frsrdg · H004RR5 · 2013-06-12 00:00:00 — Det här tar sig uttryck i en ökad fokusering på förebyggande arbete för att det ska bli rätt från början. Trots detta fyller dock fortfarande kontroll av inlämnade uppgifter en viktig funktion för att minska skattefelet. har granskat arbete med skattekontroll av fö- retag. I granskningen framkommer en bild av sjunkande kontrollvolymer, som det finns indikationer på att inte har lyckats för- bättra träffsäkerheten i kontrollurvalen. 20 12/13 :RR5 E F F E K T IV IT E T SR E V I S IO N E N S R AP P O R T E R V ÅR A V IK T IG A ST E I AK T T AG E L SE R behövs bättre uppföljningsinformation för att man ska kunna följa och analy- sera orsakerna till denna utveckling. saknar också uppföljnings- möjligheter av det förebyggande arbetet som kan visa i vilken utsträckning kontrollverksamheten bidrar till ökade fokusering på förebyg- gande arbete, samt om resursfördelningen utvecklas i en för önskvärd riktning. införde 2010 en ny arbetsmetod inom företagskontrollen som låter handläggarna själva bestämma vilken åtgärd som ska väljas i det en- skilda fallet. Av granskningen framgår att det saknas riktlinjer för hur detta nya arbetssätt ska bedrivas, vilket riskerar leda till att hanteringen inte görs på det mest effektiva sättet. Den påvisar även ytterligare områden där Skattever- ket kan effektivisera hanteringen av kontrollurvalen. Granskningen har diskuterats i ett seminarium i . Början på något nytt Etableringsförberedande insatser för asylsökande (RiR 2012:23) har granskat mottagningssystemet för asylsökande utifrån ett integrationsperspektiv. Granskningen har genomförts inom ramen för Riksre- visionens strategi för granskningar inom området etablering och integration. Utgångspunkten har varit att granska om statens insatser för mottagande och introduktion av asylsökande är effektiva för att underlätta och påskynda deras etablering och integration i . Granskningen visar att det ställs höga krav på flexibilitet och samarbete mellan de två statliga myndigheter, och Arbetsförmedling- en, som har ansvar för att de asylsökande har ett boende och får möjlighet att tidigt kunna arbeta eller praktisera. menar att är det viktigt att ta hänsyn till den lokala och regionala arbetsmarknaden redan när asylsö- kande erbjuds boende av . Ett tidigt fokus på möjligheterna till arbete underlättar för Arbetsförmedlingen som senare ska verka för att de nyanlända vid kommunplaceringen får möjlighet att bosätta sig på en ort där de kan finna ett arbete. Av granskningen framgår vidare att det i mottagningssystemet erbjuds få insatser som främjar arbete och egenförsörjning. För att fler nyanlända ska få möjlighet till arbete eller praktik behöver samordningen och informations- överföringen mellan och Arbetsförmedlingen utvecklas. Granskningen visar också att informationen och språkintroduktionen behöver anpassas efter den asylsökandes behov och vistelsetid i mottagningssystemet. E F F E K T I V I T E T S R E V I S I O N E N S R A P P O R T E R V ÅR A V IK T IG A ST E I A K T T AG E L SE R 2012 /13 :RR5 Bostadstillägget och äldreförsörjningsstödet till pensionärer når förmånerna fram? (RiR 2013:7) Ålderspensionens tilläggsförmåner, bostadstillägg till pensionärer, särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd, utgör viktiga grundskydd för ålders- pensionärer med låga pensionsinkomster. Ett väl fungerande system är viktigt eftersom det gäller en ekonomisk utsatt grupp i samhället. Då det nuvarande ålderspensionssystemet infördes var ambitionen att se över och moder- nisera det komplexa systemet med bostadstillägg. infördes ett stat- ligt äldreförsörjningsstöd för ålderspensionärer med låg eller ingen pension. var dessa pensionärer hänvisade till kommunens försörjningsstöd för att få de grundläggande behoven täckta. har granskat om tilläggsförmånerna når den grupp av ål- derspensionärer de är avsedda för och om administrat- ion av förmånerna bedrivs effektivt. Granskningen visar att tilläggsförmåner- na har en bristande träffbild genom att många ålderspensionärer inte ansöker om förmånerna, trots att de är berättigade till dem. Det handlar om cirka 140 000 personer som går miste om bostadstillägg och 60 000 personer som går miste om äldreförsörjningsstöd. Tillsammans uppskattas de gå miste om nästan . De pensionärer som går miste om förmånerna bedöms ha små eller inga kunskaper om dessa. anser att rege- ringen och inte har vidtagit tillräckliga åtgärder för att nå gruppen av sämst ställda pensionärer. Granskningen visar också att till- äggsförmånerna är administrativt svåra att handlägga. kostnader har ökat kraftigt, ärendebalanserna har varit höga och kvaliteten i handläggningen har inte varit tillfredsställande. Statens insatser inom ambulansverksamheten (RiR 2012:20) Det tar att få en ambulans än . Anmälning- arna till som rör ambulansverksamheten ökar, och det finns brister i hanteringen av larmsamtal som rör ambulanssjukvård. har granskat om statens insatser bidrar till en effektiv och säker larmkedja för ambulanssjukvård. Statens ansvar för en väl fungerande larmkedja i ambulanssjukvården är komplext. Staten är delägare i SOS Alarm liksom avtalspart eftersom staten också har uppdragit åt SOS Alarm att till- handahålla en effektiv alarmeringstjänst. Genom ansvarar staten också för tillsyn och kontroll av all hälso- och sjukvård. Slutligen är staten den som reglerar hälso- och sjukvårdsområdet bland annat genom hälso- och sjukvårdslagen. Staten har därmed det yttersta ansvaret för att styra, kontrollera och följa upp att larmkedjan i ambulanssjukvården fungerar på ett effektivt och säkert sätt. 20 12/13 :RR5 E F F E K T IV IT E T SR E V I S IO N E N S R AP P O R T E R V ÅR A V IK T IG A ST E I AK T T AG E L SE R övergripande slutsats är att tillsynen, styrningen av SOS Alarm och förutsättningarna för en effektiv alarmering har brister. Gransk- ningen visar att det tar att få en ambulans än . Det saknas dock en enhetlig mätning av hur snabbt ambulanserna är framme på plats hos patienterna. bedömning är att staten har för lite kunskap om utvecklingen inom ambulansverksamheten för att kunna vidta nödvändiga åtgärder och därmed bidra till en effektiv och säker ambu- lanssjukvård. Granskningen visar också att det råder tveksamhet om vilken myndighet som har tillsynsansvaret för överkoppling av nödsamtal från SOS Alarm till en annan aktör som är ansvarig för alarmering och dirigering av ambulanser. Varken eller Myndigheten för samhällsskydd och beredskap utför någon tillsyn av överkoppling av larmsamtal mellan aktörer. gör bedömningen att staten kan bidra till en mer ef- fektiv ambulansverksamhet bland annat genom att stärker tillsynen av ambulansverksamheten. I granskningen har också framkommit att staten inte har varit tillräckligt aktiv i sin roll som ägare av SOS Alarm, trots att den haft representanter i styrelsen. Mer patientperspektiv i vården är nationella riktlinjer en metod? (RiR 2013:4) Sambandet mellan en patientcentrerad vård och bättre vårdresultat och kost- nadsbesparingar är väl känt och belagt inom forskning. Staten har genomfört flera reformer och satsningar för att stärka patienternas ställning. Flera under- sökningar visar dock att svensk hälso- och sjukvård fortfarande rankas lågt när det gäller att tillgodose patienters individuella behov och att involvera patienter i den egna vården. har granskat om statens styrning genom nationella riktlinjer mer effektivt kan främja en patientcentrerad vård. De nationella riktlinjerna är ett av statens huvudsakliga instrument för att påverka vården på flera nivåer, såväl i fråga om organisering som i fråga om det konkreta patientmötet. Granskningen visar att de nationella riktlinjerna endast delvis innehåller ett patientperspektiv och att arbetet med att ta fram riktlinjer kan utvecklas ge- nom att bredda kunskapsbasen och tydliggöra patient- och brukarföreträdares roll. granskning visar att stödjande insatser för att föra ut riktlinjerna till vården kan bli mer effektiva. Granskningen visar också att uppföljningen av riktlinjerna, särskilt med avseende på de patient- centrerade delarna, är starkt begränsad. En orsak till detta är att det saknas fungerande mått för sådan uppföljning. slutsats är att staten mer effektivt kan använda nationella riktlinjer för att främja en patientcentre- rad och effektiv vård. E F F E K T I V I T E T S R E V I S I O N E N S R A P P O R T E R V ÅR A V IK T IG A ST E I A K T T AG E L SE R 2012 /13 :RR5 upphandling av vägar och järnvägar leder den till hög produktivitet? (RiR 2012:14) upphandlar varor och tjänster för och är därmed en av de största beställarna i den offentliga sektorn. Riksda- gen har uppmanat regeringen att skapa förutsättningar för bättre fungerande konkurrens och högre produktivitet inom infrastrukturområdet. Riksrevision- en har granskat om upphandling av vägar och järnvägar leder till dessa mål. Även regeringens insatser har granskats. granskning ger inte stöd för att upphand- lingsstrategi, som bland annat förordar en ökad volym totalentreprenader, är ändamålsenlig. har mätt produktiviteten och jämfört tidigare upphandlade totalentreprenader med utförandeentreprenader. Mätningen tyder på att det inte har blivit mer väg och järnväg för pengarna med totalentrepre- nader. har inte heller lyckats åstadkomma en tillfredsställande konkurrens. Antalet anbudsgivare har varit färre än tre i nära hälften av upp- handlingarna. konstaterar att marknadsföringen och åtagan- dena till stor del har varit orienterade mot ett fåtal större företag. Vidare har selektiva rutiner som begränsar det potentiella antalet anbudsgivare använts. Standardavtal kan ha försvagat konkurrensen och bromsat utvecklingen av alternativa sätt att upphandla och genomföra entreprenader. menar att regeringen inte har efterfrågat empiriskt stöd för att åtgärderna i upphandlingsstrategi har lett till högre produkti- vitet. Rapporteringen till har därmed inte varit väl underbyggd och allsidig. Statens satsningar på transportinfrastruktur valuta för pengarna? (RiR 2012:21) har genomfört en serie granskningar under rubriken struktur på nya villkor. I denna avslutande granskningsrapport ger vi en sam- lad och fördjupad bild av de effektivitetsbrister som iakttagits samt en analys av orsakerna till problemen. Fokus i granskningen är regeringens styrning av satsningarna på infrastruktur, vilka uppgår till mångmiljardbelopp. Slutsatsen är att regeringen inte agerar i enlighet med fastlagda principer. Den har inte analyserat hur olika styrmedel, exempelvis skatter och avgifter, kan användas för att åtgärda brister i transportsystemen innan beslut om kost- samma om- och nybyggnationer tas. Regeringen har också reserverat stora delar av planeringsramen infrastrukturprojekt som regeringen valt ut, vilket minskar möjligheten för att ta fram ett underlag som visar på en effektiv mix av åtgärder. Trots ett omfattande förändringsarbete inom infrastruktursektorn kvarstår strukturer som leder till att nyttan av investeringar överdrivs, kostnader un- derskattas och nödvändiga tilläggsinvesteringar saknas i beslutsunderlagen. 20 12/13 :RR5 E F F E K T IV IT E T SR E V I S IO N E N S R AP P O R T E R V ÅR A V IK T IG A ST E I AK T T AG E L SE R Dessutom saknas en systematisk uppföljning. Sammantaget innebär detta stora risker för att satsningar blir ineffektiva och att fördyringarna fortsätter förhållanden som inte redovisats tydligt för och allmänheten. uppmanar regeringen att se till att effekter av olika styrme- del analyseras som underlag för planeringen, att mer öppet redovisa motiv och mål för infrastruktursatsningar samt att ställa krav på utförligare och mer relevant uppföljning av stora investeringsprojekt. Granskningen har diskuterats i ett seminarium i Staten på telekommarknaden (RiR 2013:5) Den svenska telekommarknaden är en strategisk resurs för det svenska sam- hället. har tagit fasta på detta och gett regeringen i uppdrag att utveckla en marknad som kontinuerligt karakteriseras av elektroniska kom- munikationer som ger största möjliga utbyte av överföringstjänster samt deras pris och kvalitet. ska i ett internationellt perspektiv ligga i framkant i dessa avseenden. har granskat statens insatser, genom regeringen, PTS och Kammarkollegiet, i relation till intentioner för området elektronisk kommunikation. har kartlagt tre statliga roller som alla har stor inverkan på den svenska telekommarknaden och dess utveckling: mark- nadens reglering, det statliga innehavet av digital infrastruktur och staten som användare på slutkundsmarknaden. övergripande slutsats är att regeringen saknar ett helhets- grepp om sektorn elektroniska kommunikationer. Detta medför att det saknas tydliga mål och en ändamålsenlig styrning som överensstämmer med mark- nadens utvecklingsnivå och den riskbild som finns för marknadens framtida utveckling. bedömer att marknadens reglering inte fungerar som avsett och att konkurrenssituationen påverkas negativt av brister i PTS myndighetsutövning. Vidare konstaterar att regeringen inte har styrt statens innehav av digital infrastruktur samlat och långsiktigt för att främja marknadens utveckling. Den statliga upphandlingen av elektronisk kommunikation används inte heller för att skapa ökad nytta för staten och driva marknadens innovationstakt. Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän (RiR 2012:17) har granskat hur det går till när enskilda aktörer som vill driva skolor prövas som skolhuvudmän. Skolan är viktig både för individen och för samhället och är en del i ett fungerande demokratiskt samhälle. Fristående skolor utgör en stor del av skolväsendet. Skolinspektionen är den myndighet som prövar ansökningar E F F E K T I V I T E T S R E V I S I O N E N S R A P P O R T E R V ÅR A V IK T IG A ST E I A K T T AG E L SE R 2012 /13 :RR5 om att bli godkänd som enskild huvudman. Om Skolinspektionens prövning är effektiv gynnar den genom konkurrens en positiv skolutveckling och bidrar till att eleverna får sin rätt till utbildning av god kvalitet tillgodosedd. Enligt bedömning är det oklart i vilken utsträckning Skol- inspektionen faktiskt prövar den framtida huvudmannens förutsättningar att bedriva skolverksamhet. Därmed har lagstiftarens intentioner om att pröv- ningen av enskilda som huvudmän ska vara främjande och skapa ett varierat urval av skolor som drivs av enskilda eller allmänna huvudmän inte fått till- räckligt genomslag i Skolinspektionens verksamhet. menar därför att Skolinspektionen behöver utveckla sin prövning. menar vidare att det finns en rad oklarheter rörande regleringen om påtagliga negativa följder av skoletablering. Oklarheterna rör exempelvis vilka elever som avses och vilken hänsyn som bör tas till redan existerande fristående skolor när nya ansökningar prövas. De oklarheter som finns riskerar att gå ut över prövningens effektivitet. Enligt riskerar detta också i sin tur att påverka skolsystemets effektivitet. Svensk rymdverksamhet en strategisk tillgång? (RiR 2013:1) Svensk rymdverksamhet ska enligt intentioner vara en strategisk tillgång för kunskapssamhället och industrins konkurrenskraft samt för att möta samhällets behov. Samhällsfunktioner såsom miljö- och klimatö- vervakning, katastrofhantering och satellitnavigering är beroende av en fun- gerande rymdinfrastruktur. Ökad samhällsnytta gör rymdverksamheten sam- hällskritisk. investerar staten i rymdverksam- het. Rymdprojekt är ofta internationella, och huvuddelen av de statliga ansla- gen går till och EU. har granskat de två stora rymdsatsningarna bärraketer och satellitsystemet , framtids- området jordobservation samt den så kallade uppförandekoden för rymden. har också granskat hur det statligt ägda Svenska rymdaktiebo- laget förvaltas. övergripande slutsats är att svensk rymdverksamhet som den genomförs inte utnyttjas som en strategisk tillgång. Avsaknaden av en helhetssyn tillsammans med den bristande uppföljningen gör att den fulla potentialen inte utnyttjas. Granskningen visar exempelvis att antalet rymdfö- retag endast ökar i liten utsträckning och att antalet anställda i den svenska rymdindustrin är relativt . Ett hinder för tillväxt i rymdindustrin är svårigheterna att få finansiering för de långsiktiga utvecklingsprojekt som är vanliga i denna högteknologiska bransch. konstaterar också att statens avkastningsmål för inte är anpassat till den i stor utsträckning offentligt finansi- erade marknad som bolaget verkar på. Avkastningsmålet är satt utifrån förut- sättningar på en kommersiell marknad. Enligt leder detta till att bolaget inte fullt ut bidrar till den svenska rymdverksamhetens fortsatta utveckling. 20 12/13 :RR5 E F F E K T IV IT E T SR E V I S IO N E N S R AP P O R T E R V ÅR A V IK T IG A ST E I AK T T AG E L SE R i effektivt utbyte av medlemskapet? (RiR 2013:9) har granskat om får ett effektivt utbyte av medlem- skapet i . Granskningen ingår i gransknings- strategi Hållbar utveckling Klimat. Granskningen utgör även ett bidrag till en multilateral granskning av . har varit medlem i sedan det bildades, 1996. maj 2011maj 2013 var ordförande i rådet. Regeringen har uttalat att är det främsta multilaterala forumet för frågor som rör . I strategin för den arktiska regionen beskriver regeringen minskade koldioxidutsläpp som den viktigaste åtgärden för att begränsa uppvärmningen av . Granskningen visar att inte får ett i alla avseenden effektivt utbyte av medlemskapet i . bedömning är att insynen brister i regeringens prioriteringar för arbetet i . Det är därför svårt att bedöma om arbete i rådet utgår från uttalade prioriteringar. Granskningen visar också att regeringen inte har skapat förutsättningar för att införa relevanta rekommendationer från . Regeringen har inte heller gett den löpande information om regeringens arbete och det svenska ordförandeskapet som efterfrågat.