjliga sätt kan minska sannolikheten att finansiella kriser uppstår och, om en kris ändå blir ett faktum, hjälpa oss att hantera den. Genom att delta i finansieringen av Internationella valutafondens låneprogram kunde vi också bidra till att underlätta finansieringen för flera länder som drabbats hårt av sviterna av finans- och skuldkrisen. De olika internationella stödåtagandena har tagit i anspråk delar av vår valutareserv. För att upprätthålla vår beredskap för dessa åtaganden och behålla vår förmåga att agera snabbt om turbulensen i omvärlden skulle öka beslutade vi att utöka valutareserven genom att låna utländsk valuta av Riksgälden. kompletterade vi också vår penningpolitiska verktygslåda genom ett beslut att inrätta en värdepappersportfölj i svenska kronor. På så sätt kan vi se till att det finns nödvändiga system, avtal och kunskaper på plats om vi skulle bli tvungna att snabbt vidta extraordinära åtgärder. Risker med hushållens skuldsättning stimulerar vi den svenska ekonomin genom att hålla reporäntan låg. Vår penningpolitik motverkar på så sätt att inflationen blir för låg framöver. Men vinsterna av att stimulera ekonomin ytterligare måste vägas mot de kostnader som kan uppstå till följd av detta . Detta är särskilt viktigt när situationen i vår omvärld är så turbulent som den har varit . Min erfarenhet av ekonomiska kriser i och i vår omvärld säger mig att hög skuldsättning inte kan ignoreras, oavsett om det gäller skulder i den privata eller den offentliga sektorn. När hushållen har stora skulder blir de sårbara för konjunkturnedgångar, räntehöjningar eller prisfall på bostäder. Med mindre kvar i plånboken köper hushållen mindre, efterfrågan i ekonomin minskar och företagen tvingas att säga upp anställda. Hög skuldsättning gör alltså ekonomin skör, vilket kan få svåra konsekvenser i form av en krympande ekonomi och en stigande arbetslöshet. I , och brottas man med sådana konsekvenser. Jag framförde därför att vi måste göra vad vi kan för att svenska hushåll och den svenska ekonomin inte ska hamna i en liknande situation. Om inte tar hänsyn till skuldsättningen hos hushåll och företag kan konsekvenserna bli allvarliga. Vi beslutade därför att hålla räntan på en nivå som gör att vi kan nå inflationsmålet och stabilisera sysselsättningen i ett lite mer långsiktigt perspektiv som vi tar hänsyn till riskerna för finansiella obalanser. Behov av verktyg och strukturer för makrotillsyn Reporäntan är nödvändigtvis inte det bästa verktyget för att hantera de svenska hushållens skuldsättning. Men det är ett verktyg som har och vars olika effekter jag och mina kolleger i direktionen måste ta hänsyn till. finns ju få andra verktyg som kan användas för att effektivt hantera de här riskerna. Vi fortsatte därför att arbeta aktivt för att utveckla metoder och verktyg för makrotillsyn. Med dessa metoder och verktyg blir det lättare att upptäcka och förebygga systemrisker som kan hota den finansiella stabiliteten och i förlängningen den ekonomiska utvecklingen i landet. Dessa metoder och verktyg kommer också att hjälpa oss att förebygga makrofinansiella risker som kan leda till långa perioder med dålig realekonomisk utveckling och låg inflation. analyserade vi flera makrotillsynsverktyg såsom kontracykliska kapitalbuffertar, sektorvisa riskvikter och olika typer av lånebegränsningar. Vi utredde också hur referensräntan Stibor bestäms och lämnade en rekommendation om hur ramverket för denna ränta bör reformeras. Vårt skarpaste verktyg inom makrotillsynen består dock fortfarande av ord. Som det tydligt framgår av vår kommunikationspolicy för finansiell stabilitet kan vi varna och rekommendera, men när det kommer till verkliga åtgärder är det andra myndigheter som bär ansvaret . Vi har därför utökat vårt samarbete med genom att bilda ett temporärt samverkansråd där vi diskuterar systemrisker, finansiell stabilitet och makrotillsyn. är dock en tillfällig lösning i avvaktan på en mer permanent fördelning av ansvaret för makrotillsynen. analyseras den här frågan bland annat av som har lämnat ett delbetänkande med ett första förslag till ansvarsfördelning. Utredningen om kapitaltäckningsregler ser dessutom specifikt på ansvaret för de kontracykliska kapitalbuffertarna. Resultaten av dessa utredningar får en stor betydelse för våra möjligheter att tillsammans med andra myndigheter på bästa sätt försöka förebygga och hantera finansiella kriser med hjälp av nya verktyg och en tydlig ansvarsstruktur. Mer effektiv, säker och miljövänlig kontantförsörjning I vårt uppdrag ingår även att ansvara för kontantförsörjningen i . Kontanter har en viktig funktion som betalningsmedel i vårt samhälle. Om flödet av kontanter inte fungerar kan det uppstå säkerhetsrisker och hushåll och företag kan få problem med att genomföra betalningar. Utvecklingen visade att det finns behov av att ställa särskilda krav på de företag som medverkar i hanteringen av kontanter. Vi vände oss därför till med förslag om att se över hur regelverket för kontantflödet i landet bör vara utformat. Detta utredningsarbete bör inriktas på att etablera ett sammanhängande och effektivt ramverk som bidrar till att säkerställa en välfungerande, säker och samhällsekonomisk hantering av kontanter. Vårt sätt att hantera kontanter i ska vara modernt och effektivt. fortsatte därför arbetet med den nya sedel- och myntserien. Den konstnärliga utgångspunkten för utformningen av nya sedlar och mynt är nu beslutad och en preliminär tidsplan för deras introduktion är fastställd. Byggarbetena vid det nya kontanthanteringskontoret i går också in i sitt slutskede. ska all sedelhantering samlas i detta långt automatiserade kontor. Med dessa förändringar blir kontanthanteringen i säkrare, effektivare och mer miljövänlig. Fortsatt utveckling av verksamheten Effektivitet och ett funktionellt arbetssätt är också ledorden för våra interna arbetsprocesser. För att vi framgångsrikt ska kunna utföra våra uppdrag måste vår organisation vara snabbfotad och flexibel. Idérikedom, stor analyskapacitet och flexibilitet måste kombineras med ordning och reda och effektiva processer. Våra uppdrag och vår självständighet kräver också att är enkel att utvärdera. Behovet av detta har blivit ännu tydligare under de senaste årens turbulens på de internationella finansiella marknaderna. Vi har därför redan ändrat vårt arbetssätt på flera områden. Exempelvis har samarbetet mellan avdelningarna för finansiell stabilitet, kapitalförvaltning och penningpolitik ökat. kommer delar av vår IT-verksamhet att utföras av en extern leverantör för att vi ska kunna säkra ett modernt och funktionellt IT-stöd. ska dessa omständigheter och förändringar vägas samman i en översyn av organisation och beslutsprocesser som pågår . Vi ska fortsätta att utveckla vår verksamhet utifrån nuvarande uppdrag i väntan på att vårt formella mandat tydliggörs efter att och utredningen om finansiella oberoende har lämnat sina förslag . I detta är det naturligtvis avgörande att våra kompetenta och engagerade medarbetare fortsätter sitt målmedvetna och förtjänstfulla arbete med lika goda resultat som . RIKSBANKSCHEFENS KOMMENTAR 2012/13:RB1 16.42 2012/13:RB1 UPPGIFTER OCH ROLL 16.42 uppgifter och roll är och en myndighet under . ansvarar för penningpolitiken med målet att upprätthålla ett fast penningvärde. har också i uppdrag att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Ett fast penningvärde prisstabilitet Enligt riksbankslagen ska upprätthålla ett fast penningvärde, vilket innebär att inflationen ska vara låg och stabil. har preciserat ett mål för inflationen som säger att den årliga förändringen av konsumentprisindex (KPI) ska vara . KPI påverkas dock ofta av faktorer som inte bör reagera på eftersom de endast bedöms ge tillfälliga effekter på inflationen. Därför beskriver och förklarar inflationen och penningpolitiken även med andra inflationsmått. Ett viktigt mått är KPIF, där inflationen rensats för räntekostnader för egnahem som direkt påverkar KPI när ändrar reporäntan. penningpolitik inriktas på att uppfylla detta inflationsmål som den ska stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken i syfte att uppnå en hållbar tillväxt och hög sysselsättning. För att påverka inflationen och den ekonomiska utvecklingen beslutar om nivån på sin styrränta, den så kallade reporäntan. Reporäntan påverkar andra räntor i ekonomin och därmed i förlängningen den ekonomiska aktiviteten och inflationen. Ett säkert och effektivt betalningsväsende finansiell stabilitet har fått i uppdrag av att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Det innebär att ska verka för stabilitet i det finansiella systemet som helhet. I uppdraget ingår också att ge ut sedlar och mynt. tillhandahåller dessutom ett elektroniskt betalningssystem, , som hanterar stora betalningar mellan banker och andra aktörer på ett säkert och effektivt sätt. analyserar och övervakar löpande stabiliteten i det finansiella systemet för att tidigt upptäcka förändringar och sårbarheter som kan leda till störningar. Analysen fokuserar främst på de stora svenska bankkoncernerna, finansmarknadernas funktionssätt och den finansiella infrastruktur som behövs för att betalningar och de svenska finansmarknaderna ska fungera. I en krissituation kan under vissa förutsättningar ge tillfälligt likviditetsstöd till banker. självständiga ställning är en myndighet under . utser ledamöterna i riksbanksfullmäktige, och riksbanksfullmäktige utser i sin tur ledamöterna i direktion. Fullmäktige ska också övervaka och kontrollera direktionens arbete. har gett en självständig ställning. Det innebär att direktion fattar de penningpolitiska besluten utan att ta direktiv från någon annan. Genom att delegera uppgiften att hålla inflationen låg och stabil till har gett penningpolitiken ett långsiktigt perspektiv och skapat goda förutsättningar för att inflationsmålet ska uppfattas som trovärdigt. Den självständiga ställningen tar sig också uttryck i finansiella oberoende som säkras genom att har rätt att förvalta finansiella tillgångar. tillgångar finansieras främst av utgivningen av sedlar och mynt samt av eget kapital. förvaltar sina finansiella tillgångar för att säkerställa att banken kan uppfylla sitt lagstadgade mål och utföra sina uppdrag. Med detta som utgångspunkt inriktas tillgångsförvaltningen på att uppnå en så hög långsiktig avkastning som möjligt i förhållande till den risk som tas. Öppenhet och kommunikation lägger stor vikt vid att vara öppen och tydlig om sina verksamheter. En bred krets av utomstående ska kunna förstå vad gör och varför. På så sätt ökar trovärdigheten för inflationsmålet, vilket gör det lättare att uppnå målet. Öppenhet och tydlighet skapar dessutom förtroende för hur bedömer och hanterar situationen på de finansiella marknaderna. Att är öppen och tydlig i sina bedömningar av den finansiella stabiliteten är en av flera förutsättningar för att ekonomins aktörer ska kunna bilda sig en uppfattning om riskerna i det finansiella systemet och agera därefter. självständiga ställning ställer också stora krav på insyn i bankens verksamheter så att dessa kan granskas och utvärderas. Öppenheten tar sig till exempel uttryck i att på sin webbplats publicerar protokoll och beslutsunderlag från direktionens sammanträden samt protokoll från de penningpolitiska sammanträdena. Dessutom är de modeller som använder i sitt analysarbete offentliga det gäller både makroekonomiska prognosmodeller och modeller för stresstester av banker. UPPGIFTER OCH ROLL 2012/13:RB1 16.42 2012/13:RB1 UPPGIFTER OCH ROLL 16.42 resultat uppgår till , vilket är en minskning med jämfört med året innan. Minskningen beror till stor del på att ränteintäkterna blev lägre än 2011 till följd av fallande räntor på merparten av de marknader investerat i. minskade nettoresultatet av finansiella transaktioner med , vilket främst förklaras av nedskrivningar till följd av orealiserade valutakursförluster. Marknadsvärdet på guld- och valutareserven minskade från till . Denna förändring förklaras huvudsakligen av att växlade medel från valutareserven för köp av svenska värdepapper. Värdet på de totala tillgångarna minskade från till , vilket till stor del förklaras av en värdeminskning av valutareserven. Nyckeltal 2010 2011 2012 Årets resultat (miljarder kronor) 0,5 3,9 1,9 Guld- och valutareserv (miljarder kronor) 301 323 318 Totala tillgångar (miljarder kronor) 327 348 346 Antal årsarbetskrafter 339 332 354 Reporänta (procent) 1,25 1,75 1,00 Kort ränta (SSVX, procent) 1,32 1,40 0,98 Lång ränta (statsobligationer, procent) 3,28 1,62 1,53 BNP (procentuell förändring) 6,6 3,7 0,9 Arbetslöshet (procent) 8,4 7,5 7,7 Inflation, mätt med KPI (procentuell förändring) 1,2 3,0 0,9 Inflation, mätt med KPIF (procentuell förändring) 2,0 1,4 1,0 Anm. I tabellen presenteras utfallet för samtliga poster med undantag för uppgifterna om BNP , som anges enligt prognos . KPIF beräknas som KPI med fast bostadsränta. Ett fast penningvärde prisstabilitet ETT FAST PENNINGVäRDE PRISSTABILITET 2012/13:RB1 16.42 2012/13:RB1 ETT FAST PENNINGVäRDE PRISSTABILITET 16.42 av god tillväxt 2010 och 2011 bromsade den svenska ekonomin in , främst till följd av en svag efterfrågan i omvärlden. I kombination med ett sjunkande inflationstryck medförde detta att gradvis sänkte reporäntan från till . Genomsnittet för inflationen mätt som den årliga förändringen av KPI var , vilket är under inflationsmålet på . Årsgenomsnittet för inflationen mätt med KPIF, det vill säga KPI med fast bostadsränta, uppgick till . BNP ökade och arbetslösheten var i genomsnitt . Enligt riksbankslagen ska upprätthålla ett fast penningvärde, vilket innebär att inflationen ska vara låg och stabil. har preciserat målet för inflationen till , mätt som årlig procentuell förändring av konsumentprisindex (KPI). Även om inflationsmålet är formulerat i termer av KPI kan andra inflationsmått vara användbara för att analysera och prognostisera inflationens utveckling. Ett sådant mått är KPIF, där inflationen rensats för räntekostnader för egnahem som direkt påverkar KPI när ändrar reporäntan. När reporäntan höjs eller sänks kraftigt, som , kan skillnaden mellan KPI-inflationen och KPIF-inflationen vara betydande. På , när reporäntan har stabiliserats, sammanfaller dock KPI- och KPIF-inflationen. som penningpolitiken inriktas mot att uppfylla inflationsmålet ska den stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken i syfte att uppnå hållbar tillväxt och hög sysselsättning. bedriver därmed vad som kallas en flexibel inflationsmålspolitik. Vid varje penningpolitiskt möte beslutar direktion om nivån på reporäntan fram till nästa beslutstillfälle och gör en bedömning av hur reporäntan behöver utvecklas för att penningpolitiken ska vara välavvägd. En välavvägd penningpolitik handlar normalt om att hitta en lämplig balans mellan att stabilisera inflationen runt inflationsmålet och att stabilisera realekonomin. Inflationsmålet är dock alltid överordnat, även om vid sina penningpolitiska bedömningar fäster stor vikt vid den realekonomiska utvecklingen. Risker förknippade med utvecklingen på de finansiella marknaderna vägs också in i räntebesluten. När det gäller att förebygga en obalanserad utveckling av tillgångspriser och skuldsättning spelar dock framför allt ett välfungerande regelverk och en effektiv tillsyn en central roll. Reporäntan avgör vad bankerna får betala för att låna från eller får i ersättning för att placera pengar hos . På så sätt påverkas även andra räntor i ekonomin och i förlängningen den ekonomiska aktiviteten och inflationen. Det tar normalt innan förändringar av reporäntan får full effekt i ekonomin. Därför är det viktigt för direktion att ha framförhållning när den fattar räntebesluten, vilket innebär att penningpolitiken måste baseras på prognoser. arbets- och beslutsprocess inom penningpolitiken I sitt prognosarbete använder olika modeller som bygger på historiskt observerade samband. Modellerna är givetvis förenklingar av en komplex ekonomisk verklighet, men de är nödvändiga för att få fram konsistenta prognoser. Modellresultaten kombineras sedan med bedömningar gjorda av såväl experter inom olika områden som av direktionen. Direktionen håller sex ordinarie penningpolitiska sammanträden där den beslutar om reporäntan.