frsrdg · H104JO1 · 2013-11-13 00:00:00 — Av handlingarna i det prövade ärendet framgår inte att C.F. på något sätt fått del av innehållet i det överklagade beslutet. Det kan därför inte fastställas att besvärstiden har börjat löpa för C.F:s del. Hennes överklagande som inkom till kommun får därför anses inkommit i rätt tid. Den omständigheten att kända sakägare ska anses vara underrättade ansökan om bygglov genom publiceringen i lokala ortstidningar förändrar inte detta. beslut att avslå C.F:s överklagande var således felaktigt. har inte prövat frågan om talerätt som därför inte omfattas av detta yttrande. C.F. yttrade sig över remissvaren. Ärendeblad i i kommun ärende med dnr BYGG 2007/0533 begärdes in. Av handlingen framgick bl.a. att en skrivelse kom in från C.F. och att det avsändes ett meddelande med information till i . inkom en skrivelse från i . inkom ett överklagande från C.F., och erhöll nämnden ett beslut från . I ett beslut anförde stf JO följande. trädde den nya (2010:900) i kraft. Av övergångsbestämmelserna (punkten 2) framgår att äldre föreskrifter fortfarande ska gälla för mål och ärenden som påbörjats före . 2 0 1 3 / 1 4 : J O 1 aktuella ärendet påbörjades före lagändringen. Det är således den äldre , ÄPBL, som är tillämplig för handläggningen i ärendet. Av 13 kap. 2 och 3 §§ ÄPBL framgår att beslut om bygglov överklagas hos . Bestämmelser om överklagande finns i 23–25 §§ FL. Enligt 23 § FL ska ett beslut överklagas skriftligt. I skrivelsen ska klaganden ange vilket beslut som överklagas och den ändring i beslutet som han eller hon begär. Skrivelsen ges in till den myndighet som har meddelat beslutet. Den ska ha kommit in dit från den dag då klaganden fick del av beslutet. Av 24 § första stycket FL framgår att den myndighet som har meddelat det överklagade beslutet prövar om skrivelsen med överklagandet har kommit in i rätt tid. Har skrivelsen kommit in , ska myndigheten avvisa den, om inte annat följer av andra och tredje stycket. I 25 § FL anges att om skrivelsen inte avvisas enligt 24 §, ska den myndighet som har meddelat beslutet överlämna skrivelsen och övriga handlingar i ärendet till den myndighet som ska pröva överklagandet. Det framgår av utredningen att gjorde en rättidsprövning av C.F:s överklagande och fann att överklagandet hade kommit in i rätt tid. Handlingarna översändes till . beslutade att avsluta ärendet och skicka tillbaka handlingarna till rättidsprövning. uppger i remissvaret att en jurist vid myndigheten hade varit i kontakt med en tjänsteman vid före beslutet . Vid samtalet diskuterades frågan om överklagandet hade kommit in i rätt tid. Av 24 § FL följer att det är beslutsmyndigheten som ska rättidspröva ett överklagande. Om myndigheten finner att skrivelsen har kommit in inom klagotiden behövs det i allmänhet inte något formligt beslut om detta. Det är emellertid lämpligt att det någonstans, t.ex. på skrivelsen, antecknas att den kommit in i rätt tid. Genom att myndigheten sedan överlämnar skrivelsen och övriga handlingar i ärendet till den högre instansen görs det klart för denna att en rättidsprövning har gjorts. Avvisar beslutsmyndigheten skrivelsen ska myndigheten fatta ett formligt beslut om detta på vanligt sätt. Lagstiftaren har förutsatt att sedan beslutsmyndigheten överlämnat handlingarna till den högre instansen ska överklagandet anses ha skett i rätt tid. Överlämnandet ska regelmässigt anses innefatta ett ställningstagande av innebörd att klagandens skrivelse har kommit in i rätt tid, ett ställningstagande som också binder den högre instansen (prop. 1985/86:80 s. 74). Det är klarlagt att gjorde bedömningen att C.F:s överklagande hade kommit in i rätt tid. var i egenskap av överprövningsinstans därmed bunden av beslut och den skulle inte, på så sätt som skedde, ha lagt sig i nämndens ställningstagande. Genom sitt agerande har överskridit sin behörighet, och handläggningen förtjänar kritik. 2 013 /1 4:J O1 Efter att återförvisat ärendet till beslutade nämnden att avvisa överklagandet med motiveringen att det kommit in . Nämnden hänvisade i sitt beslut till den kontakt som förevarit med juristen på rättsenhet. Efter att C.F. överklagat avvisningsbeslutet beslutade att det inte fanns skäl att ändra beslut. Jag instämmer i vad anfört i sitt yttrande om att det för prövningen inte framgick när C.F. fått del av innehållet i det överklagade beslutet och att det inte kunde fastställas att besvärsfristen löpt ut för hennes del. som gjorde enligt min mening därför en felaktig bedömning när de fann att C.F:s överklagande hade kommit in . Vad som i övrigt framkommit föranleder inga ytterligare uttalanden eller åtgärder från min sida. En person anmälde till en miljö- och byggnadsnämnd att störande verksamheter stred mot och detaljplan. Nämnden prövade anmälan enligt byggnadslagstiftningen. Nämnden kritiseras för handläggningen av anmälarens begäran om överklagbara beslut samt för att inte ha handlagt anmälan även enligt . (Dnr 6563-2011) . framförde i en anmälan och komplettering till anmälan klagomål mot i kommun och två tjänstemän där. Han uppgav bl.a. följande. Han bor i en hyreslägenhet i en fastighet på i . Fastigheten ägs av det kommunala bostadsföretaget . anmälde han skriftligen till nämnden att han upplevde stora olägenheter och störningar i sin boendemiljö, bl.a. i form av lukt i och ökad biltrafik omkring fastigheten. Dessa olägenheter orsakades av en byggfirma som bedrev verksamhet i en lokal i fastigheten. I anmälan påpekade han även att den aktuella verksamheten stod i strid mot detaljplanen. I efterföljande kontakter med nämnden uppgav bygglovsarkitekten att ärendet inte hade något diarienummer. Trots att han kontaktade Firooz för att skynda på ärendet hände ingenting. Han anmälde även att några andra verksamheter som bedrevs i området stred mot detaljplanen. När han vände sig till nämnden med en begäran om att få överklagbara beslut i ärendena fick han i e-postmeddelande följande besked. Jag har pratat med vår jurist och även bygglovschefen om beslut för de aktuella ärendena. Det är så att kontoret måste debitera dig om du vill ha ett beslut som kan överklagas. Kostnaden är per ärende vi lägger upp och fattar beslut om. I övrigt är det kost- 2 0 1 3 / 1 4 : J O 1 nadsfritt att ta del av information om bygglovsplikten. Om du fortfarande vill ha beslut om alla de ärenden på olika adresser kan du vänligen meddela mig. kommuns taxa för bygglovsverksamhet samt kart- och mätteknisk verksamhet begärdes in och granskades. Muntliga upplysningar inhämtades från miljö- och , varvid det framkom att något ärende enligt avseende fastigheten på inte fanns registrerat hos nämnden. anmodades att lämna upplysningar om handläggningen av ärendet och då främst om uppgiften att det skulle vara förenat med avgift att få klagomålsärenden upprättade och få överklagbara beslut. Vidare anmodades nämnden yttra sig över vilka överväganden som gjorts i anledning av att skrivelse till nämnden inte resulterat i att något ärende enligt initierats. I sitt svar till JO framförde nämnden bl.a. följande. Den inledande handläggningen på kommer en anmälan in till miljö- och via mail från . Anmälan riktar sig mot det kommunala bostadsbolaget och en byggfirma som bedriver verksamhet i AB på bl.a. . I sin anmälan anger . både att verksamheten strider mot då den ger upphov till störningar i boendemiljön samt att verksamheten strider mot detaljplanen. Dessa frågor hanteras inom samma nämnd men på olika enheter, miljö- och hälsoskyddsenheten samt bygglovsenheten. Båda enheterna ingår i . När anmälan kom in diskuterade enheternas handläggare hur anmälan skulle hanteras. Gemensamt bedömdes att det skulle vara mer effektivt att driva ett ärende utifrån att verksamheten inte följde detaljplanen än utifrån . Vidare skulle verksamheten utredas om den saknade bygglov. Detta eftersom en förutsättning för etableringen av den, enligt anmälaren, störande verksamheten är avhängig vad detaljplanen medger som tillåten användning av lokalerna. Det bedömdes därför som rimligt att till att börja med utreda om verksamheten överhuvudtaget var tillåten enligt detaljplanen. Handläggningen på miljö- och hälsoskyddsenheten Utifrån skrivelsen bedömde miljö- och hälsoskyddsenheten att störningarna i boendemiljön var relativt begränsade. En olägenhet i mening är en störning som kan påverka hälsan menligt och som inte är ringa eller helt tillfällig (9 kap. 3 § ). I skrivelsen anges att lukten av lösningsmedel/målarfärg kändes i trapphuset, och inte i något bostadsutrymme, vilket gör det mindre troligt att den påverkar hälsan menligt. Antalet fordonsrörelser på 35–70 är relativt begränsat, men skulle kunna utgöra en olägenhet, bland annat beroende på vilken typ av fordon och vilka tider som fordonsrörelserna sker. 2 013 /1 4:J O1 hänvisas . till Firooz , bygglovsarkitekt för hantering av frågan om misstanke om verksamhet som strider mot detaljplanen. Firooz tar omgående inledande kontakter med fastighetsägaren Sollentunahem som meddelar att de enligt avtal har de inte gjort några bygglovspliktiga åtgärder och lovar att skicka kopia på avtalet till Firooz . Firooz har vidare telefonkontakt med . som också skickar bilder som exemplifierar olika aktiviteter i lokalen, t.ex. bilar som var parkerade på hans gård samt bild på eventuell olovlig ateljé. Vid de påföljande telefonsamtal Firooz har med . förklaras att verkstaden inte bedöms som en överträdelse av planbestämmelse med hänvisning till Sollentunahems förklaring och hyresavtalet för lokalen. Har lokalen använts i strid mot detaljplanen och har förflutit utan ingripande måste användningen tillåtas på grund av preskription. . påpekar senare också att en ateljé har sin verksamhet utan bygglov och påtalar att det finns en ugn för keramik där. Även i denna fråga har Firooz givit klaganden muntligt besked om att lokalen använts för ändamålet och att den då inte är bygglovspliktig på grund av preskription. . nöjer sig inte med kontorets bedömning. Firooz förklarar att misstanke om överträdelse mot inte räcker som bevis för att fatta ett beslut mot fastighetsägaren (bevisbördan är kommunens) och föreslår . att begära beslut om bygglovsplikten (menar här ingripandebesked) för alla dessa eventuella olovliga åtgärder, för att få en möjlighet att överklaga. När . får förklaringen att sådana beslut förenas med avgifter enligt kommunens taxa och som den sökande av lov måste betala, vill han återkomma. (enl. telefonsamtal med . ). . lämnar ingen ansökan eller uppgifter för beslut om planenligheten för dessa åtgärder/objekt. I stället skickar . ett mail med hot om att JO-anmäla kommunen. En ny fråga om bygglovsplikt på ställdes . Frågan avsåg om en veterinärmottagning i närheten av hans bostad ansågs som planenlig. Efter mailväxling i frågan och utredning av Firooz om vilken hantering verksamheten innebär, får klaganden via mail besked om att även den lokalen bedöms som förenlig med detaljplanen. . frågar hur han kan överklaga beskedet. Fi- rooz har vid upprepade tillfällen förklarat processen för att få överklagbara beslut för de bedömningar som kontoret gör avseende lokalerna. Firooz kommunicerar med klaganden för att få klartecken av honom innan kontoret fattar beslut och debiterar. . upprepar sina frågor i stället för att acceptera att ansöka om prövningen och då betala avgift för ett beslut i frågorna om bygglovsplikt och kunna överklaga dem (ingripandebesked). . gör en anmälan till JO. Miljö- och byggnadskontorets överväganden och åtgärder Kontoret kan i efterhand konstatera att ett ärende enligt skulle ha startats och drivits parallellt med att frågan om verksamhetens tillåtlighet enligt detaljplanen utreddes. Uppgiften att avgift skulle tas ut avser beslut om prövning av planenligheten eller lagligheten av en verksamhet. Detta följer av 10 kap. 2 § jämfört med 12 kap. 8 § [rätteligen 11 kap. 5 §, JO:s anmärkning] (1987:10) samt vad avser ärende som påbörjats efter av 11 kap. 7 § jämfört med 12 kap. 8 § 2 0 1 3 / 1 4 : J O 1 (2010:900). Här kan den klagande ses som sakägare enligt och att beslut skulle gälla att få frågan om aktuella verksamheters planenlighet eller laglighet prövad med beslut. I det här fallet att de eventuella olovliga verksamheterna måste tillåtas enligt om liknande verksamhet funnits etablerad . Avgifter för handläggning enligt plan- och bygglagens område sker enligt den av kommunfullmäktige fastställda taxan, se utdrag bilaga [bilaga här utelämnad, JO:s anmärkning]. Om beslut i ärendet hade avsett t.ex. att lämna klagomål utan åtgärd med stöd av , utgår ingen avgift. När kontoret lämnar besked om olika frågor som till exempel tolkning av en planbestämmelse eller bygglovsplikt är beskeden avgiftsfria. Däremot tas avgift ut om någon vill ha ett ingripandebesked med stöd av PBL, se ovan. Ett beslut tar enligt praxis minst x timtaxan (taxa innan första , 2 x = och därefter enligt nya taxan 2 x = ). Det är miljö- och byggnadskontorets uppfattning att vi förutom i registreringen av ärendet även brustit i kommunikationen gentemot klaganden om varför handläggningen helt gick över från miljöenheten till bygglovenheten. konstaterar vidare att vi också borde ha varit tydligare om vilket lagrum som stödjer att avgift kan tas ut för den eventuella prövningen enligt . Handläggningen har varit lång och kan förklaras med bygglovenhetens mycket stora arbetsbelastning . Bristerna beklagas och kommer att leda till att enheterna får ta del av ärendet och att rutinerna för hantering av klagomålsärenden förbättras, inom hela miljö- och verksamhet. Miljö- och hälsoskyddsenheten har återupptagit handläggningen av ärendet om olägenhet gällande störande verksamhet för att komma till beslut om avslut alternativt förelägganden mot verksamhet om åtgärder. vill understryka att klaganden dock har fått besked om kontorets bedömning av de olika aktuella verksamheternas laglighet enligt PBL. . kommenterade remissvaret. I ett beslut anförde JO följande. trädde den nya (2010:900), PBL, i kraft. Av övergångsbestämmelserna (punkten 2) framgår att äldre föreskrifter fortfarande ska gälla för mål och ärenden som påbörjats före . För mål och ärenden som påbörjats före ska alltså (1987:10), ÄPBL, tillämpas. klagomål avser ärenden som påbörjats såväl före som efter , varför redogörelsen nedan innefattar hänvisningar till både ÄPBL och PBL när så är behövligt. Av 10 kap. 1 § ÄPBL framgår att ska ta upp frågan om påföljd eller ingripande så snart det finns anledning att anta att en överträdelse har skett av bestämmelserna om byggande i lagen eller av någon föreskrift eller något beslut som har meddelats med stöd av dessa bestämmelser. Motsvarande reglering finns i 11 kap. 5 § PBL. Enligt 11 kap. 7 § PBL är skyldig att på begäran i ett skriftligt ingripandebesked redovisa om det i fråga om ett visst byggnadsverk 2 013 /1 4:J O1 har vidtagits någon åtgärd som enligt nämndens bedömning motiverar ett ingripande enligt kapitlet. Bestämmelsen ger den som t.ex. står i begrepp att förvärva fast egendom eller bevilja lån mot säkerhet av panträtt i fastighet eller tomträtt, möjlighet att få skriftliga upplysningar från i fråga om ett ingripande enligt 11 kap. kan komma att beslutas. Även andra kan begära sådant besked, och det krävs alltså inte att vederbörandes rätt ska vara berörd för att nämnden ska vara upplysningsskyldig (se Didón m.fl., , , Zeteo, kommentaren till 11 kap. 7 §). Paragrafens innehåll överensstämmer i huvudsak med 10 kap. 2 § ÄPBL. Av 13 kap. 2 § 7 PBL framgår att ett ingripandebesked inte får överklagas. Inte heller sådana skriftliga upplysningar som lämnats med stöd av 10 kap. 2 § ÄPBL får överklagas (se Didón m..fl., , , Zeteo, kommentaren till 10 kap. 2 §). En byggnadsnämnd får enligt 12 kap. 8 § 1 PBL ta ut en avgift för ingripandebesked (jfr 11 kap. 5 § första stycket ÄPBL). Partsbegreppet är centralt i förvaltningslagen (1986:223). Den som är part har rätt att ta del av det som tillförts ärendet (16 §), att lämna uppgifter muntligt (14 §), att bli kommunicerad (17 §) och att bli underrättad om beslut (21 §). Den som är sökande eller klagande har alltid partsställning. Däremot anses den som tar ett faktiskt initiativ till ett ärende genom en anmälan utan att ha någon närmare anknytning till ärendet inte ha partsställning (SOU 2010:29 s. 246). JO har dock i flera beslut ansett att en person i egenskap av ägare till en grannfastighet har rätt att påfordra prövning i sak av en begäran om ingripande mot en olovlig byggnadsåtgärd (se t.ex. JO 1990/91 s. 337). En sådan person ska alltså anses som part i förvaltningslagens mening. Den som är part har också rätt att överklaga myndighetens beslut, om det gått honom eller henne emot (22 §). I sådana fall där anmälaren inte är ägare till en grannfastighet eller sakägare av annan anledning kan däremot nämnden avsluta ärendet formlöst. Självfallet bör dock nämnden ge anmälaren besked om ärendets utgång eftersom den enskilde annars förtas möjligheten att överklaga beslutet i ingripandefrågan och därmed få partsfrågan och talerätten prövad i högre instans (jfr JO 2012/13 s. 384). Enligt 7 § förvaltningslagen ska varje ärende där någon enskild är part handläggas så enkelt, snabbt och billigt som möjligt utan att säkerheten eftersätts. Av utredningen framgår att . gjorde en skriftlig anmälan till nämnden om att han upplevde störningar i sin boendemiljö. Störningarna orsakades enligt honom av ett företag som bedrev verksamhet i en lokal i den hyresfastighet som . bodde i. . påpekade även för nämnden att företagets verksamhet bedrevs i strid med detaljplanen. Nämnden påbörjade dock ingen handläggning enligt eftersom den bedömde att det skulle vara mer effektivt att börja med att utreda om verksamheten var tillåten enligt detaljplanen. Efter utredning i saken bedömde 2 0 1 3 / 1 4 : J O 1 nämnden att det saknades skäl att ingripa mot den aktuella verksamheten. Även beträffande ett par ytterligare verksamheter som . senare påtalat till nämnden som planstridiga bedömdes på samma sätt av myndigheten. När . begärde att få överklagbara beslut av nämnden fick han besked om att detta skulle kosta per ärende. Ett ärende enligt borde ha initierats En nämnd har att utöva den tillsyn som följer av den eller de författningar som den är satt att tillämpa. Om ett ärende faller under flera av nämndens tillsynsområden, kan den naturligtvis inte själv välja att enbart utreda det inom ett av sina ansvarsområden. anmälan till nämnden avsåg både en begäran om tillsyn enligt och en begäran om ingripande enligt bygglagstiftningen. Nämnden borde alltså redan när anmälan kom in till myndigheten även ha påbörjat handläggning enligt . För sin underlåtenhet i detta avseende förtjänar nämnden kritik. Nämndens handläggning av begäran om överklagbara beslut Av utredningen i ärendet framgår inte uttryckligen om nämnden tagit ställning till om . var sakägare och därmed part i de olika ärendena eller inte. Om nämnden gjorde bedömningen att . var part i ärendena, hade det i enlighet med det ovan sagda ålegat nämnden att meddela beslut i ärendena. Om besluten hade gått . emot, skulle nämnden dessutom ha gett honom besked om hur han skulle göra för att överklaga dem. I sådant fall har nämnden behandlat anmälningarna felaktigt. För det fall nämnden inte ansåg att . var part i de aktuella ärendena har myndigheten – i enlighet med vad jag redogjort för ovan – inte haft någon skyldighet att meddela honom beslut med överklagandehänvisningar i ärendena. I den situationen har nämnden således handlat korrekt genom att enbart tillställa . besked i saken. Däremot var det naturligtvis fel av nämnden att besvara hans begäran om beslut med att hänvisa honom till att begära ingripandebesked eftersom syftet med sådana besked är något helt annat och då ingripandebesked inte heller är överklagbara. Nämnden borde i stället ha informerat . om att han kunde överklaga myndighetens besked till honom att den inte avsåg att ingripa mot de anmälda verksamheterna. För det fall . hade kommit in med överklaganden skulle nämnden enligt 24 § förvaltningslagen ha prövat om dessa kommit in i rätt tid och i så fall enligt 25 § samma lag ha skickat överklagandena till överinstansen som hade haft att ta ställning till om . hade rätt att överklaga nämndens ställningstagande. Vad som i övrigt kommit fram i utredningen ger inte anledning till någon ytterligare åtgärd eller något uttalande från min sida. Ärendet avslutas med den kritik som uttalats ovan. 2 013 /1 4:J O1 Allvarlig kritik mot en i ett bygglovsärende enligt (2010:900) (Dnr 1815-2012) Beslutet i korthet: påbörjade sin handläggning av en ansökan om bygglov först efter det att ansökan kommit in till nämnden. Den totala handläggningstiden från det att den fullständiga ansökan kom in till nämnden uppgick . I beslutet konstateras att handläggningstiden strider mot den i 9 kap. 27 § föreskrivna tioveckorsfristen för prövning av ansökningar om bygglov och förhandsbesked. får allvarlig kritik. I en anmälan till JO framförde och . klagomål mot i . De anförde i huvudsak följande. De lämnade in en ansökan om bygglov till nämnden . Trots att den i lagen angivna handläggningstiden för bygglovsärenden inte får överstiga hade nämnden inte meddelat något beslut . De hade kontaktat nämnden angående ärendet, och enligt uppgift från handläggaren hade handläggningen inte ens påbörjats. Dagboksblad i miljö- och samhällsbyggnadsnämndens ärende med dnr 2011- 0992 begärdes in. inhämtades muntliga upplysningar från bygglovshandläggarna . De uppgav bl.a. följande. : Han var handläggare i ärendet från det att ansökan om bygglov kom in . Ärendena handlades i turordning, och på grund av personalbrist var arbetsbelastningen mycket hög. Han hade därför inte möjlighet att granska handlingarna i ärendet. började ny personal, och ärendet omfördelades då till en annan handläggare. : Hon tog över ärendet och påbörjade handläggningen direkt. Efter att hon granskat handlingarna bedömde hon att ärendet var komplett. Grannehöranden skickades ut . Hon begärde också yttrande från angående planerad avloppsanläggning. Sökandena kom på eget initiativ in med en revidering av sin ansökan . Den krävde inte något ytterligare grannehörande, och ett beslut i ärendet skulle därför kunna meddelas . 2 0 1 3 / 1 4 : J O 1 anmodades därefter att yttra sig. Yttrandet skulle innehålla en redogörelse för handläggningen i ärendet och nämndens bedömning av denna. Vid ett sammanträde beslutade nämnden att avge ett yttrande i enlighet med följande förslag från förvaltningen. Ansökan om bygglov för nybyggnad av enbostadshus och garage inkom till miljö- och samhällsbyggnadsförvaltningen (förvaltning). Brev med information om längre handläggningstider skickades och meddelande om handläggare skickades till sökanden. har sökanden framfört klagomål ett antal gånger via telefon och e-post. Förvaltningen har meddelat sökanden att handläggaren inte då haft möjlighet att påbörja handläggningen på grund av hög arbetsbelastning. I samband med personalförstärkning omfördelades ärendet till en annan handläggare . Handläggningen påbörjades nästkommande dag, då förfrågan och information till angående planerad avloppsanläggning och brev till berörda grannar för yttrande skickades. Sökanden skickade kompletteringar med reviderade huvudritningar samt situationsplan . Bygglov med tillhörande delgivning till berörda grannar expedierades . Svar på förfrågan om inrättande av avloppsanläggning inkom . Av utredningen i ärendet framgår att handläggningen har tagit än maximal handläggningstid enligt 9 kap. 27 § (2010:900). Någon förlängning av handläggningstiden enligt samma bestämmelse har inte heller gjorts. Detta är lagstridigt och självfallet oacceptabelt. Den uppkomna situationen kan delvis tillskrivas en hög personalomsättning och en generationsväxling , vilket har påverkat förvaltningens arbetsbelastning och arbetssätt.