frsrdg · H004RS7 · 2013-06-12 00:00:00 — Innehållet i stödet för övergång till arbetslivet bör regleras i avtal som träffar med anordnarna. Kommitténs överväganden och förslag De ledamöter som kommer från en tidigare anställning, och som har en bevil- jad tjänstledighet, omfattas i regel av de trygghetsanordningar som olika kol- lektivavtalsstiftelser ansvarar för. I de fallen behöver inte ingå något avtal för att ledamöterna ska kunna få stöd vid omställningen. Däremot behöver man ta fram rutiner för löpande kontakter och samordning mellan dessa stiftelser och . För ledamöter som inte omfattas av någon trygghetsanordning baserad på en tidigare anställning behöver ingå avtal med en le- verantör av sådana tjänster. Detta gäller dels de som har lämnat en anställning och alltså inte är tjänstlediga, dels personer som inte hade en anställning, t.ex. egenföretagare och ledamöter som studerat de valdes in i riksda- gen. Något om innehållet i stödet för övergång till arbetslivet Efter beslut av riksdagsstyrelsen har efter valet bedrivit en försöksverksamhet för avgångna ledamöter med rådgivningsinsat- ser för att återgå till yrkesverksamhet. Inom ramen för den erbjöds rådgivning och karriärcoachning. Utbildningsinsatser ingick inte, vilket har kritiserats i samband med den utvärdering som kommittén genomfört. För att stödet för övergång till arbetslivet ska fungera så effektivt som möj- ligt bör flera typer av åtgärder som kan vara aktuella kunna användas för att stödja den avgångne ledamoten i att hitta ett arbete. Stödet ska även innefatta vissa möjligheter till utbildningsinsatser av den omfattning som är ett vanligt inslag i trygghetsstiftelsernas program för aktiva åtgärder. utbildnings- insatser i syfte att ge ny formell kompetens förutsätts inte ingå. Det är inte lämpligt att genom lagstiftning låsa fast innehållet i stödet. Det bör i stället utformas av i samråd med de organ som ska tillhanda- hålla stödet i praktiken. Det får förutsättas att de anordnare som anlitas har de verktyg som behövs för ett effektivt och meningsfullt stöd. Det stöd som tillhandahålls via Riks- dagsförvaltningens erbjudande bör följa de principer för vuxnas lärande och kompetensutveckling inom arbetslivet som tillämpas inom de programverk- samheter som anordnas av trygghetsstiftelserna m.fl. Remissinstanserna har lämnat förslagen utan erinran. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Riksdagsstyrelsen delar kommitténs bedömning. 5.4.3 Uppföljning och rapportering I de avtal som träffar med anordnarna bör anges vilka uppgifter som anordnarna ska lämna till förvaltningen. I de fall då stödet kan lämnas utan att har ingått avtal om en sådan tjänst får dessa frågor lösas genom kontakter med anordnaren. Alla tidigare ledamöter som tar emot det erbjudna stödet ska på begäran lämna uppgifter till om vilka åtgärder de har vidta- git för att övergå till förvärvsverksamhet. Kommitténs överväganden och förslag bör enligt kommittén ges möjlighet att följa upp vad stödet har lett till. Det är också nödvändigt att förvaltningen får kännedom om hur stödet används för att kunna vidta åtgärder för eventuella förändringar när det gäller dess inriktning. Dessutom behövs sådana uppgifter för resultatre- dovisningen, jämför 37 § lagen (2006:999) med administrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och Riksrevis- ionen. Stödanordnare bör därför regelbundet rapportera till Riksdagsförvalt- ningen om vilka insatser som har gjorts och vad de resulterat i. Kommittén anser att det närmare innehållet i denna rapportering bör regleras i de avtal som förvaltningen träffar med anordnare. När det gäller de andra anordnarna får detta informationsbehov lösas genom samråd. Av delvis samma skäl som angetts bör också kunna få de angivna uppgifterna direkt av dem som accepterar erbjudandet om stöd. Även uppgifter om huruvida den tidigare ledamoten har vidtagit åt- gärder som ligger utanför det organiserade stödet för övergång till arbetslivet, t.ex. påbörjat en mer omfattande utbildning, bör kunna hämtas in. Den tidi- gare ledamoten bör således vara skyldig att på begäran lämna uppgifter till om vilka åtgärder han eller hon har vidtagit för att övergå till yrkesverksamhet. En bestämmelse med den innebörden bör införas i ersättningslagen. I fråga om uppgiftsskyldighetens närmare utformning gör kommittén följande överväganden. Det framstår enligt kommittén som lämpligt att preciserar vilka uppgifter man vill ha från den som tar emot stödet redan i samband med att erbjudandet om stödinsatser accepteras. På så sätt får den tidigare ledamoten redan från början ett klart besked om vad som förväntas av honom eller henne. Då kan det också anges när uppgifterna ska lämnas. Den sistnämnda frågan bör alltså inte regleras i lag. En lämplig utgångspunkt är att uppgifterna lämnas när har gått från det att det sista leda- motsarvodet utbetalats. Det kan dock tänkas att erfarenheterna kommer att visa att en sådan tidsfrist inte är lämplig. I ett sådant läge bör det inte krävas någon lagändring för att en ändamålsenlig ordning ska kunna åstadkommas. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Skyldigheten att lämna uppgifter av nu angivet slag bör enligt kommittén gälla oavsett om den tidigare ledamoten har valt att begära utbetalning av det ekonomiska omställningsstödet eller inte. I praktiken är det inte heller realist- iskt att räkna med att det redan när erbjudandet om stödinsatser lämnas ska finnas några säkra uppgifter om vilka som får ekonomiskt stöd och vilka som inte får det. Därmed finns det heller inte något underlag för att begränsa upp- giftsskyldigheten till de tidigare ledamöter som tar emot ekonomiskt omställ- Om de uppgifter som lämnas visar att den enskilde inte har vidtagit några åtgärder alls eller mycket begränsade åtgärder för att komma tillbaka till ar- betslivet bör ett nytt erbjudande om stöd lämnas. Då bör även en tidsfrist sät- tas ut när den berörde ska ange vilka åtgärder han eller hon har vidtagit. efter bör några ytterligare erbjudanden inte lämnas. bör inte vara skyldig att vidta andra åtgärder för att stödja den tidigare leda- moten i omställningen. Den som tar emot inkomstgaranti är skyldig att lämna uppgifter till i jämkningsärenden (13 kap. 24 b § ersättnings- Den nuvarande ordningen bör gälla också i det nya systemet. Remissinstanserna har inte haft några synpunkter på förslagen. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Riksdagsstyrelsen delar kommitténs bedömning att har ett behov av information om vilka stödåtgärder som har tagits emot och hur dessa fungerat. Vidare bör information lämnas både av den som anordnar stödverksamheten och den som tar emot den. Riksdagsstyrelsen anser i likhet med kommittén att en uppgiftsskyldighet för de f.d. riksdagsledamöterna ska regleras i lag. När det gäller anordnarna förefaller den lösning som kommittén föreslår, dvs. reglering i avtal eller annars genom samråd, som mest ända- Som ett led i arbetet att följa upp och utvärdera insatserna för en övergång till yrkesverksamhet bör det för varje individ tas fram en slutrapport med en redovisning av vad insatserna resulterat i. Detta ansvar bör ligga på I ett ärende om omställningsstöd för den som har varit riksdagsledamot bör sekretess gälla för uppgifter om enskilds personliga och ekonomiska för- hållanden om det kan antas att den som uppgiften rör skulle lida skada eller men om uppgiften röjs. Kommitténs överväganden och förslag I 28 kap. 8 § första stycket 1 offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, finns en bestämmelse som bl.a. gäller uppgifter som förekom- mer i ärenden om inkomstgaranti för den som har varit riksdagsledamot eller 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Bestämmelsen innebär att sekretess gäller för uppgifter om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Av andra stycket i paragrafen följer att sekretessen inte gäller för ett beslut i ärende. Den nu beskrivna paragrafen innebär alltså att sekretess gäller i ett ärende om inkomstgaranti. Det föreslås en ny reglering i form av ett omställnings- stöd. Den som har tagit emot stödet föreslås också vara skyldig att lämna uppgifter till om vilka åtgärder han eller hon har vid- tagit för att kunna övergå till arbete. På sådana uppgifter kan den ovan be- skrivna sekretessbestämmelsen inte tillämpas eftersom den finns i ett ärende om omställningsstöd, inte inkomstgaranti. I fråga om behovet av en ny sekretessbestämmelse som kan skydda sådana uppgifter konstaterar kommittén att de uppgifter som ska lämnas till Riks- dagsförvaltningen kan avse den tidigare ledamotens kontakter med olika medarbetare hos de organ som svarar för det faktiska stödet vid omställ- ningen. Uppgifterna kommer också att avse vilka stödformer som ledamoten har begagnat sig av, vilka kurser han eller hon har genomgått osv. Vidare kan uppgifterna avse vilka arbeten som har sökts och vilka kontakter som har ta- gits med olika tänkbara arbetsgivare. Här kan det också förekomma uppgifter som syftar till att förklara varför en viss åtgärd har vidtagits eller inte vidta- gits. I det sammanhanget kan uppgifter som rör den privata sfären före- komma. Exempelvis kan det röra sig om uppgifter om den enskildes hälsa, familjeförhållanden m.m. En del av dessa uppgifter framstår som tämligen harmlösa och knappast särskilt skyddsvärda. Vissa uppgifter kan dock vara mer integritetskänsliga, särskilt om de avser förhållanden som rör någons ar- betsförmåga i fysiskt hänseende. Det finns därmed ett visst behov av en sek- retessbestämmelse för att skydda dem. Det finns enligt kommittén flera skäl som talar för att det införs en sekre- tessbestämmelse för de aktuella uppgifterna. Motsvarande uppgifter hos trygghetsstiftelserna omfattas inte av offentlighetsprincipen och är således inte offentliga för de arbetstagare som deltar i deras traditionella verksamhet. Härtill kommer att de tidigare ledamöterna är skyldiga att lämna uppgifterna enligt bestämmelse i lag och att uppgiftslämnandet delvis sker i kontrollsyfte. Å andra sidan måste det beaktas att de aktuella uppgifterna rör personer som har valts till ett offentligt förtroendeuppdrag och att intresset av insyn i hur allmänna medel används också efter det att de har lämnat uppdraget är särskilt starkt. Sammantaget gör kommittén den bedömningen att uppgifter om en en- skilds personliga eller ekonomiska förhållanden som lämnas till Riksdagsför- valtningen bör skyddas av en sekretessbestämmelse med ett s.k. rakt skade- rekvisit. Sekretess bör alltså gälla om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretessbestämmelsen bör avgränsas till att gälla uppgifter i ett ärende om omställningsstöd. För uppgifter som tas in i ett beslut bör sekretess inte gälla. I övrigt bör den nu gällande sekretessbestämmelsen anpassas efter försla- get om en ny stödform. Eftersom ärenden om inkomstgaranti under en bety- dande tid framöver kommer att finnas hos SPV och arvodes- nämnd bör ändringen innebära att den nya stödformen ekonomiskt 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG omställningsstöd läggs till i uppräkningen av de ärendetyper i vilka sekretess Remissinstanserna har inte haft några synpunkter på förslaget. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Riksdagsstyrelsen bedömer liksom kommittén att det finns ett behov av att vissa uppgifter om en enskilds personliga och ekonomiska förhållanden i ärenden om omställningsstöd omfattas av sekretess. Många av de uppgifter som förekommer är sannolikt harmlösa. Som kommittén pekar på kan det dock i ärendena även finnas uppgifter som rör privatlivet och som kan vara För det fall uppgifterna rör den enskildes hälsa, t.ex. uppgift om sjukdom, bör bestämmelsen i 21 kap. 1 § OSL ge visst skydd. melsen gäller sekretess för bl.a. uppgifter som rör en enskilds hälsa om det måste antas att den enskilde eller någon närstående till denne kommer att lida betydande men om uppgiften röjs. Det kan dock finnas uppgifter, t.ex. om en enskilds arbetsförmåga, som inte omfattas av den bestämmelsen. beaktas att förslagen i denna framställning innebär att den f.d. ledamoten i ärenden om omställning ska vara skyldig att lämna vissa uppgifter. styrelsen anser att avsaknaden av ett sekretesskydd skulle kunna hindra leda- moten från att lämna de uppgifter som kan bidra till ett så bra stöd som möjligt i det enskilda fallet. Sammanfattningsvis anser alltså riksdagsstyrelsen att det kan vara befogat med sekretess i ärenden om omställningsstöd. Behovet av sekretess ska dock vägas mot de skäl som motiverar offentlig- Ett skäl som talar för insyn är att det handlar om uppgifter som rör personer som har haft ett förtroendeuppdrag. ningar och förmåner för sådana personer är av mycket stor betydelse för all- mänhetens tilltro till förtroendevalda, vilket i förlängningen också är av bety- delse för tilltron till det demokratiska statsskicket. alltså tåla en ingående granskning. Detta gäller även efter det att uppdraget har avslutats, om han eller hon som i de nu aktuella fallen fortfarande tar emot en förmån som har samband med det tidigare förtroendeuppdraget. I sammanhanget kan framhållas att motsvarande uppgifter hos trygghets- stiftelserna inte omfattas av offentlighetsprincipen. Vid en samlad bedömning av de intressen som står mot varandra gör riks- dagsstyrelsen dock bedömningen att skyddsaspekten väger så tungt att upp- gifterna i ett ärende om omställningsstöd i vissa fall bör kunna skyddas av Riksdagsstyrelsen delar kommitténs bedömning att det för sekretess i ären- den om omställningsstöd, liksom i ärenden om inkomstgaranti, bör gälla ett För uppgifter som tas in i ett beslut bör dock sekretess inte gälla. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG 5.4.5 Skattefrihet för stödåtgärder Stödåtgärder för övergång till arbetslivet bör vara skattefria för den som tar emot erbjudandet. En sådan bestämmelse bör införas i inkomstskatte- lagen. Kommitténs överväganden och förslag De stödåtgärder för övergång till arbetslivet som föreslås i betänkandet om- fattas av den generella regeln i 11 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229) enligt vilken bl.a. förmåner som erhålls på grund av tjänst ska tas upp som intäkt. års taxering gäller emellertid enligt 11 kap. 17 § inkomstskattelagen att en förmån i form av utbildning eller annan åtgärd som är av väsentlig betydelse för att den skattskyldige ska kunna fortsätta att för- värvsarbeta inte ska tas upp hos den som riskerar att bli arbetslös på grund av omstrukturering, personalavveckling eller liknande i arbetsgivarens verksam- het (prop. 1995/96:152). Enligt bestämmelsens ordalydelse ska det vara fråga om omstrukturering, personalavveckling eller liknande i arbetsgivarens verksamhet. Så kan inte sägas vara fallet när det gäller de föreslagna stödåtgärderna. Skälen till att en riksdagsledamot lämnar eller tvingas lämna sitt uppdrag är helt andra. Å andra sidan finns det inget bärande skäl att på grund av denna skillnad beskatta ett omställningsstöd som lämnas i form av faktiska åtgärder till en ledamot som lämnat . I klargörande syfte bör en särskild bestämmelse införas i inkomstskattelagen om att stöd till en ledamot som har lämnat som syftar till att underlätta övergången till arbetslivet inte ska tas upp till beskatt- ning. Remissinstanserna har lämnat förslagen utan erinran. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Riksdagsstyrelsen gör samma bedömning som kommittén. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG 5.5 Ett nytt system för ekonomiskt stöd 5.5.1 Ekonomiskt omställningsstöd vid avgången Den som lämnar och som vid avgången inte har fyllt före- slås ha rätt till ett ekonomiskt omställningsstöd. Stödet betalas ut i förhål- lande till ledamotens tid i enligt följande: Tid med ekonomiskt omställningsstöd Om den som tar emot ekonomiskt omställningsstöd återinträder i riks- dagen bör utbetalningarna avbrytas. När han eller hon återigen lämnar riks- dagen bör den föreslagna ordningen gälla i tillämpliga delar. Det ekonomiska omställningsstödet bör uppgå till av leda- motsarvodet vid avgången och är pensionsgrundande. Stödet värdesäkras inte och ger inte rätt till jobbskatteavdrag. Kommitténs överväganden och förslag Förutsättningarna för ekonomiskt omställningsstöd Kommittén anser att avgångsförmåner i form av såväl faktiska åtgärder för omställning som ekonomisk trygghet ska begrän- sas till dem som inte har fyllt . Det betyder att den som fyllt vid avgången inte bör ha rätt till ekonomiskt omställningsstöd. Det innebär också att beslut om sådant stöd aldrig ska kunna sträcka sig längre än t.o.m. den månad som föregår 65-årsmånaden. En annan grundläggande förutsättning för det ekonomiska omställnings- stöd som lämnas direkt vid avgången från bör vara att ledamoten har tjänstgjort en viss minsta tid i . I fråga om vilken minsta tid som ska gälla i det nya systemet konstaterar kommittén för det första att det inte finns något skäl att behålla den nuvarande treårsgränsen eftersom valperioderna numera är . Kommittén anser vi- dare att det kan vara svårt att återgå till ett tidigare arbete eller att ta ett annat arbete redan efter en betydligt än en valperiod enligt nu gällande regler, dvs. Dessutom är det förhållandevis vanligt att den som träder in som ersättare för en riksdagsledamot tjänstgör än . Även en ersättare kan enligt kommittén ha behov av ekonomisk trygghet vid omställningen. Kommittén gör bedömningen att den som har varit borta från ett arbete än i regel inte har några svårigheter att återgå till arbetsmarknaden. En sammanhängande tjänstgöring i som uppgår till kan dock typiskt sett medföra att svårigheter uppkommer 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG när det gäller att övergå till förvärvsarbete. En minsta kvalifikationstid är också lätt att förena med hur regelverket i övrigt bör utformas. Enligt kommittén bör mot denna bakgrund en sammanhängande tid vara tillräcklig för att grunda rätt till ekonomiskt omställningsstöd. Hur ska man kunna få ekonomiskt omställningsstöd? Kommittén anser att behovet av stöd ska vara utgångspunkten vid bedöm- ningen av hur det ekonomiska omställningsstöd som ska utgå direkt vid avgången ska betalas ut. En ordning där förmånstiden varierar med varje individ så att rätten till förmånen upphör när den tidigare ledamoten har hittat ett arbete är dock enligt kommittén opraktisk och brister i förutsebarhet. Kom- mittén anser i stället att tiden i ska vara avgörande eftersom detta ger ett enkelt och transparent system. Man bör enligt kommittén kunna utgå från att en längre bortavaro från arbetslivet innebär större svårigheter att övergå till yrkesverksamhet än en kortare bortavaro. För de enskilda ledamö- terna bör en sådan ordning också kunna framstå som rättvis. Systemet bör alltså utformas så att det ekonomiska stödet vid avgången står i direkt pro- portion till tiden i . I fråga om vad som ska vara den maximala tiden med ekonomiskt omställ- ningsstöd jämför kommittén med vad som gäller på andra områden där lik- nande förmåner förekommer, t.ex. avgångsförmåner till statsråd och statssek- reterare m.fl. Kommittén konstaterar att om man bortser från sådana förmåner som särskilt fokuserar på äldre förekommer det i regel inte att förmåner som lämnas direkt vid avgången betalas ut än . Enligt kommitténs mening framstår en maximal ersättningstid som rimlig och väl avvägd. I fråga om hur som ledamoten ska ha tjänstgjort för att det ekono- miska omställningsstödet ska betalas ut under den angivna maximala tiden anser kommittén att det nya systemet bör innebära att kraven för att få eko- nomiskt stöd vid omställningen skärps i förhållande till vad som gäller . Den nuvarande ordningen innebär att rätt till inkomstgaranti kräver en sammanlagd tjänstgöringstid . Det bör därför enligt kommittén krä- vas att ledamoten har tjänstgjort i sammanlagt för att han eller hon ska ha rätt till ekonomiskt omställningsstöd . Till skillnad från vad som föreslås beträffande minimitiden bör det i nu aktuellt hänseende alltså räcka med den sammanlagda tiden i . Denna skillnad mellan å ena sidan vad som är minimikravet och å andra sidan hur förmånerna ska beräknas i övrigt görs också i det nuvarande systemet. Med ett proportionerligt synsätt bör en sammanlagd tjänstgöring , dvs. en valperiod, ge rätt till ersättning av . I linje med detta bör sammanlagd tjänstgöring grunda rätt till stöd un- der . För den som har tjänstgjort sammanhängande , dvs. minimitiden för att ha rätt till ekonomiskt omställningsstöd, bör förmånen gälla . För den som har återinträtt i bör givetvis i likhet med vad som gäller i det nuvarande systemet med inkomstgaranti utbetalningen av eko- nomiskt omställningsstöd avbrytas. När ledamoten återigen lämnar bör den nu beskrivna ordningen tillämpas på motsvarande sätt. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Med vilket belopp ska ekonomiskt omställningsstöd betalas? I fråga om omställningsstödets storlek anser kommittén att den konstruktion för beräkning som gäller , dvs. att beloppet beräknas på en procentsats av ett visst underlag, bör användas också i det nya systemet. Syftet med det ekonomiska omställningsstödet är att vara en trygghet vid omställning. Det saknas därför enligt kommittén skäl att låta underlaget variera mellan de be- rörda på det sätt som följer av de nu gällande reglerna om underlaget. I stället bör en mer enhetlig lösning väljas. Underlaget bör i det nya systemet endast utgöras av grundarvodet. Vad gäller frågan om procentsatsen pekar kommittén på att i det nya sy- stem som föreslås kan ekonomiskt omställningsstöd som huvudregel betalas i högst . Funktionen av omställningsstöd medför inte något behov av att differentiera utbetalningarna som är aktuell. En enhetlig regle- ring med endast en procentsats bidrar dessutom till att underlätta administrat- ionen av systemet och gör det mer transparent. Enligt kommitténs mening bör det ekonomiska omställningsstödet därför bestämmas med hjälp av en enda procentsats i förhållande till grundarvodet. Kommittén konstaterar att den förmån som föreslås kommer att betalas än vad som gäller . Vidare ska underlaget enligt de nya reglerna endast bestå av grundarvodet, och samordningsreglerna ska även om fribeloppet behålls skärpas genom att avräkning nu föreslås ske krona för krona. Enligt kommitténs mening bör den nu aktuella förmånen dock vara lägre än vad som gäller när uppdraget utförs. Vid en samlad be- dömning finner kommittén att en rimlig nivå på det ekonomiska omställnings- stödet är av grundarvodet vid avgången från . Med hän- syn till den angivna nivån och den korta tid som stödet betalas ut finns inget behov av värdesäkring. I likhet med vad som gäller i fråga om inkomstgaranti i det nuvarande sy- stemet bör jobbskatteavdrag inte göras på dessa utbetalningar. Förmånen bör i övrigt jämställas med inkomst av anställning, vilket innebär att den blir pens- ionsgrundande. Remissinstanserna har inte haft några synpunkter på förslagen. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Riksdagsstyrelsen anser att kommitténs förslag är väl avvägda och föreslår att de genomförs. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG 5.5.2 Förlängt ekonomiskt omställningsstöd Den som har tagit emot ekonomiskt omställningsstöd från avgången får efter ansökan beviljas ytterligare stöd i taget om ledamoten under avgångsåret fyllt minst , mandatet utövats under en samman- lagd tid om och det föreligger särskilda skäl (förlängt ekono- miskt omställningsstöd). Vid bedömningen av om särskilda skäl föreligger ska avseende fästas vid om och hur den tidigare ledamoten har använt sig av det omställningsstöd som erbjöds vid avgången och de andra åtgärder denne har vidtagit för att övergå till yrkeslivet samt hans eller hennes per- sonliga och ekonomiska förhållanden. Med hänsyn till den föreslagna anknytningen till det stöd som utbetalas i samband med avgången kommer denna förmån i praktiken att avse per- soner som har fyllt .