frsrdg · H004NR1 · 2013-01-01 00:00:00 — Hon prisades för ett skickligt och väl genomfört ordförandeår. Konferensen valde , , till ny ordförande för fram till nästa konferens, som hålls i Pärnu . arbetsgrupper Den permanenta kommittén är sammansatt av parlamentariker med varierande bakgrund och ämnesmässig inriktning. Mot den bakgrunden beslöt den parlamentariska att bilda två särskilda arbetsgrupper av parlamentariker som var inriktade på frågor om integrerad havspolitik respektive civil säkerhet och trafficking. Tanken var att dessa skulle föra en fördjupad diskussion på dessa sakområden och utarbeta rapporter med förslag till åtgärder. Efter att de båda arbetsgrupperna lämnat delrapporter vid konferensen i , behandlades deras slutrapporter vid den parlamentariska i . Därmed var arbetsgruppernas uppdrag avslutade. Den permanenta kommittén ansåg emellertid att även fortsättningsvis borde följa utvecklingen på de sakområden arbetsgrupperna behandlat och utsåg därför två rapportörer för temat integrerad havspolitik och två för civil säkerhet. En av de båda sistnämnda rapportörerna är (C). har rapportörerna alltså följt utvecklingen inom i dessa frågor, representerat BSPC på vissa möten och konferenser om dem, samt rapporterat till den årliga eller till den permanenta kommittén om utvecklingen. Den permanenta kommittén ansåg att erfarenheterna av att tillsätta särskilda arbetsgrupper var goda. Arbetsgrupperna är öppna för samtliga parlament och parlamentariska organisationer som deltar i , även om endast de som har intresse av det aktuella sakområdet utser medlemmar till dem. Mot denna bakgrund beslöt den 20:e parlamentariska dels att tillsätta en ny arbetsgrupp på temat grön tillväxt inklusive energieffektivitet, dels om mandat för den arbetsgruppen. Den permanenta kommittén utsåg riksdagsledamoten (M), som i arbetsgruppen representerar miljö- och naturresursutskott, till ordförande. Riksdagsledamoten (S) utsågs senare att representera . Efter ett första, konstituerande, möte i har arbetsgruppen mötts fyra gånger . Ordföranden (M) presenterade en delrapport vid konferensen i , och avsikten är att arbetsgruppens slutrapport ska föreligga vid den parlamentariska i Pärnu, , 2013. 8 Den arktiska parlamentarikerkonferensen 8 DEN ARKTISKA PARLAMENTARIKERKONFERENSEN 2012/13:NR1 16.42 2012/13:NR1 8 DEN ARKTISKA PARLAMENTARIKERKONFERENSEN 16.42 Sedan starten har miljöfrågor och effekterna av klimatförändringarna varit i fokus för det arktiska parlamentarikersamarbetet. har samarbetet även fokuserat på den civila säkerheten i regionen, befolkningens hälsotillstånd, ekonomisk utveckling och ett bärkraftigt utnyttjande av naturresurserna. Den nära samverkan mellan den politiska dimensionen och den vetenskapliga dimensionen innebär att forsknings- och utbildningsfrågor får stor uppmärksamhet. Ursprungsbefolkningarna i regionen deltar i samarbetet i egenskap av Permanent Participants, vilket säkerställer ett brett deltagande i samarbetet. Det ökande intresset för den arktiska regionen i både de nationella parlamenten och har återspeglats i arbetet inom ramen för det arktiska parlamentarikersamarbetet. Den första konferensen hölls 1993 i . Den arktiska parlamentarikerkonferensen (Conference of Parliamentarians of the Arctic Region [CPAR]), utgörs av delegationer utsedda av parlamenten i , , , , , , och samt och representanter för ursprungsbefolkningarna i regionen. Konferensen äger rum . Den tionde arktiska parlamentarikerkonferensen arrangerades i . har ingen permanent arktisk delegation utan utser för varje konferens en delegation bestående av fem ledamöter enligt den partipolitiska fördelning som fastslås av riksdagsstyrelsen för varje mandatperiod. är fördelningen tre ledamöter för Alliansen och två för den rödgröna oppositionen. Den permanenta arktiska parlamentarikerkommittén (SCPAR) Den permanenta arktiska parlamentarikerkommittén ([SCPAR]) bildades och är det organ som upprätthåller arbetet och verkställer besluten mellan konferenserna samt förbereder nästa konferens. I egenskap av observatör följer kommittén Arktiska rådets arbete på nära håll. I kommitténs möten deltar även representanter för ursprungsbefolkningarna samt observatörer. Svensk medlem i den arktiska parlamentarikerkommittén har varit (S) och svensk suppleant (FP). Den permanenta kommittén har hållit fem möten , varav två i samband med konferensen. Vid årets första möte, som ägde rum i , var huvudfrågan det svenska ordförandeskapet för 20112013 och hur arbetet framskred. Utrikesminister mötte kommittén för en uppskattad dialog om utmaningarna för regionen och Arktiska rådets framtida roll. Vidare fick kommittén en presentation av svensk polarforskning både ur ett historiskt perspektiv och i nutid. Kommittén har slutfört arbetet med frågan om det ökande internationella intresset för regionen och hur Arktiska rådets roll som huvudaktör i frågor som rör regionen kan stärkas. Vidare har kommittén fortsatt att fokusera på frågor om hållbart utnyttjande av naturresurserna, utbildnings- och forskningsfrågor, klimatförändringens påverkan på bl.a. befolkningens hälsotillstånd och den ekonomiska utvecklingen i regionen. Att kommittén inom sig utsett särskilda rapportörer för olika frågor har medfört stort engagemang och fördjupning i frågorna. Den permanenta kommittén har en nära dialog med forskningsmiljöer med inriktning på den arktiska regionen, särskilt verksamheten vid det virtuella arktiska (). Kommittén arrangerade i anslutning till den stora konferensen inom ramen för det internationella polaråret (International Polar Year) i ett sidoarrangemang där kommitténs . I anslutning till mötet i mötte kommittén styrelsen för för en dialog om frågor av gemensamt intresse. I anslutning till konferensen i mötte kommittén representanter för observatörerna till kommitténs och Arktiska rådets arbete. Den tionde arktiska parlamentarikerkonferensen Den tionde arktiska parlamentarikerkonferensen ägde rum i och samlade drygt hundra deltagande parlamentariker, experter och representanter för urbefolkningen i den arktiska regionen och observatörer till konferensen och . Svenska deltagare i konferensen var (M), (FP), (M), (MP) och (S). Dessutom deltog i konferensen i egenskap av svensk medlem av SCPAR. Konferensen hade tre huvudteman: Förvaltningen av och Arktiska rådets roll, ekonomisk utveckling och företagande i regionen samt den mänskliga dimensionen och samspelet mellan forskning, befolkning och samhällen i regionen. Konferensen öppnades av Alltingets talman . Den isländske utrikesministern pekade på regionens växande betydelse. Ambassadör presenterade det svenska ordförandeskapet för 20112013 och resultaten av arbetet så långt. Under det första temat presenterade , i egenskap av kommitténs rapportör för frågan om förvaltningen av och Arktiska rådets roll, de åtta rekommendationer för att stärka Arktiska rådets roll som kommittén lagt fram i sin rapport och som återfinns i resolutionen. Både inläggen under temat och den efterföljande debatten visade på en stark parlamentarisk enighet om att bör vara huvudaktören i frågor som rör regionen och att rådet bör ges effektiva verktyg. Det andra temat om ekonomisk utveckling och företagande i regionen inleddes av senator från , representant i SCPAR, och fokuserade till stor del på utvinningen av naturresurser i form av olja och gas men också på behovet av effektiva sjötransporter, möjligheterna och riskerna med den ökande turismen och vilka effekter utvecklingen får på urfolken. I den efterföljande debatten underströk riskerna med oljeutvinning i den känsliga miljön och menade att den därför inte borde tillåtas. Denna uppfattning delades inte av konferensen som helhet men däremot fanns enighet om att all utvinning måste ske enligt bästa tillgängliga standard. Under det tredje temat om den mänskliga dimensionen och samspelet mellan forskning, befolkning och samhällen i regionen belystes de olika aspekterna både från ett parlamentariskt och från ett forskningsperspektiv. Vikten av att följa upp resultaten från Internationella polaråret (IPY) underströks. Vidare presenterades arbetet med uppföljningen av , en uppföljning som drivits på från parlamentarikersidan. Konferensen antog en resolution som riktar sig till regeringarna i de arktiska länderna, samt EU:s institutioner (bilaga 5). En rapport från konferensen har utarbetats; rapporten och inledningsanföranden från konferensen finns publicerade på . Den elfte arktiska parlamentarikerkonferensen arktiska parlamentarikerkonferens äger rum i . SCPAR kommer fram till dess att arbeta fram teman för konferensen. 9 DET PARLAMENTARISKA 2012/13:NR1 16.42 2012/13:NR1 8 DEN ARKTISKA PARLAMENTARIKERKONFERENSEN 16.42 bedrivs ett multilateralt samarbete i baserat på den deklaration som det året antogs vid en utrikesministerkonferens i . Denna s.k. Kirkenesdeklaration undertecknades av , , , , , och , och ledde till bildandet av ([BEAC]), regeringssidans samarbetsorgan. undertecknade landshövdingar, guvernörer och representanter för urfolk i regionen ett protokoll som etablerade Barents regionråd. Sammanlagt 13 fylken, län och provinser ingår i regionrådet, däribland och i . Ordförandeskapet i roterar mellan , , och . Det parlamentariska bedrivs i form av ett nätverk, och har därför vare sig stadgar, styrelse eller kommittéer. består av aktiva politiker i regionen som möts informellt och ad hoc för att diskutera aktuella samarbetsfrågor i . De parlamentariska Barentskonferenserna arrangerade det norska i samarbete med en första parlamentarikerkonferens i anslutning till i i . har en praxis vuxit fram som innebär att parlamentet i det land som innehar ordförandeskapet för arrangerar en parlamentarisk mot slutet av landets ordförandeskapsperiod. Det innebär, eftersom ordförandeskapet i år tvåårigt, att en parlamentarisk hålls . Eftersom det inte finns någon formell struktur för det parlamentariska mellan själva konferenserna faller förberedelsearbetet för dessa konferenser på värdlandets parlament, för de nordiska ländernas del i praktiken på dess delegation till . Mot denna bakgrund stod värd för den senaste parlamentariska , i . innehade ordförandeskapet i 20092011. Konferensen i , som var den femte i ordningen, riktade sig till medlemmar av de nationella parlamenten och till representanter för län, fylken och regioner inom , till urfolksorganisationer och relevanta organisationer på parlamentariker- och regeringssidan. Vidare deltog inbjudna gäster och experter från relevanta statliga myndigheter och icke-statliga organisationer. Huvudfrågor var miljö/hållbar utveckling, industri och handel inklusive urbefolkningars entreprenörskap och utvecklande av infrastruktur. Som brukligt antog konferensen en resolution om samarbetet mellan länderna i . Den sammanfattade parlamentarikernas krav och förslag till berörda regeringar, och utgjorde en plattform för parlamentarikersamarbetet i . Konferensen leddes av ordföranden för den svenska delegationen till , (S). Hon fick tillfälle att presentera resolutionen vid det utrikesministermöte i som avslutade det svenska ordförandeskapet. Den femte parlamentariska i följde på den fjärde, som ägde rum i , , under det dåvarande ryska ordförandeskapet. På motsvarande sätt arrangeras den sjätte parlamentariska under värdskap av det norska i , , . NORDISKA RåDETS SVENSKA DELEGATION 2012 BILAGA 1 2012/13:NR1 16.42 2012/13:NR1 BILAGA 1 9 DET PARLAMENTARISKA 16.42 svenska delegation 2012 Medlemmar (M) (S) (M) (S) (M) (S) (M) (S) (FP) (S) (C) (S) (M) (S) (KD) (SD) (MP) (M) (V) (M) Suppleanter (M) (S) (M) (S) (M) (S) (M) (S) (FP) (S) (C) (S) (M) (S) (KD) (SD) (MP) (M) (V) (M) BILAGA 2 2012/13:NR1 16.42 2012/13:NR1 BILAGA 2 16.42 BILAGA 1 2012/13:NR1 16.42 2012/13:NR1 BILAGA 1 16.42 BILAGA 3 2012/13:NR1 16.42 2012/13:NR1 BILAGA 3 16.42 BILAGA 4 2012/13:NR1 16.42 2012/13:NR1 BILAGA 4 16.42 BILAGA 5 2012/13:NR1 16.42 2012/13:NR1 BILAGA 5 16.42 BILAGA 6 2012/13:NR1 16.42 2012/13:NR1 BILAGA 6 16.42 i Världen Världen i Ramprogram för verksamhet Det nordiska samarbetet Det nordiska samarbetet är ett av världens mest omfattande regionala samarbeten. Det omfattar , , , och samt de självstyrande områdena , och . Det nordiska samarbetet är politiskt, ekonomiskt och kulturellt förankrat och är en viktig partner i europeiskt och internationellt samarbete. Den nordiska gemenskapen arbetar för ett starkt i ett starkt . Det nordiska samarbetet vill stärka nordiska och regionala intressen och värderingar i en global omvärld. Gemensamma värderingar länderna emellan bidrar till att stärka ställning som en av världens mest innovativa och konkurrenskraftiga regioner. har tidigare utarbetat ettåriga arbetsprogram. Från och med nu presenteras ett ramprogram, som gäller tills vidare. Ramprogrammet kompletteras av ett årligt ordförandeprogram, som det land som fungerar som ordförande för utarbetar. Utöver detta har de fem fackutskotten sina egna årliga arbetsprogram. Avsikten är att ge större möjligheter för ordförandelandet att sätta sin prägel på den nordiska agendan under ordförandeåret. Vår vision för det nordiska samarbetet De nordiska länderna samarbetar för att driva frågor av gemensamt intresse för nordborna. Samarbetet bygger på den värdegemenskap som finns i de nordiska samhällena. Samarbetet skall stärka integrationen mellan länderna och främja regionens inflytande i EU och internationellt. lägger agendan för det nordiska samarbetet. Detta skall ske i nära samverkan med de nationella parlamenten och de självstyrande områdena, samt med . skall hålla hög profil i de parlamentariska samarbetsorganen och utveckla sitt samarbete med och dess relevanta utskott. Kulturen har ett värde i sig. Kultursamarbetet är en av hörnstenarna i det nordiska samarbetet. Med konst och kultur kan man öka kännedomen om de nordiska länderna också utanför och därmed skapa bättre förutsättningar för internationellt samarbete och globala satsningar. En gemensam satsning på konst och kreativa kompetenser har stor betydelse för som global föregångsregion. Det nordiska samarbetet förutsätter som regel konsensusbeslut. Detta gäller utan undantag för . En konsekvens av detta är att det nordiska land som vill minst, bestämmer mest. vill se mera dynamik i det nordiska samarbetet och rekommenderar därför att går in för optingout- principen, dvs., de länder som vill kan gå vidare trots att ett land motsätter sig. Vi vill stärka den nordiska välfärden Den nordiska välfärdsmodellen har gett många goda resultat. Den har skapat trygga och solidariska samhällen. Välfärdsmodellen är en väsentlig förklaring till att de nordiska länderna placerar sig i världstoppen både då man jämför internationell konkurrenskraft och hållbar utveckling. vill utveckla den nordiska välfärden och stärka medborgarsamhället. Vi måste klara av de utmaningar som globaliseringen medför och bidra till att dess frukter fördelas så rättvist som möjligt. Den nordiska välfärdsmodellen skall fortsättningsvis värna om grundläggande värden såsom demokrati, frihet, rättvisa, jämlikhet, tolerans och pluralism. De nordiska länderna skall utveckla stabila och flexibla arbetsmarknader som garanterar en hög sysselsättningsgrad och goda möjligheter till fortbildning och omskolning. Vi vill arbeta för god utbildning på alla nivåer. Bildning och kunskap är viktiga både för individens självförverkligande och för att skall klara sig i den globala konkurrensen. Vi vill utveckla våra samfundsstrukturer så att de bidrar till att reducera sociala och ekonomiska olikheter. Vi skall utveckla våra samhällen så, att kvinnor och män har jämlika möjligheter att besätta ledande poster i sådana branscher och fack som är könsuppdelade. Detta förutsätter bl.a. bättre möjligheter för papporna att ta ut föräldraledighet. En ökad immigration av arbetskraft är nödvändig för att vi skall kunna producera de varor och tjänster våra välfärdssamhällen behöver. Vi vill arbeta för en god integration av invandrarna i våra samhällen. Vi vill arbeta för att våra invånare får en god och människovärdig vård i livets alla skeden. Vi vill påverka globaliseringen Många av de utmaningar och möjligheter globaliseringen innebär kan inte lösas av ett enskilt nordiskt land. Ett ännu mera integrerat och fördjupat samarbete mellan de nordiska länderna skall därför ges högsta prioritet. I samarbete skall de nordiska länderna utnyttja den internationella konkurrensen till att stärka den nordiska välfärdspolitiken. Satsningar på utbildning, forskning och utveckling, innovation och förnyelse samt flexibilitet skall skapa en stabil och hållbar ekonomisk tillväxt. De nordiska länderna skall aktivt påverka processen så att fördelarna fördelas globalt så rättvist som möjligt. De nordiska länderna skall fortsatt spela en aktiv roll för att minska utsläppen av växthusgaser. Ökade satsningar på klimat- och energiforskning, höjd energieffektivitet och ökad användning av förnyelsebara energikällor skall vara prioriterade områden. Det globaliseringsprojekt som initierat och som har satt igång skall förverkligas. Vi vill öka mobiliteten i Vi vill värna om individens och näringslivets fria rörlighet i . Vi vill ha ett gränslöst och dynamiskt , som kan möta globaliseringens utmaningar och trygga de nordiska ländernas konkurrenskraft och välfärd. Vi vill avskaffa existerande gränshinder mellan de nordiska länderna och förhindra att nya uppstår. Vi förutsätter en bättre koordinering och harmonisering av lagstiftningen i de nordiska länderna. Vi driver på Nordiska ministerrådets pågående arbete med avskaffandet av gränshinder och förväntar oss konkreta och snabba resultat. Vi vill rädda havsmiljön Vi vill arbeta för att de nordiska haven blir rena med en rik biologisk mångfald, anpassade till de enskilda havens särförhållanden. Vi vill att alla näringar både land- och havsbaserade skall ha goda möjligheter att utöva sin verksamhet så, att de respekterar den övergripande ekologiska målsättningen för havsområdena. Vi vill att såväl invånare som turister med hjälp av en välplanerad infrastruktur skall ha goda möjligheter till berikande upplevelser i de nordiska havsmiljöerna. Vi vill att utsläpp av farliga kemiska ämnen skall stoppas och att radioaktivt avfall inte leds ut i haven. Vi vill aktivt bidra till att HELCOMs handlingsplan för genomförs. Detta förutsätter bl.a. stärkta möjligheter för projektutveckling och finansiering av miljöinvesteringar i samtliga . Vi vill påverka så att den fokuserar på hållbar utveckling i regionen för att garantera en gynnsam utveckling av miljö. EU:s och maritima planer skall implementeras så att de är skräddarsydda för förhållandena i , m.m. Vi vill ha restriktiva regler för fartygstrafik och offshore verksamhet i de nordliga områdenas sårbara havsmiljöer. De nordiska länderna skall arbeta för en bättre miljö i havsområdena och besluta om nödvändiga skyddsåtgärder, enskilt, tillsammans och i regionala och internationella fora. Klimatförändringarnas inverkan på havsmiljöerna skall analyseras och inarbetas i skyddsprogram och i ramvillkoren för näringar såsom fiskeri, jord- och skogsbruk. Klimatförändringarna skall beaktas i den fysiska planläggningen och vid utbyggandet av infrastrukturen vid havsområdena. Mottagningsfaciliteter för fartygens toalettavfall bör etableras i Österjöns hamnar. Den ökande fartygstrafiken skall göras säker genom teknologisk utveckling av fartyg och navigationssystem. Havsområdenas miljötillstånd och biodiversitet skall kontinuerligt granskas och rapporteras, så att utvecklingen till ett rent hav med ett rikt växt- och djurliv kan följas. Vi vill ge nordliga dimensionen innehåll Den nordliga dimensionen är en gemensam politik för fyra jämbördiga parter: EU, , och . Den nordliga dimensionen skall fungera som en politisk plattform för att främja samarbete för hållbar utveckling, välstånd och säkerhet i . Samarbetet med , särskilt nordvästra , skall ha en viktig roll i den nordliga dimensionen. Den nordliga dimensionen skall kunna fungera som ett både politiskt och praktiskt ramverk för en skärpt samordning och samverkan mellan olika slags aktörer i . Vidare skall det ske en nära samordning mellan den nordliga dimensionen och för . Vi vill stärka vidareutvecklingen, konkretiseringen och den politiska förankringen av den nordliga dimensionen, t ex genom att stärka kontakter och samarbete med relevanta utskott i . Vi vill vidareutveckla det praktiska samarbetet med parlamentariska organ och andra politiska aktörer i , särskilt nordvästra , kring frågor inom den nordliga dimensionens långsiktiga prioriteringar. Vi vill att samarbetet inom den nordliga dimensionen ska medverka till ökad samordning och minskad överlappning mellan aktörer verksamma inom . Vi vill att det sker en nära och konkret samordning mellan den nordliga dimensionen och för . Vi vill ha ett effektivare nordiskt språksamarbete I skenet av den växande internationaliseringen vill vi ha en språkpolitik som stärker de nordiska språken. Vi vill att de nordiska språken skall vara starka och levande. Vi vill att alla nordbor skall kunna kommunicera på något av de tre skandinaviska språk som lärs ut i samtliga nordiska länder. Vi vill därför främja internordisk språkförståelse och språkkunskap. Bättre språkförståelse gör det nordiska samarbetet effektivare och mera intressant. Deklarationen om nordisk språkpolitik, antagen den 2006, måste följas upp och implementeras. De nordiska undervisningsministrarna bör utarbeta en handlingsplan som skall garantera en samlad, långsiktig och effektiv insats gällande språkpolitiken. Regeringarna i verkställer planen och arbetar för att förbättra den nordiska språkgemenskapen. Det nya Nordplus Nordiska Språk- och Kulturprogrammet utformas så, att elevernas och lärarnas grannspråksförståelse stärks och att intresset och förståelsen för den nordiska kulturen och de nordiska språken stimuleras. Projektet i skolan/lärarutbildning i skall fortsätta och byggas ut så, att språkpiloterna kan handleda lärarkolleger och vara pådrivare av utvecklingen mot en bättre och effektivare undervisning i grannspråken. Undervisningen i grannspråk i skolan förstärks och inleds tidigare. Tyngdpunkten i undervisningen läggs på att lära sig tala. De samhällsbärande nordiska språken skall vara synliga i det offentliga livet, såsom TV och film. Internordiska ordböcker, också i elektronisk form, skall utarbetas.