frsrdg · H004RB1 · 2013-02-11 00:00:00 — 0 100 200 300 400 500 600 700 jan --------12 , icke säkerställda obligationer Anm. Diagrammet visar skillnaden mellan räntan på respektive typ av obligation och en ränteswap med samma löptid. Betalningssystemet ska enligt riksbankslagen främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Ett sätt att göra detta är att tillhandahålla ett system som underlättar för marknadsaktörerna att genomföra finansiella överföringar sinsemellan utan kredit- eller likviditetsrisker. RIX-systemet är ett sådant system. De banker, clearinghus och andra marknadsaktörer som deltar i får dessutom alltid tillgång till finansiering i svenska kronor . betydelse i policyarbete är konstruerat på ett sådant sätt att det inte byggs upp exponeringar mellan deltagarna. När det är dags att genomföra en överföring görs detta omgående under förutsättning att betalaren har tillgänglig likviditet. För att minska risken för att överföringar i inte kan utföras till följd av att deltagare saknar likviditet kan tillföra systemet likviditet genom att lämna kredit till RIX-deltagarna mot säkerheter. Säkerheterna utgörs främst av svenska och utländska värdepapper med god kreditvärdighet, men kan även vara utländsk valuta som står på konto i en centralbank. Allt detta innebär i sin tur att det finansiella systemet blir säkrare. Att en överföring genomförs omgående innebär också att effektiviteten i betalningssystemet ökar. I anslutning till tillhandahåller även särskilda konton och krediter för att göra avvecklingen av värdepappersaffärer mer effektiv. Euroclear , den svenska centrala värdepappersförvararen, hanterar dessa konton och krediter på uppdrag av . Ett säkert och effektivt betalningsväsende kräver också att den finansiella infrastrukturen är robust. Detta innebär att måste ha hög tillgänglighet, vilket förutsätter att det finns flera driftsanläggningar och väl inövade rutiner om störningar inträffar. En sådan infrastruktur som påverkas dock också av vilka aktörer som deltar i infrastrukturen. För att säkerställa hög kontinuitet och god beredskap i den svenska betalningsinfrastrukturen deltar därför i det arbete som bedrivs inom ramen för den finansiella sektorns privat-offentliga samverkansgrupp (FSPOS). har också en stor betydelse för det penningpolitiska styrsystemet. Räntorna på deltagarnas konton i är direkt kopplade till reporäntan (se även rutan Kontantanvändning och verksamhet). gör det också möjligt för de penningpolitiska motparterna att enkelt kunna utjämna saldona på sina konton i . Dessutom är det genom som själv genomför olika transaktioner, exempelvis penningpolitiska transaktioner av olika slag, andra krediter som lämnar i extraordinära situationer och betalningar för leveranser av kontanter till och från banker. roll i betalningsinfrastrukturen RIX-systemet sammanför många aktörer som genomför finansiella transaktioner i . Transaktionerna utförs i flera olika system som tillsammans utgör den svenska betalningsinfrastrukturen. Bankgirot hanterar betalningar av företags fakturor, många privatpersoners internetbetalningar, överföringar mellan bankkonton, kortbetalningar med mera. Euroclear hanterar avveckling av värdepappersaffärer, och i en del av dessa värdepappersaffärer ingår det nederländska företaget som central motpart. är en svensk central motpart som hanterar avveckling av affärer i derivatprodukter medan CLS är ett internationellt system för avveckling av valutaaffärer. Dessa clearingsystem är deltagare i . Utöver dessa system är banker, Riksgälden och deltagare i . I knyts de finansiella flödena samman och är därför i centrum av betalningsinfrastrukturen. Deltagarna i har konton i som de kan använda för att göra överföringar sinsemellan. Dessa överföringar kan avse deltagarnas egna finansiella transaktioner eller transaktioner för deras kunders räkning. Vissa clearingsystem skickar även överföringar till för sina deltagares räkning. De banker eller andra finansiella aktörer som valt att inte själva delta i anlitar en bank som är deltagare i för att göra överföringar till andra banker och deras kunder. I stort sett samtliga betalningar i svenska kronor som inte sker internt i en enskild bank hanteras i någon form genom . Därmed har en central roll även i det svenska finansiella systemet. Omsättningen i motsvarar BNP. Målsättning för RIX-verksamheten Eftersom är ett system som har avgörande betydelse för att det finansiella systemet ska fungera väl har satt ett högt mål för dess tillgänglighet. Systemet ska vara tillgängligt under av den tid det är öppet. ska också uppfylla deltagarnas krav på funktionalitet. har därför som mål att av deltagarna, vilka representerar av transaktionsvolymen i systemet, ska vara nöjda med . Samtliga kostnader för att tillhandahålla tjänsterna i ska finansieras genom avgifter från deltagarna. Detta innebär att det även för beräknas en avgift efter samma princip som för övriga deltagare och dessutom står för kostnaden för de funktioner som används för att genomföra penningpolitiken. Verksamheten 2012 genomförde ett antal aktiviteter för att utveckla RIX-verksamheten och på så sätt ytterligare förbättra förutsättningarna för att fullgöra sina uppdrag. Vissa av dessa aktiviteter var också initierade av deltagarna i . genomförde bland annat flera övningar för reservrutinerna, både självständigt och tillsammans med deltagarna, för att säkra välfungerande reservrutiner om det tekniska systemet skulle fallera. deltog även aktivt i den samverkan kring kontinuitetsfrågor som finns i den finansiella sektorn inom ramen för FSPOS. Dessutom fortsatte att utreda behovet av att införa en lösning som ger RIX-deltagarna tillgång till ett fungerande betalningssystem även om driften vid bankens ordinarie driftställen skulle upphöra. Eftersom en sådan lösning behöver beakta de förändringar som uppstår till följd av att driften och förvaltningen av IT-infrastruktur tas över av en extern leverantör (se avsnittet Organisation och styrning) kommer utredningsarbetet att fortsätta . fattade beslut om nya principer för säkerheter för krediter i . I och med detta beslut begränsas bland annat möjligheten att använda egna säkerställda obligationer som säkerheter för krediter. Detta innebär att återgår till att begränsa möjligheten att utnyttja den typ av säkerheter på samma sätt som var fallet fram . begränsas också möjligheten att använda andra värdepapper utgivna av kreditinstitut. Vidare kommer värdepapper med bakomliggande tillgångar (så kallade Asset-backed securities) inte längre att accepteras. De nya principerna träder i kraft , men vissa övergångsregler innebär att de kommer att gälla fullt ut först . avslutades förhandlingar om ett avtal för deltagande av den svenska kronan i Target 2 securities (T2S), ett projekt för en paneuropeisk plattform för värdepappersavveckling som drivs av ECB och de nationella centralbankerna som ingår i eurosamarbetet. fick ett erbjudande att träffa ett sådant avtal men valde att tacka nej till detta till följd av de svenska bankernas inställning. meddelade att de svenska bankerna är positiva till att på lite deltar i T2S. På kort sikt är dock kostnaderna och riskerna med projektet enligt för stora för att det ska vara möjligt att ansluta den svenska kronan till T2S. Det finns dessutom flera utestående frågor kring plattformen. ansåg därför att frågan om anslutning till T2S bör prövas på nytt . Mot den bakgrunden tog inte heller slutlig ställning till det föreslagna avtalet, utan förklarade sig beredd att ta upp frågan på nytt om det skulle finnas intresse för anslutning av den svenska kronan till T2S . Som en följd av detta beslut avslutade sitt aktiva arbete med T2S. följer dock de fortsatta diskussioner i frågan som förs av de svenska bankerna. Mot bakgrund av RIX-deltagarnas önskemål om att få möjlighet att använda på ett mer flexibelt sätt beslutade att ändra villkoren för så att det blir möjligt för deltagarna att ha mer än ett konto i systemet till exempel för att särskilja en viss verksamhet. har det tillkommit en ny deltagare i , , som är en dansk bank. Vid utgången av året fanns totalt 25 deltagare i systemet. hanterade i genomsnitt 14 495 transaktioner per dag . Detta är en ökning jämfört med året innan. Den genomsnittliga transaktionen uppgick till . Den dagliga omsättningen var i genomsnitt. Detta innebär en ökning jämfört med föregående år. I genomsnitt hade deltagarna i ett kreditutrymme på , vilket är en minskning med jämfört med föregående år. Detta kreditutrymme motsvarar värdet av de säkerheter som deltagarna ställt till och som inte utnyttjats som säkerhet för andra krediter som lämnat. Summan av de krediter som samtliga deltagare maximalt utnyttjade per dag motsvarade i genomsnitt av detta kreditutrymme. Vid utgången av 2012 utgjorde säkerställda obligationer av värdet av samtliga säkerheter som ställts till (se diagram 13). Säkerheter pantsatta för kredit i , fördelning på värdepappersslag Säkerställda obligationer Statspapper Andra obligationer utgivna av kreditinstitut Kommunpapper Övrigt Det totala värdet av säkerheter pantsatta för kredit i uppgick till . Uppföljning mål för betalningssystemet uppfylldes . Systemet fungerade sammantaget väl. inträffade tre störningar som påverkade den formella tillgängligheten. Sådana störningar anses vara viktiga att undvika eftersom de kan ha stora konsekvenser för deltagarna. Deras faktiska konsekvenser är dock beroende av längden på störningen och tidpunkten när den inträffar. Den mest allvarliga störningen innebar att kommunikationen till och från inte fungerade . Den orsakades av ett tekniskt fel i den datoriserade hanteringen av kommunikationen med det internationella systemet SWIFT, som används av för att hantera meddelanden om transaktioner i . Sammantaget medförde störningarna att var tillgängligt av tiden då betalningar hanteras, vilket innebär att målet om tillgänglighet uppfylldes. inträffade dessutom sju mindre incidenter i som hade begränsade konsekvenser för deltagarna. Kostnaderna för verksamheten uppgick till och täcktes till av avgifter. Detta innebär att verksamheten fullt ut täckte sina kostnader. över treårsperioden 20102012 var kostnadstäckningen . genomförde en undersökning bland RIX-deltagarna. I denna undersökning ingick bland annat frågor om huruvida de var nöjda med systemets funktionalitet, tillgänglighet och stöd. Det genomsnittliga betyg som deltagarna lämnade som svar på dessa frågor var 4,7 på en femgradig skala, vilket visar att de flesta deltagare är nöjda eller mycket nöjda med systemet. 21 av 25 deltagare i deltog i undersökningen. Kontantförsörjning har ensamrätt att ge ut sedlar och mynt i och ansvarar för landets kontantförsörjning. Detta innebär att tillhandahåller sedlar och mynt, makulerar uttjänta sedlar och mynt och löser in ogiltiga sedlar. följer också utvecklingen på betalningsmarknaderna och analyserar användningen av kontanter och alternativa betalningsmedel i ekonomin. Målet för denna verksamhet är att säkerställa att sedlar och mynt är av hög kvalitet och att kontantförsörjning är säker och effektiv. Allmänheten och de företag som hanterar kontanter ska ha ett stort förtroende för sedlar och mynt och för kontantförsörjningen. lämnar ut kontanter till bankerna vid sina två platskontor för kontanthantering i och . Bankerna distribuerar sedan kontanterna vidare till handeln och allmänheten via sina 17 kontantdepåer runt om i landet. Den praktiska hanteringen av dessa kontantdepåer sköts av värdebolag på bankernas uppdrag. Värdebolagen ansvarar också för distributionen av sedlar och mynt. Verksamheten 2012 fortsatte sitt arbete med att säkra kontantförsörjningen och följa utvecklingen av värdet av kontanter i cirkulation. fortsatte arbetet med att utforma de nya sedlarna och mynten. Utveckling av värdet av kontanter i cirkulation Det totala värdet av kontanter i cirkulation uppgick till vid utgången av 2012, vilket framgår av posten Utelöpande sedlar och mynt på balansräkningens skuldsida. Detta är mindre än (se tabell 2). Värdet av kontanter i cirkulation styrs av efterfrågan på sedlar och mynt som varierar . Efterfrågan ökar i samband med julhandeln , för att sedan minska . Därför kan man med större precision beskriva hur mycket kontanter som finns i cirkulation genom att ange ett genomsnitt av kontanternas värde den under årets . Detta genomsnittliga värde uppgick till , vilket är mindre än genomsnittet (se tabell 2). Värdet av den totala mängden kontanter i cirkulation har minskat för femte året i följd. Det är 1 000-kronorssedeln som svarar för en betydande del av denna värdeminskning. En närmare analys av faktorerna bakom utvecklingen av värdet av kontanter i cirkulation presenteras i rutan Kontantanvändningen och verksamhet. Värdet av sedlar och mynt i cirkulation, miljarder kronor 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Totalt värde 112 111 105 100 96 Sedlar 109 106 105 100 95 91 Mynt 6 6 6 5 5 5 Totalt värde, genomsnitt 107 106 103 99 94 Sedlar 104 102 100 98 94 89 Mynt (exklusive minnesmynt) 5 5 5 5 5 5 Anm. Uppgifterna i tabellen är avrundade. 500-kronorssedeln är den vanligaste sedelvalören. Den utgjorde av det totala antalet sedlar och stod för av det genomsnittliga värdet av sedlarna i cirkulation, som uppgick till (se diagram 14). var sedlarnas värde . Det genomsnittliga värdet av mynten i cirkulation uppgick till exklusive minnesmynt (se diagram 15). var myntens värde exklusive minnesmynt. Den vanligaste myntvalören var enkronan. Detta mynt utgjorde av det totala antalet mynt i cirkulation och stod för av det genomsnittliga värdet av mynten i cirkulation . Genomsnittligt värde av sedlar i cirkulation, miljarder kronor 0 20 40 60 80 100 120 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Genomsnittligt värde av mynt i cirkulation, miljarder kronor 0 1 2 3 4 5 6 7 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Anm. Uppgifterna i diagrammet inkluderar inte värdet av minnesmynt. Fortsatt arbete med nya sedlar och mynt fortsatte arbetet med att utforma en ny sedel- och myntserie i enlighet med direktionens beslut . Målet är att modernisera sedlarna så att de även i fortsättningen har ett effektivt skydd mot förfalskningar. Mynten ska bli lättare och mindre så att hanteringskostnaderna och miljöbelastningen kan minska. Den nya sedel- och myntserien kommer dessutom att innehålla två nya valörer en 200-kronorssedel och ett 2-kronorsmynt. Detta innebär att tillverkningen av ett 2-kronorsmynt återupptas . avslutades tävling om utformningen av de nya sedlarna. Efter att tävlingsjuryn hade bedömt alla tävlingsbidrag utifrån deras konstnärliga helhetsidé, genomförbarhet, nyskapande och originalitet inom ramen för svensk sedeltradition, komposition av text, siffror och bild samt skillnader mellan valörerna inom ramen för helhetsidén beslutade riksbanksfullmäktige att utse formgivaren bidrag Kulturresan till vinnare (se figur 2). Detta bidrag ska därmed bli den konstnärliga utgångspunkten vid utformningen av den nya svenska sedelserien och ligga till grund för fortsatt bearbetning och slutlig framställning av sedlarna. Efter bearbetningen av sedlarnas design godkände fullmäktige den principiella utformningen av de nya sedlarna. Konstnärlig utgångspunkt för nya sedlar Den konstnärliga utgångspunkten för framställningen av nya 1-, 2- och 5-kronorsmynt beslutades av riksbanksfullmäktige . Fullmäktige valde ett formgivningsförslag med temat Sol, vind och vatten, utformat av formgivaren (se figur 3). Enligt motiveringen är helhetsintrycket av förslaget en vacker och användarvänlig myntserie som bygger på en välavvägd balans mellan nyskapande och svensk mynttradition. I den nya myntserien kommer 10-kronorsmyntet att kvarstå oförändrat. Konstnärlig utgångspunkt för nya mynt beslutade direktion om tidsplanen för introduktion av de nya sedlarna och mynten. Sedlarna och mynten kommer att bytas ut i två etapper i enlighet med vad som rekommenderats av kontantmarknadens aktörer (se figur 4). Den första etappen inleds då börjar lämna ut nya 20-, 50-, 200- och 1 000-kronorssedlar. De nuvarande 20-, 50- och 1 000-kronorssedlarna planeras att bli ogiltiga . Den andra etappen inleds då börjar lämna ut nya 100- och 500-kronorssedlar. De nuvarande 100- och 500-kronorssedlarna planeras att bli ogiltiga . Även de nya 1-, 2- och 5-kronorsmynten introduceras . De nuvarande mynten med dessa valörer planeras att bli ogiltiga med 100- och 500-kronorssedlarna, det vill säga . Beslut om att ogiltigförklara sedlar och mynt fattas av efter att direktionen efter samråd med fullmäktige har lämnat en framställning om detta. Det finns två giltiga versioner av 50- och 1 000-kronorssedlarna. beslutade , efter en framställning från , att den äldre 50- respektive 1 000-kronorssedeln utan folieband ska upphöra att vara lagligt betalningsmedel (se figur 4). Dessa två sedlar ogiltigförklaras före sedelutbytet i enlighet med önskemål från banker, värdebolag och handeln om att minska mängden sedlar i samhället inför det kommande sedelutbytet och på så sätt underlätta hanteringen av utbytet. Det är främst belastningen på transporter och sedeluppräkning som bedöms minska till följd av beslutet. Preliminär tidsplan för introduktion av nya sedlar och mynt Anm. Beslut om att ogiltigförklara sedlar och mynt fattas av efter att direktion efter samråd med riksbanksfullmäktige har lämnat en framställning om detta. Förändringar i kontanthantering Byggnationen av ett nytt kontor för kontanthantering fortsatte . Kontoret byggs i kommun och ska ersätta nuvarande två kontor för kontanthantering. När kontoret enligt planerna tas i drift 2013 kommer den övervägande delen av sedelhanteringen i de nya lokalerna att vara automatiserad. planerar inte att lagerhålla och hantera mynt där utan denna verksamhet ska ske utanför . Ansvaret för lagring och hantering av mynt skulle övergå till värdebolaget . tecknade avtal med bolaget men sade upp det med anledning av att företrädare för bolaget hade gjort sig skyldiga till allvarligt fel i yrkesutövningen. har därför påbörjat en ny upphandling av tjänster för lagerhållning och hantering av mynt. Uppföljning De svenska sedlarna förfalskades i liten omfattning (se tabell 3). Värdet av de falska sedlar som togs ur cirkulation uppgick till , vilket är en liten ökning jämfört med . Antalet falska sedlar som togs ur cirkulation uppgick till 533 stycken, vilket är något färre än 2011. Det var i huvudsak 20-kronorssedeln och den äldre 50-kronorssedeln utan folieband som förfalskades. Ökningen av värdet på falska sedlar och minskningen av antalet falska sedlar förklaras av att fler falska 500- och 1 000-kronorssedlar togs ur cirkulation 2012 jämfört med . bedömer att säkerheten kring kontanthanteringen även i övrigt ligger på en hög nivå. Antalet sedlar och mynt 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Antal sedlar i cirkulation (miljoner stycken) 390 392 354 351 343 336 Antal mynt i cirkulation (miljoner stycken) 2 Antal förfalskade sedlar (stycken) 1 248 1 512 1 064 1 503 562 533 Anm. Uppgifterna om antalet sedlar och mynt i cirkulation avser genomsnitt och är avrundade. I uppgiften om antalet mynt i cirkulation ingår inte minnesmynt. Enligt bedömning finns det ett stort förtroende för sedlar och mynt i . En undersökning om svenska folkets betalningsvanor, som genomfördes , visar att av de tillfrågade känner sig trygga när de använder kontanter. Ungefär lika många, , anser att det går snabbt och enkelt att betala med kontanter. Nio av tio svenskar upplever att kvaliteten på 100- respektive 500-kronorssedeln är bra, och något färre upplever att kvaliteten på 50-kronorssedeln är bra. Kvaliteten på 20-kronorssedeln upplevs däremot som sämst. upplever att denna sedel har dålig kvalitet, medan upplever dess kvalitet som bra eller mindre bra. Att kvaliteten på 20-kronorssedeln upplevs som sämre beror sannolikt på att sedelns låga värde gör att den hanteras ovarsamt. Dessutom cirkulerar sedeln i hög grad mellan allmänheten och handeln. Den lämnas således inte till banker och värdebolag för kvalitetskontroll, och senare för makulering på , i samma utsträckning som sedlar med högre valörer. Cirka hälften av de tillfrågade upplever att kvaliteten på 1 000-kronorssedeln är bra. Ungefär lika många hade dock ingen uppfattning om sedelns kvalitet, vilket sannolikt beror på att 1 000-kronorssedeln inte används som betalningsmedel i lika hög utsträckning som sedlarna med övriga valörer. tar löpande in information om hur kontantförsörjningen i samhället fungerar genom kontanthanteringsråd och de arbetsgrupper som är knutna till rådet. I rådet deltar representanter för banker, bankägda bolag, värdebolag, detaljhandel, fackföreningar och berörda myndigheter. hade ett sammanträde . Detta möte, som ägde rum , fokuserade huvudsakligen på konsekvenserna av värdebolaget konkurs. Rådet kunde konstatera att det inte har uppstått någon generell kontantbrist i samhället efter bolagets konkurs och att det fanns förutsättningar för att Panaxia ska kunna avvecklas under ordnade former. Det fanns dock fortfarande uttagsautomater som inte fungerade och vissa handlare som hade problem med kontanthanteringen. konstaterade att det finns anledning att ifrågasätta om det befintliga regelverket för värdebolagens verksamhet är tillräckligt. Därför lämnade en framställning till om att tillsätta en eller flera utredningar för att se över hur regelverket för kontantflödet i bör vara utformat för att säkerställa att kontanthantering sker på ett tillförlitligt sätt. Enligt förslag bör utredningsarbetet inriktas på att etablera ett sammanhängande och effektivt ramverk som bidrar till att säkerställa en välfungerande, säker och samhällsekonomisk hantering av kontanter. Utredningen bör bland annat omfatta analys av vilka företag som ska få hantera stora mängder kontanter, vilka tillstånd de ska ha och vilka regler som ska gälla för dessa företag. Kontantanvändningen och verksamhet Värdet av den totala mängden kontanter i cirkulation har minskat i för femte året i följd. Vid utgången av uppgick detta värde till , vilket är mindre än . Detta framgår också tydligt när värdet av sedlar och mynt i omlopp sätts i relation till bruttonationalprodukten (BNP), vilket visar att värdet av de svenska sedlarna och mynten har minskat från att utgöra av BNP 1950 till 2012 (se diagram R1). Värdet av sedlar och mynt i cirkulation i relation till BNP, procent 0 2 4 6 8 10 1950 1955 1960 1965 1970 1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005 2010 2015 Värdet av sedlar och mynt i cirkulation motsvarar allmänhetens innehav av sedlar och mynt utgivna av exklusive de sedlar och mynt som ingår i finansiella institutioners innehav. Uppgifterna är beräknade med hjälp av prognos för BNP . Källor: SCB och . Det är efterfrågan på sedlar som minskar. Efterfrågan på mynt ökar däremot svagt . Hur bestäms efterfrågan på kontanter? Kontanter används för att genomföra betalningar där köpare och säljare möts ansikte mot ansikte. Kontanter är inte det enda sättet att betala vid direkt handel utan det finns andra sätt att genomföra betalningar, exempelvis med hjälp av olika typer av kort. Såväl hushåll som företag och myndigheter håller därutöver kontanter som buffert för oförutsedda utgifter. Att kontanter används allt mindre i beror till stor del på ett växande utbud av alternativa betalningsinstrument. undersökning av svenskarnas betalningsvanor visar att olika typer av bank- och kreditkort har blivit det vanligaste instrument som allmänheten använder för att genomföra betalningar. Varje svensk har i genomsnitt två kort, vilket är ett stort antal i ett internationellt perspektiv. Likaså är antalet kortterminaler i butiker stort: i finns 22 terminaler per 1 000 invånare. Antalet kortbetalningar har ökat från 621 miljoner till 1 697 miljoner stycken , medan antalet kontantbetalningar uppskattningsvis har minskat från 1,5 miljarder till 1 miljard stycken. Både kortbetalningar och kontantbetalningar upplevs som säkra.