frsrdg · H004NR1 · 2013-01-01 00:00:00 — Ett nytt barn-och ungdomslitteraturpris Vid sessionen lade utskottet fram ett betänkande över ministerrådsförslaget Ett lyft för nordisk barn- och ungdomslitteratur (B 282/kultur), där instiftandet av ett nytt pris, för barn- och ungdomslitteratur, föreslogs. Utskottet ställde sig i sitt betänkande bakom förslaget, och menar de att prioriteringen av detta pris bör ses som ett uttryck för att barn och unga, läslust och litteratur, ska ges ett större fokus i det nordiska samarbetet, och att ett pris skulle synliggöra nordiska författare och barn- och ungdomsböcker i högre utsträckning. Utskottet föreslog vidare att en nordisk stipendieordning upprättas för nya och lovande barnlitteraturförfattare. De nordiska länderna har en lång tradition av att skriva och ge ut barnlitteratur och är kända internationellt för att skapa barnlitteratur av hög kvalitet. Utskottet ansåg att detta anseende bör användas på ett mer strategiskt vis. Utskotten diskuterade även formerna för prisutdelningarna och pekade i sitt betänkande på att man framöver bör arbeta mer målmedvetet med att synliggöra och offentliggöra priserna inom . Man bör t.ex. arbeta för att involvera public service stationerna i nomineringen och offentliggörandet av samtliga priser. En tv-sändning av Nordiska rådets prisutdelning skulle, enligt utskottet, kunna skapa en större kännedom om priserna och nå ut till mycket flera tittare i hela , vilket skulle medföra ett större synliggörande av priserna och en större folklig förankring. I sitt betänkande, som godkändes av plenarförsamlingen, föreslog kultur- och utbildningsutskottet att man skulle avvakta till 2014 innan priset för barn- och ungdomslitteratur delades ut första gången (rekommendation nr 22/2012). Kort efter sessionen 2012 föreslog utskottet emellertid, mot bakgrund av ny information från kulturministrarna, att priset, som ett pilotprojekt, skulle delas ut vid sessionen i . Presidiet biföll, i plenarförsamlingens ställe, detta förslag . Utskottets arbetsgrupper Vid utskottets möte i beslutades att två interna arbetsgrupper skulle tillsättas inom utskottet: För forskning och utbildning (svensk medlem) och för kultur- och mediepolitik (svensk medlem). Dessa har fortsatt sitt arbete . Vid utskottets sommarmöte beslutades dock att, tillsammans med näringsutskott, etablera ett underutskott för den s.k. kunskapstriangeln forskning, utbildning och innovation. I denna nya arbetsgrupp integrerades utskottets existerande arbetsgrupp för forskning och utbildning. genomförde arbetsgruppen ett studiebesök i , där man besökte Nordforsk, , och Nordisk energiforskning. Vidare fick arbetsgruppen en genomgång om NIFU. Arbetsgruppen har också arbetat med ett betänkande över meddelandet från om framställning 4/2010 om vidareutveckling av det nordiska forsknings- och innovationsområdet (Noria, Area). En gemensam nordisk filmportal Upphovsrätt på internet och gemensamma nordiska lösningar inom tv har varit ett tema inom utskottet . Det har dels handlat om förslag om en gemensam nordisk kanal, dels om att skapa tillgänglighet tvärs över landsgränserna för de existerande kanalerna. arbetade utskottet vidare med förslaget om upphovsrätt på internet och en nordisk kulturkanal, ArteNorden, med fokus på möjligheten att sprida nordisk kultur via internet till samtliga fem länder. Public service-kanalerna ville dock inte gå vidare med denna idé utan hellre fortsätta det nordiska samarbetet genom Nordvisionen. Därför tog utskottet i stället initiativ till förslag om en gemensam nordisk filmportal, som är en vidareutveckling av det arbete som utskottet har gjort i förhållande till ArteNorden. Utskottet menar att det är en viktig målsättning att inspirera till nordiskt mediesamarbete inte bara tekniskt, utan också med tanke på redaktionella samarbetspartners. Utskottet menar att det är viktigt att utnyttja de tekniska möjligheter som den nya digitala vardagen ger, då nätet ger nya möjligheter för kommunikation. Utskottet har därför sett på möjligheterna att bygga upp en gemensam filmportal med särskilt fokus på undervisning, en nätbaserad kanal där nordiska program görs tillgängliga för elever/studenter i alla de nordiska länderna. På så sätt ges möjligheten att skapa ett interaktivt offentligt rum med ett gemensamt film- och utbildningsutbud. Flera av de nordiska länderna har nationella filmportaler, och utskottet anser att det är viktigt att den existerande expertisen och de relevanta aktörer som finns inom filmområdet involveras i arbetet. Utskottet har även diskuterat upphovsrättsliga frågor som är aktuella i samband med projektet. Utskottets betänkande godkändes vid sessionen den 30 oktober1 (rekommendation nr 24/2012). Mobilitet inom utbildning, forskning och arbetsliv Vid sessionen i debatterades och godkändes utskottets förslag om ett Nordiskt utbildningstoppmöte (rekommendation nr 23/2012). Toppmötet ska markera startskottet för ett långvarigt, politiskt förankrat utbildningssamarbete inom som bygger vidare på de redan existerande utbildningsinitiativen, däribland satsningen Education for Tomorrow. Toppmötets slutresultat och resolutioner ska användas i det fortsatta nordiska utbildningssamarbetet och säkerställa att nya principer, dialog- och samarbetsformer förs in i ministerrådets fortsatta arbete inom utbildningsområdet. Kultur- och utbildningsutskottet anförde i betänkandet att de nordiska länderna står inför stora utmaningar vad gäller att förhindra avhopp bland skolelever. Det finns behov av att säkerställa att samtliga barn och unga uppnår de nödvändiga kvalifikationerna och kompetenserna för att aktivt kunna medverka och ingå i framtidens arbetsmarknad och välfärdssamhälle i , och de nordiska länderna har behov av en välutbildad befolkning för att kunna konkurrera på en global marknad. Utskottet föreslår således att planerar och genomför ett utbildningstoppmöte efter förebild av Summit on the Teaching Profession. Det innebär att alla nordiska utbildningsaktörer, innefattande regeringsrepresentanter, representanter för lärarnas organisationer och forskare, inbjuds att delta. Fokus för diskussionerna ska vara förskola, grundskola, ungdomsutbildning, vidareutbildning och livslångt lärande. Toppmötet ska bidra till att sätta fokus på de frågor som de enskilda länderna bör prioritera på den utbildningspolitiska arenan. Målet är att behålla de nationella kännetecknen för de enskilda ländernas utbildningssystem och genom samarbetet utveckla utbildningssystemen genom erfarenhetsutbyte och identifiering av bästa praxis. På så sätt främjas en ny nordisk utbildningsvetenskaplig forskning på den högsta internationella nivån. Sessionen behandlade även utskottets betänkande över ett medlemsförslag från den Socialdemokratiska partigruppen om gemensamt erkännande av yrkesutbildningar i (rekommendation nr 17/2012). I betänkandet föreslås att rekommenderar de nordiska ländernas regeringar att ingå ett nordiskt avtal om ett gemensamt erkännande av yrkesutbildningar eller alternativt att arbeta för ett smidigare nordiskt samarbete inom området, som ska basera sig på den existerande strukturen, och som ska ligga till grund för ett godkännande av relevanta yrken på de nordiska arbetsmarknaderna. Utskottet föreslår vidare att en rad kriterier utarbetas för olika kompetensnivåer, och att regeringarna ser till att relevanta nationella branschorganisationer involveras i utarbetandet av dessa kriterier. I en särskild rekommendation (rekommendation nr 18/2012) sägs att ministerrådet bör kartlägga vilka yrkesutbildningar som inte automatiskt erkänns i något annat nordiskt land. Vidare anser utskottet att det mellan länderna bör skapas enighet om på vilka områden det undantagsvis finns behov av specifika nationella kurser för att komplettera ett annat nordiskt lands yrkesutbildning. Sådana kurser ska vara lättillgängliga och tillhandahållas gratis inom från ansökningstidpunkten. En ny nordisk skola Utskottet har tagit del av information kring utbildningsforskning, däribland PISA-undersökningen och andra europeiska och nordiska utbildningsstudier. Utskottet har föreslagit ett gemensamt nordiskt utbildningsinitiativ, med målsättningen att säkra att det nordiska välfärdssamhället utvecklar sig till att bli fullt konkurrenskraftigt i en global värld. Initiativet, som heter Ny nordisk skola/en Nordisk skola i förändring, är en fortsättning på Nordiska ministerrådets globaliseringsinitiativ. har en gemensam tradition inom utbildningsområdet, som präglas av mångfald. De nordiska utbildningssystemen främjar kreativitet, entreprenörskap och livslångt lärande, som nya och bättre karriärvägar för lärare säkras. Detta är en bra utgångspunkt för utbyte av erfarenheter, anser utskottet. Syftet med projektet nordisk skola är att skapa förändring och förnyelse i de nordiska utbildningssystemen, med respekt för väl fungerande traditioner, samt att utveckla den pedagogiska kulturen i . Den relativt höga graden av avhopp i utbildningarna ska brytas genom åtgärder som gör det möjligt för barn och unga att klara sig igenom utbildningarna. Några åtgärder som föreslås är samarbeten mellan de nordiska länderna om bästa praxis, ett långsiktigt utbildningsforskningsprogram i regi av NordForsk, strategiskt samarbete mellan utbildningsaktörer i i form av Centres of Excellence, samt det ovan nämnda toppmötet för utbildningsaktörer. Ungdomsarbetslöshet Utskottet arbetade vidare med frågor kring ungdomsarbetslöshet och lade i anslutning till sessionen fram förslag om ett nordiskt krispaket om ungdomsarbetslöshet, vilket godkändes av plenarförsamlingen (rekommendation nr 38/2012). Ungdomsarbetslöshet är ett aktuellt problem för de flesta nordiska länderna. Frågan har diskuterats och undersökts, och de nordiska länderna har kommit med olika förslag för att lösa den. I utskottsförslaget pekas på att av en nordisk ungdomsårgång inte får någon utbildning och har därför svårt att få arbete. Många unga faller utanför utbildningssystemet och uppnår inte grundläggande kunskaper. Det gäller inte minst pojkar och unga med invandrarbakgrund. Många hamnar i arbetslöshet. Flera av de nordiska regeringarna har en målsättning om att av en årgång ska genomföra en ungdomsutbildning och i slutändan också uppnå kvalifikationer som gör det möjligt att få ett arbete. Utskottet anser att frågan dessutom är aktuell med tanke på att som ordförandeskapsland i 2013 har ungdomsarbetslöshet som ett huvudtema. Statsministrarna är värdar för ett jobbtoppmöte med rubriken i arbete i . Med detta som bakgrund föreslog kultur- och utbildningsutskottet att de nordiska ländernas olika erfarenheter och goda initiativ på området samlas i ett Nordiskt krispaket mot ungdomsarbetslöshet, dvs. en strategi och en gemensam nordisk handlingsplan för att minska antalet unga arbetslösa i de nordiska länderna. Kultur- och utbildningsutskottet önskar också att initierar en systematisering av forskning kring temat ungdomsarbetslöshet och pekar på att Välfärdscenter (NVC) har fått i uppdrag att utveckla och lansera en nordisk resursbank över program och initiativ som har uppnått goda resultat med att stimulera 1625-åringar att genomföra en ungdomsutbildning eller att komma in på arbetsmarknaden. Utskottet menar att dessa åtgärder kan sammantaget bidra till erfarenhetsutbyte och ökad kunskap om hur kan minska ungdomsarbetslösheten på kort sikt, och dessutom täcka in behovet av att säkra en tillräcklig arbetsstyrka med de rätta kvalifikationerna i på . Reformering av det nordiska kultursamarbetet Vid sessionen i behandlades utskottets betänkande över ministerrådets förslag om strategi för det nordiska kultursamarbetet 20132020 (B 276/kultur). Det godkändes av plenarförsamlingen (rekommendation nr 20/2012), dvs. ministerrådet rekommenderas genomföra den föreslagna strategin med beaktande av de synpunkter som framförs i utskottets betänkande. I detta uttrycks stöd för idén om att arbeta med fem angivna huvudteman: Det bärkraftiga , Det kreativa , Det interkulturella , Det unga och Det digitala . Utskottet menar att det kan göras bl.a. med utgångspunkt i den offentliggjorda rapporten i . I den uppmanas till ett vidare kultursamarbete i , bl.a. inom områden som tv, medier, film, digitalisering och digitala plattformar. Utskottet föreslår att rapporten följs upp genom ett seminarium, en konferens eller ett forum. Utskottet hänvisar till initiativet om en gemensam nordisk filmportal, och föreslår att ministerrådet inleder liknande konkreta satsningar med utgångspunkt i den nya strategin. Utskottet finner det särskilt viktigt att det med strategin skapas förankring bland de nationella kulturaktörerna, exempelvis de nationella kulturråden. Samarbetet 2013 Utskottet kommer 2013 att arbeta vidare med språkområdet och barns och ungas mediekompetens samt medieområdet som sådant. Området innovation och strategisk policyutveckling är ett annat relevant ämne som kommer att prioriteras. planerar kultur- och utbildningsutskottet också att arbeta med frågor som rör språksamarbete, innovationspolitik och mediekunskap bland barn och unga. Det föreslås också att utskottet arbetar med innovationsstrategi, särskilt inom områden rörande utbildning och kultur, men också rörande exempelvis kulturnäringar. Fokus för sommarmötet , som förläggs till i , är att studera en gemensam nordisk politik för små hantverk, en gemensam nordisk offentlighet i medierna samarbetsmöjligheter och en ökad nordisk medial integrering. Medborgar- och konsumentutskottet Medborgar- och konsumentutskottet behandlar frågor som rör mänskliga rättigheter, migration, demokrati, jämställdhet, konsumentfrågor och livsmedelssäkerhet. Utskottet arbetar också med frågor som rör organiserad brottslighet, urbefolkningsfrågor samt invandrings- och flyktingfrågor. Svenska medlemmar har varit (V), (M), (S) och (M). ersattes av (M). Samarbetet 2012 Medborgar- och konsumentutskottet har fortsatt sitt arbete med fokus på konsumentfrågor, dubbelt medborgarskap i , gränshinder, urfolk, självstyre och självständighet. Utskottet har också arbetat med att utveckla ett gemensamt nordiskt samarbete kring konsumentpolitisk forskning, vilket ska resultera i ett nordiskt nätverk med representanter från aktörer kopplade till konsumentfrågor. Angående gränshinder har utskottet diskuterat aktuella problem, och bjöd under septembermötet i in två norska medborgare som hade hamnat i ekonomiska svårigheter på grund av dubbelbeskattning i och . Utskottet besökte , där temat för resan var Självstyre och självständighet. Under resan diskuterades även pant- och retursystem, gränshinder, integration och utveckling. Konsumentpolitik fanns det ett formellt nordiskt samarbete på det konsumentpolitiska området i form av ministerrådet för konsumentfrågor samt för konsumentfrågor. De två instansernas syfte var att främja grundläggande gemensamma principer och konsumenternas rätt till lagstadgat skydd och information samt att underlätta konsumenters agerande över gränserna. Efter nedläggningen 2005 ersattes det formella samarbetet av ett informellt, vilket genomfördes med hjälp av Nordiska konsumentgruppen (NordKONS). Utskottet har alltmer aktivt arbetat för att främja nordisk konsumentpolitisk forskning och samverkan. I ljuset av detta har utskottet utarbetat ett förslag som syftar till att skapa ett nordiskt nätverk med representanter från olika instanser kopplade till konsumentpolitiken. Utskottet vill upprätta ett projekt för att stödja konsumentnätverket genom att möjliggöra regelbundna möten, konferenser och utredningar. ska en toppmöteskonferens på temat En giftfri vardag organiseras och genomföras. I anslutning till rådets septembermöte anordnades en nordisk konsumentkonferens med temat Hur säkras en effektiv nordisk konsumentpolitik som bidrar till att säkra nordiska konsumenters rättigheter? Utskottet diskuterade tillsammans med inbjudna gäster från olika organisationer och myndigheter diverse problem och lösningar på konsumentområdet. Utskottet beslutade under sessionen att tillsätta en arbetsgrupp som ska hantera frågan. Ledare för arbetsgruppen blir den norska ledamoten (A). delegation representeras i arbetsgruppen av (V). Urfolkens rättigheter i I finns två urfolk: Inuiterna som är bosatta på och samerna som är spridda över , , och . Enligt folkrätten har urfolk en särskild relation till ett visst geografiskt område och är därför i större behov av rättigheter än andra minoriteter, vilket kräver ett utökat regelverk. De grönländska inuiterna åtnjuter ett stort självbestämmande under danska staten genom det grönländska selvstyret. Internationellt representeras inuiterna av . , och har inrättat sameting, med varierande befogenheter. i fungerar som en rådgivande folkvald församling och statlig myndighet. Som samarbetsorgan för de nordiska sametingen finns Samiskt Parlamentariskt Råd, vars syfte är att stärka det gränsöverskridande samarbetet och samordna sametingens internationella talan. har intresset för utvinning av naturresurser i ökat. Det har skapat oro för en negativ utveckling av ursprungsbefolkningarnas redan utsatta situation. Med anledning av en sådan situation vill medborgar- och konsumentutskottet värna om urfolkens rättigheter i , för att dessa inte ska kränkas när regionens naturresurser utvinns. Utskottet lade därför fram två förslag till temasession i i vilka de nordiska regeringarna uppmanas att sörja för att urfolkens rättigheter inte kränks när regionens naturresurser utvinns, bl.a. genom att implementera FN:s principer för näringsliv och mänskliga rättigheter (rekommendation nr 9/2012) samt att aktivt arbeta för att den nordiska samekonventionen färdigförhandlas inom den angivna tidsramen (rekommendation nr10/2012). Konventionen är ett gemensamt nordiskt förslag som syftar till att stärka samernas rätt att själva styra sin kulturella, sociala och ekonomiska utveckling. , president i Samiskt Parlamentariskt Råd och president i det norska bjöds in till utskottets möte för att vidare diskutera urfolksfrågor. Gränshinder Till medborgar- och konsumentutskottets septembermöte i inbjöds två norska pensionärer som är bosatta i . De ville uppmärksamma utskottet på den problematik som flera personer från har drabbats av när de flyttat till . De ska ha fått felaktig information från det svenska angående beskattning av pension enligt det nordiska skatteavtalet, vilket resulterat i kostsamma konsekvenser för dem. Trots flerfaldig kontakt med svenska och norska skattemyndigheter kunde man inte hitta en lösning. Medborgar- och konsumentutskottet noterade informationen och beslutade vid sitt möte i samband med sessionen i att ställa en skriftlig fråga i detta ärende till den (E 15/2012). I regeringens svar till utskottet hänvisades till uppgifter från som visade att problemet efter ändringen av skatteavtalet var mycket begränsat, med endast ett fåtal anmälda ärenden. Medborgar- och konsumentutskottet tog upp frågan om dubbelt medborgarskap i . Utskottet konstaterade att medborgarna i , och har möjlighet till dubbelt medborgarskap och att detta är en demokratifråga som bidrar till människors möjligheter att integreras och även påverka utvecklingen i det nya hemlandet. ställer sig ännu avvaktande till en lagändring som möjliggör detta medan har öppnat för en förändring i sin grundlag. I ett svar på en skriftlig fråga (E 11/2012) från utskottets ordförande, , meddelade att dubbelt medborgarskap är en komplex fråga. Regeringen hade därför för avsikt att tillsätta en tvärministeriell ämbetsmannakommitté som skulle få i uppgift att närmare utreda hur regleringen av dubbelt medborgarskap skulle kunna utformas . Självstyre I finns det tre områden, , och , som genom omfattande självstyre har rätt att stifta egna lagar om interna angelägenheter och fastställa sin egen budget. Utskottets sommarresor har gått till (2010), (2011) och (2012) för att studera självstyret i praktiken. Utskottets intresse för självstyre har mottagits väl av representanter för områdena och utskottets arbete har präglats av en hög grad av samstämmighet. Utskottet anser att , och självstyren är väl fungerande och goda exempel på hur självbestämmanderätt kan lösas på bästa sätt. Det är därför utskottets vilja att självstyrande områden ska vara ett föredöme för andra. Under sommarmötet på beslutade utskottet att en jämförande publikation kring självstyre i bör tas fram. I publikationen ska erfarenheterna från , och samlas i en jämförelse kring självstyrelseformerna i . Avsikten med publikationen är att synliggöra självstyret i , som ett fredligt sätt att lösa regionala konflikter och se till minoriteters rättigheter. Utskottet ville även anordna en konferens på detta tema, där publikationen ska presenteras och formerna för självstyre i kan diskuteras. Jämställdhetsfrågor Vid session 2011 antogs en rekommendation om en omstrukturering av för kunskap om kön (NIKK) till ett samarbetsorgan. Rekommendationen baserade sig på medborgar- och konsumentutskottets betänkande över ett ministerrådsförslag (B 275). Utskottet har tidigare betonat vikten av att de nordiska insatserna inom jämställdhetsområdet är av hög kvalitet och ger nordisk nytta, och ville därför nära följa processen med omstruktureringen till det nya information för kunskap om kön (också förkortat NIKK). I ett brev till för Jämställdhet (ÄK-JÄM) underströk utskottet betydelsen av att det ombildade NIKK måste arbeta i nära kontakt med samhälle, forskare och inte minst politiker i , för att därigenom säkra den nordiska nyttan. beslutade att NIKK skulle placeras på Nationella sekretariatet för genusforskning i och att NIKK:s uppdrag innefattar att samla in och förmedla nationell forskning, politik och praktik på jämställdhetsområdet i ett nordiskt perspektiv till en bred grupp av intressenter. I programmet för ordförandeskap för 2012 lyftes mångfaldsperspektivet i den nordiska jämställdhetspolitiken fram. I programmet sades bl.a. att man vill förstärka det nordiska samarbetet om likabehandling oavsett kön, handikapp, ålder, religion, sexuell läggning och etnicitet. Medborgar- och konsumentutskottet välkomnade att det norska ordförandeskapet ville främja en mångfaldsstrategi på nordisk nivå och utvidga jämställdhetsbegreppet till ett jämlikhetsbegrepp, men poängterade i sitt inspel till budgetgrupp vikten av att avsätta tillräcklig finansiering för detta ändamål. Övrigt Medborgar- och konsumentutskottet har diskuterat Mittengruppens förslag om en regional strategi för (). Initiativet inleddes i syfte att motverka främlingsfientlighet genom att skapa konkreta plattformar för möten mellan olika kulturer, belöna interkulturell innovation och understödja nationella och regionala strategier på området. har endast tagit fram en nationell strategi enligt initiativets principer. Utskottet har därför diskuterat vilken konkret verkan och vilka fördelar som de nordiska länderna kan få genom att tillsammans utarbeta en regional strategi inom UNAOC. antog vid sessionen 2010 två rekommendationer om ett gemensamt nordiskt pant- och retursystem. Medborgar- och konsumentutskottet har , tillsammans med miljö- och naturresursutskottet och näringsutskottet, arbetat vidare med denna fråga. Det har dock varit svårt att finna en ekonomiskt försvarbar samnordisk lösning. De nordiska regeringarna har hänvisat till att de nationella pantsystemen är för olika för att kunna samordnas och har i sitt meddelande anfört att kostnaderna skulle vara för stora i relation till miljönyttan. I en nyligen presenterad analys, utförd av konsultföretaget , konstateras att en nordisk harmonisering av pant och återvinning av dryckesförpackningar endast skulle vara samhällsekonomiskt lönsam om även gränshandeln med och kunde innefattas. Av rapporten framgår att flödena av aluminiumburkar från denna gränshandel till är ca tio gånger större än flödena mellan de nordiska länderna och att stora vinster, såväl ekonomiska som miljö- och energimässiga, skulle kunna göras om även denna gränshandel inkluderades i harmoniseringen.