frsrdg · H004RJ1 · 2013-02-01 00:00:00 — INNEHåLLSFöRTECKNING 2012/13:RJ1 16.42 2012/13:RJ1 INNEHåLLSFöRTECKNING 16.42 16.42 Styrelsen för Stiftelsen berättelse över fondens verksamhet och förvaltning Innehållsförteckning Innehållsförteckning 1 Förord 3 Översikt över den forskningsstödjande verksamheten 6 Stödformer, arbetssätt och kvalitetsbedömning 6 Beviljade forskningsanslag 8 Områdesgrupper 20 Riktade satsningar 22 Internationellt samarbete 28 Samarbete med 32 Rönnbergska donationerna 32 33 Bidrag till lokalkostnader och indirekta kostnader 33 Forskningskommunikation: webbplats, årsbok m.m. 34 Jubileumsfonds 50-årsjubileum 35 Uppföljning och utvärdering 35 Förvaltningsberättelse 37 Finansiell verksamhet 44 Den finansiella verksamheten i sammandrag 48 Finansiellt resultat (KSEK) 51 Resultaträkning (KSEK) 53 Balansräkning (KSEK) 54 Kassaflödesanalys (KSEK) 56 Redovisnings- och värderingsprinciper 57 Värdering materiella anläggningstillgångar 57 Värdering finansiella anläggningstillgångar 57 Värdering omsättningstillgångar 58 Värdering skulder 58 Beviljade forskningsmedel 58 Eget kapital 58 Noter (belopp i KSEK) 60 Bilagaor Donationernas marknadsvärde (belopp i KSEK) 76 Balansposters bokförda värde och jämförande marknadsvärden (KSEK) 78 FöRORD 2012/13:RJ1 16.42 2012/13:RJ1 FöRORD 16.42 Årsberättelsen som du har börjat läsa innehåller dels en översikt över Stiftelsen () anslag till forskning , dels en redovisning av ekonomin. Finansiellt var 2012 ett gott år. Förvaltningen av tillgångarna resulterade i en avkastning om . Det innebär att RJ kan öka anslagen ytterligare så att de uppgår till mer än . Detta är positivt och nödvändigt. Konkurrensen om medel hos RJ är tuffare än hos flertalet andra finansiärer. Detta beror på att forskare inom RJ:s verksamhetsområde humanister och samhällsvetare har betydligt färre möjligheter än kollegerna inom andra vetenskapsområden att få goda idéer finansierade. RJ finansierar enbart ansökningar som håller högsta kvalitet ambitionen är att attrahera de främsta forskarna och finansiera de bästa idéerna. Därför ska ett anslag från RJ vara generöst, täcka nödvändiga kostnader och befria forskarna från jakten på ytterligare pengar. Regeringens forskningsproposition 2012 innehöll flera bra inslag. För humaniora och samhällsvetenskap blev den dock en besvikelse. Svensk forskningspolitik måste framöver inriktas på att tillvarata och åskådliggöra potentialen i humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning. RJ ska ta sitt ansvar i detta arbete. Det kan t.ex. handla om att utveckla samarbetena med kolleger världen över för att definiera humanioras och samhällsvetenskapernas roller i en alltmer globaliserad tillvaro. En förhoppning är att också satsar rejält på något av de teman som ämnesrådet för humaniora och samhällsvetenskap beskrev i sitt väl genomarbetade underlag till regeringen inför forskningspropositionen. Då kan saker börja hända. Tyvärr fokuserade forskningspropositionen enbart på de stora naturvetenskapliga anläggningarna. borde också satsa på att åstadkomma fler verkligt framstående forskningsmiljöer inom icke laborativ forskning. Några goda förebilder finns, däribland vid , (the Quality of ) i och SCAS (Swedish Collegium for Advanced Study) i . Ett framträdande drag i det internationella forskningslandskapet under är den allt viktigare roll som s.k. studier spelar för grundforskningen. har SCAS med ett nationellt uppdrag. studier strävar efter att åstadkomma inte bara excellent forskning utan också banbrytande (path-breaking) resultat. De är fria mötesplatser för internationell spetsforskning, anläggningar för att utveckla tankekraft! , professor i sociologi, uppmärksammar i sin nya bok att forskningspolitiken ägnar forskningsmiljöerna på tok för liten uppmärksamhet. Svallfors konstaterar att kunskapen om vilka lösningar som fungerar och varför, är mycket knapphändig i den akademiska världen. Systematiska studier saknas ofta. Och finns resultat som skulle kunna appliceras, så sorteras de bort till förmån för anekdotisk kunskap, modeflugor eller rena fullskaleexperiment. Svallfors har en poäng. RJ har beslutat att ta ett initiativ till att förstärka forskningen om just högre utbildning, forskning och forskningspolitik. Avsikten är att belysa villkoren för samhällets samlade forskning, dvs. forskning inom företag, institut samt universitet och högskolor, och att förstärka expertisen inom detta kunskapsområde. RJ låter löpande utvärdera sina insatser, t.ex. hur de 3-åriga projekten fungerar som stödform och ABM-postdokprogram. Avsikten är att RJ därmed ska kunna göra rätt saker och på ett vettigt sätt. Det är bekymmersamt att forskarkarriären i ännu inte har fått en vettig utformning. Lärosätena använder sin ökade autonomi till att välja olika karriärmodeller. Helhetsgreppen lyser med sin frånvaro. En återkommande iakttagelse i de senaste årens internationella utvärderingar av svenska lärosäten är den låga andelen externrekrytering av lärare/forskare. Det största problemet är därmed inte bristen på pengar utan hur forskningen organiseras. Utmaningen är att förbättra betingelserna för lovande forskare bortom doktorsexamen och före en professur. Lärosätena behöver underlätta möjligheterna att etablera sig som självständig forskare och erbjuda lovande forskare en karriärgång som är begriplig för utländska forskare och som inkluderar en s.k. tenure track. Sådana anställningar skulle göra det möjligt för svenska universitet och högskolor att rekrytera de forskare som kan vara världsledande. En modell att ta efter är Pro Futura-programmet som RJ bedriver i samarbete med SCAS (Swedish Collegium for Advanced Study). Inte enbart skämtsamt kallas det professorskuvös! Att stärka svensk forsknings internationella kontakter är en av RJ:s grundläggande uppgifter. har RJ och SCAS skrivit avtal med ytterligare ett antal mycket framstående forskningsmiljöer. Den omedelbara avsikten är att underlätta för Pro Futura-forskarna att vara verksamma som gästforskare (fellows) på dessa ställen. i förs en konstruktiv dialog i samma fråga. De nya avtalen innebär ett viktigt erkännande av Pro Futura-programmets kvaliteter. Med dem har RJ och SCAS formaliserat samarbetet med studier vid tre universitet som rankas bland de fyra främsta i världen: , och . blir det fastställde stadgarna för RJ, och kommer att ha gått sedan beviljade de första forskningsanslagen. har vi börjat planera jubileet. Tanken är att både blicka bakåt och se framåt. Vilka spår har RJ satt, hur har fonden stärkt kvaliteten och mångfalden i svensk forskning? Vad behöver RJ göra framöver för att förbli en ledande finansiär inom humaniora och samhällsvetenskap, en finansiär som också utvecklar och förnyar forskningen? Frågorna är viktiga och allvarliga men jag räknar med att det också ska ges utrymme för lite festligheter! RJ:s möjlighet att göra bra och kloka insatser är till syvende och sist beroende av alla de människor som verkar i och kring stiftelsen. Det är en stor, löst sammansatt samling av synliga och osynliga kolleger. I den ingår givetvis alla de som genom sina ansökningar söker nya kunskaper, liksom våra sakkunniga som ger vägledning till besluten. Under RJ:s handlar det om flera tusen individer, spridda över hela jorden. Härtill kommer goda kontakter hos andra finansiärer när och fjärran, i statliga myndigheter och departementen och i . Stöttepelarna är och förblir dock beredningsgrupperna, finanskommittén, områdesgrupperna, kansliets medarbetare och styrelsen. Med glädje och tillfredställelse sätter jag härmed punkt och tackar er alla för storartade insatser och ett gott samarbete ! Översikt över den forskningsstödjande verksamheten ÖVERSIKT öVER DEN FORSKNINGSSTöDJANDE VERKSAMHETEN UNDER 2012 2012/13:RJ1 16.42 2012/13:RJ1 ÖVERSIKT öVER DEN FORSKNINGSSTöDJANDE VERKSAMHETEN UNDER 2012 16.42 Stiftelsen () stöder kvalificerad forskning genom att bevilja anslag till enskilda forskare eller forskargrupper. Enligt 2 § andra stycket ska företräde ges åt forskningsområden, vilkas medelsbehov inte är så väl tillgodosedda på annat sätt. Detta har sedan tillkomsten av Kulturvetenskapliga donationen tolkats så att RJ i första hand ska ge anslag åt forskning inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. Med tanke på den nutida debattens ensidiga inriktning är det viktigt att hålla i minnet att också de humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnena och forskningsresultaten har strategisk betydelse, inte enbart de tekniska, naturvetenskapliga och medicinska. Däremot har forskare inom humaniora och samhällsvetenskap ofta större svårigheter än sina kolleger att formulera hur deras bidrag till samhället ser ut. RJ verkar aktivt inom ett vidsträckt fält. Detta ställer krav på bred kompetens hos de forskare som medverkar i styrelsen och beredningsgrupperna. RJ:s beredningsgrupper och styrelse består därutöver av personer med ekonomisk och politisk sakkunskap. Med denna personsammansättning representerar stiftelsen en bred erfarenhet. RJ kan sägas fungera som ett allsidigt kontaktorgan mellan olika forskningsområden, liksom mellan forskningen och andra centrala samhällsintressen. Avsikten är att de beviljade beloppen ska vara så stora att RJ:s anslag attraherar de främsta forskarna och finansierar de bästa idéerna. RJ arbetar med ett begränsat antal ordinarie stödformer, avpassade för såväl individuella forskare som för mindre och större grupper. RJ inriktar sig på hela forskningsprocessen genom att även bevilja stöd till tryckning, översättning och publicering med open access. RJ utnyttjar sin handlingsfrihet till att arbeta probleminriktat och flexibelt. Tack vare åtgärder som är unika för RJ har kvaliteten och mångfalden i svensk forskning kunnat stärkas. Samarbete med andra finansiärer kring angelägen forskning kan ge bidragen från RJ stor hävstångseffekt. I det följande ges i första hand en översikt över de nya forskningsstöd som har beviljats . Även pågående fleråriga aktiviteter redovisas. För ytterligare information, se RJ:s webbplats (). Stödformer, arbetssätt och kvalitetsbedömning RJ finansierar i första hand samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning, men också juridisk och teologisk. Stiftelsen medverkar i gränsöverskridande forskningsprojekt i vilka forskare från olika discipliner, fakulteter, lärosäten eller länder samarbetar. Medicinsk forskning om åldrandets och barnaårens sjukdomar stöds genom båda donationer, vilka RJ förvaltar. Målsättningen för RJ:s insatser är att ge svensk forskning inom stiftelsens verksamhetsområde förutsättningar att nå en internationellt framträdande ställning. I den nu gällande stödordningen, som introducerades , finansierar RJ forskning i form av program, projekt, infrastrukturprojekt samt forskningsinitiering. Anslag till program, projekt och infrastrukturprojekt utlyses samordnat en gång . Anslag till forskningsinitiering, vanligtvis konferenser och vetenskapliga nätverk, kan sökas fortlöpande. Härutöver gör RJ riktade insatser mot forskningsområden som identifierats i första hand genom arbetet i stiftelsens områdesgrupper. Forskningssystemet är betjänt av tematiska, proaktiva insatser som komplement till de forskarinitierade projekten. RJ bör därför fortsätta att arbeta efter två linjer, dels finansiera högkvalitativa ansökningar från forskarna själva (den s.k. bottom up-principen), dels göra sådana riktade insatser som kan utveckla svensk forskning inom humaniora och samhällsvetenskap och stärka dess internationella ställning. Beredningen av ansökningar till program, projekt och infrastrukturprojekt sker i två steg. Programansökningar bedöms i första omgången av en särskild panel med enbart utländska ledamöter. De utvalda ansökningarna granskas därpå av externa, internationella sakkunniga, varefter panelen genomför en s.k. hearing med de berörda forskargrupperna. Ansökningar om projekt och infrastruktur behandlas i den inledande omgången av en eller flera av RJ:s beredningsgrupper, som avgör vilka ansökningar som bör gå vidare. De kvarvarande sökandena inbjuds därefter att lämna in en längre, mer utvecklad ansökan, vilken sedan bedöms av minst två externa sakkunniga. Dessas utlåtanden ingår i underlaget för beredningsgruppernas slutliga ställningstagande. I beredningsgrupperna för projektansökningar ingår några av styrelsens ledamöter och suppleanter (forskare och riksdagsledamöter) samt ett antal såväl svenska som utländska forskare. Grupperna förnyas successivt genom att hälften av ledamöterna byts ut . Inför beslutet om infrastrukturprojekten genomförs, förutom utlåtanden av sakkunniga, även en hearing med de sökande. Ansökningarna bedöms i förhållande till vetenskapliga kvalitetskriterier och till internationella standarder. I alla sammanhang ges ansökningar med internationell anknytning särskild prioritet. I de fall ansökningarna aktualiserar forskningsetiska frågor, ska dessa prövas efter samma normer och på samma sätt som vid ansökan till (). Frågor om jäv hanteras i enlighet med riktlinjer som har fastställt. Besluten om forskningsmedel fattas av . RJ följer upp och utvärderar anslagen (se nedan s. 3537) och prövar fortlöpande sina arbetsformer. Alla beviljade projekt ska redovisas i enlighet med sina kontraktsvillkor, vilket normalt betyder att anslagsmottagare månader efter projekttidens slut ska lämna in både vetenskaplig och ekonomisk slutredovisning. Tabell 1 Beviljade forskningsmedel 2012 per donation (belopp tkr) Jubileumsdonationen 125 528 Kulturvetenskapliga donationen 228 409 donation för forskning om åldrande och åldersrelaterade sjukdomar 600 donation för forskning om sjukdomar under de tidiga barnaåren 200 Summa 354 737 Beviljade forskningsanslag Som framgår av tabell 1 har RJ beviljat ca i anslag till forskningsändamål. Anslagens fördelning på Jubileumsdonationen respektive Kulturvetenskapliga donationen framgår av tabell 2 och 3. Alla nya anslag till projekt och program beviljas i form av engångsanslag. Produktionsstöd (tidigare kallat tryckningsbidrag) och översättningsbidrag kan beviljas för forskning som finansieras av RJ och bekostas inom de årliga budgetramarna. Med översättningsanslagen till RJ-forskare vill styrelsen förbättra den svenska forskningens möjligheter att delta i den internationella vetenskapliga diskussionen. Tabell 2 Beviljade forskningsmedel 2012 ur Jubileumsdonationen (belopp tkr) Projektanslag (ytterligare specifikation ges i tabellerna 56) 115 295 Samarbete med 200 300 Arvode till sakkunniga 731 Ersättning till adjungerade 3 029 Konferenser, information 3 430 Områdesgruppen Mål och resultat i offentlig verksamhet 1 331 Områdesgruppen Vardagslivets och kulturens medialisering 520 Områdesgruppen Teknik, institution, förändring 692 Summa 125 528 Tabell 3 Beviljade forskningsmedel 2012 ur Kulturvetenskapliga donationen (belopp tkr) Infrastrukturellt stöd (ytterligare specifikation ges i tabell 7) 31 187 Program (ytterligare specifikation ges i tabell 4) 101 200 Riktade insatser (ytterligare specifikation ges i tabell 8) 59 925 Forskningsinitiering 15 220 Internationellt samarbete 16 055 Övriga bidrag till forskning och kulturliv 4 279 Arvode till sakkunniga 543 Summa 228 409 Program Program är RJ:s stödform för forskningsuppgifter som kräver en större forskargrupp och upp till finansiering. 2012 utlystes medel till program för åttonde gången och totalt har 19 forskargrupper beviljats stöd. 2012 inkom 27 ansökningar om programmedel, vilket är något mer än genomsnittet. Beredningsgruppen beslutade att föra sju av dessa vidare till en andra omgång. Med ledning av utlåtandena från internationella experter och hearingar med forskargrupperna föreslog beredningsgruppen att bevilja följande nya anslag: Professor : till programmet Interaktion och variation i pluricentriska språk Kommunikativa mönster i sverigesvenska och finlandssvenska, vid . Professor : till programmet Segregation: Mikromekanismer och makrodynamik, vid . Docent : till programmet Representation och verklighet. Historiska och nutida perspektiv på den aristoteliska traditionen, vid . har en viss oro uttryckts för att program som stödform inte skulle passa humanistisk forskning. En genomgång av alla inskickade programansökningar visar en jämn fördelning mellan humanistiskt och samhällsvetenskapligt baserade ansökningar. Av totalt 186 inskickade är 90 att betrakta som samhällsvetenskapliga och 88 som humanistiska, medan åtta kan kategoriseras som både och. Av de totalt 19 beviljade programmen är nio samhällsvetenskapligt orienterade och tio humanistiskt. En analys av könsfördelningen inom stödformen program ger vid handen att av de sökande forskningsledarna är kvinnor och män. Bland de beviljade programmen är av forskningsledarna kvinnor och män. En ganska stor övervikt av män således. Varje program har dock i genomsnitt 12 projektdeltagare som får del av anslagen, så att enbart titta på forskningsledarna riskerar att bli missvisande. Om man i stället tar med hela forskargruppen och tittar på samtliga projektdeltagare blir bilden annorlunda: av samtliga projektdeltagare är kvinnor och män. Detta följer i stort sett söktrycket inom stödformen (respektive ). Det sker med andra ord ingen snedvridning med avseende på kön i beredningsprocessen. Tabell 4 Antalet programansökningar 2012 och beviljade ansökningar (belopp tkr) fördelade efter ämnesområde och kön på projektledarna ÄMNE ANTAL KVINNOR MÄN SÖKT BELOPP ANTAL BEVILJADE BEVILJAT BELOPP 29 524 1 32 700 internationell migration och etniska relationer () 1 jämförande språkvetenskap och lingvistik 1 1 27 261 1 33 500 sociologi (exklusive socialt arbete, socialpsykologi och socialantropologi) 2 statsvetenskap (exklusive studier av offentlig förvaltning och globaliseringsstudier) 3 1 2 93 352 tvärvetenskapliga studier 7 4 3 175 629 Summa 27 11 16 779 232 3 101 200 Projekt projekt avser en forskningsuppgift som vanligen utförs under högst av en enskild forskare eller en mindre forskargrupp. De senare (2012: anslag över 3,5 miljoner) mottar vanligtvis mellan av anslagen. Projekten ger viktiga möjligheter för forskare i olika stadier av karriären att pröva nya idéer: denna stödform gynnar den fria grundforskningen. Med varje anslag följer ett bidrag till kostnader för publicering med open access, liksom till kostnader för konferensresor, inköp av utrustning, litteratur och liknande. Avsikten är att den som får ett RJ-anslag ska kunna koncentrera sig på sin forskning och slippa söka kompletterande finansiering. Söktrycket fortsätter att vara mycket högt, och beviljandekvoten ligger . Till följd av att () beviljar betydligt högre bidrag till s.k. indirekta kostnader (se s. 3334) har några forskare avstått från RJ:s anslag. Nedanstående nya projekt har fått finansiering av RJ: Projektanslag 2012 (belopp kr) PROJEKTLEDARE PROJEKTTITEL INSTITUTION OCH LÄROSÄTE BEVILJAT BELOPP Fil.dr : Hur publiken mäts, vägs, värderas och därmed skapas TNS 2 728 000 Professor i komplexa system , 3 104 000 Professor som värdeskapande arbete. Uppfattningar om medieanvändningens roll på digitala mediemarknader och läsande, 1 845 000 Fil.dr , innovation, and the demography of firms and industries in over two centuries och företagande, 6 352 000 Professor processer på sociala nätverk , 2 775 000 Professor i professionaliseringens tjänst en studie av forskare och forskningsanknytningen bland lärare, sjuksköterskor och socionomer , 3 625 000 Docent om välfärdsstaten. Välfärdsbegreppens historia 18502010 , 2 422 000 Docent och sjöröveri (18701970) , 2 379 000 Professor to : Time, intermediality and transregional imaginaries in disaster discourse , 1 824 000 för biologisk rörelse och audiovisuell synkroni hos barn med autism för utvecklingsrelaterade funktionsnedsättningar, 1 536 000 Professor förhandla litterärt värde. 2013 Språk- och litteraturcentrum, 8 849 000 Fil.dr av migrationen till : Arbetskraftsinvandringen från och 20082014 och arbetsvetenskap, 2 628 000 Docent mot kognitiv nedgång hos äldre: En prospektiv longitudinell studie , 2 163 000 Tidskoordinering av intonation och gester i talad kommunikation , musik och hörsel, KTH 2 771 000 Fil.dr av civilbefolkningen: FN:s strategier i fredsbevarande operationer , 2 309 000 Docent , formulär och pappersgöra: Expanderande dokumenteringspraktiker i sjukvård och socialtjänst vid 4 217 000 Fil.dr av utbildningsval på arbetsmarknad, hälsa och sociala utfallen , i 3 062 000 Docent roller och värdemönster bland kommunala tjänstemän förändrats ? Förvaltningshögskolan, 4 937 000 Professor avledningar och eventstruktur i nordsamiska och litteraturcentrum, 2 924 000 Professor spegel. Jämförelser av spontana och poserade uttryck av känslor i rösten , 3 410 000 Professor välfärd över livscykeln barnfattigdom, barnomsorg och familjebakgrundens betydelse , 2 650 000 Docent skuggsida. Marginalisering, migration och statlig intervention i periferin , 2 736 000 Fil.dr av efterfrågefunktioner med en blandning av Tobitmodeller , avd. för statistik, 2 800 000 Professor i rätten och likhet inför lagen. En etnografisk studie av hur kultur, etnicitet, kön och ålder förhandlas under rättegångar som rör gatukriminalitet Fakulteten för hälsa och samhälle, 4 718 000 Fil.dr ska vi förvalta gemensamma naturresurser med potentiella plötsliga förändringar i resursdynamiken? En experimentell ansats för att utvärdera miljöekonomiska styrmedel Kungl. 2 645 000 Professor svenskt konstruktikon , 7 436 000 Docent överföring av krigserfarenheter bland bosnier i en studie i psykologisk antropologi , 2 243 000 Universitetslektor och könsindex vid svenska universitet och högskolor 1950 och framåt , 2 241 000 Docent konsekvenser 3 687 000 Professor . näsan skilja sjuk från frisk? Sektionen för psykologi, 2 841 000 Professor forskningens kvalitet och kvantitet av statsmakternas och anslagsgivarnas handlingslinjer? , 2 566 000 Professor eller propaganda. Tecknade serier i för humaniora och samhällsvetenskap, Högskolan på 1 251 000 Fil.dr , sociala och demografiska förhållande i och dess samband med sjukdomar och dödlighet , 1 491 000 Professor man sätta siffror på medarbetare? En studie av kvantifiering i HRM och dess konsekvenser organisation, i 2 842 000 Fil.dr Per Wisselgren och samhällsvetenskapernas internationella organisering , 2 355 000 Docent , design och organisering i städers utvecklingsprocesser , i 3 662 000 114 024 000 Fördelningen på olika ämnesområden för ansökningar respektive beviljade anslag visas i tabell 5. Ämnesindelningen, som är ny , följer den statliga universitets- och högskolestatistiken och bygger på de sökandes val av ämnesområde. Av 899 ansökningar svarar männen för och kvinnorna för (anslaget till utgivningen av Forskning & Framsteg ingår inte i siffrorna). Fördelningen mellan manliga och kvinnliga sökande har i stort sett varit likartad, och de beviljade anslagen har motsvarat söktryckets könsmässiga fördelning. 2012 avviker från mönstret. Samma andel manliga respektive kvinnliga sökande/projektledare gick vidare från första till andra ansökningsomgången. Av beviljade 36 anslag däremot tillföll två tredjedelar män och en tredjedel kvinnor. Beviljandekvoten är 2012 således högre för män än för kvinnor. Givetvis ska man inte stirra sig blind på ett enda år. RJ studerar kontinuerligt utvecklingen, och statistiken för visar som nämnts att de beviljade anslagen följer ansökningarnas fördelning på kvinnor respektive män, vilket innebär att av anslagen går till kvinnliga sökande och till män. Anslagsbesluten skiljer sig på ytterligare en punkt från tidigare års, nämligen i fråga om s.k. karriärålder för de forskare som fått sina ansökningar beviljade. Begreppet karriärålder anger här antalet år som gått sedan doktorsexamen avlades. har en betydande andel av anslagen gått till yngre forskare, det vill säga med en karriärålder (examensår eller senare). 2012 utmärker sig i stället gruppen med en karriärålder eller högre genom att lägga beslag på av projektanslagen.