frsrdg · H104JO1 · 2013-11-13 00:00:00 — Myndigheten anser att detta visar att PKC-operatören har förstått sin roll och att hon inte kommer att upprepa sitt felaktiga beteende. anser vidare att de åtgärder som polismästardistriktet vidtagit och avser att vidta gällande utbildningsinsatser för PKC- operatörerna torde vara tillräckliga för att motverka att liknande situationer uppstår. Avslutningsvis beklagar polismyndigheten det inträffade. I ett beslut anförde JO Axberger följande. har, när hon gjort sig till ombud för det äldre paret och sökt sätta press på det aktuella företaget, agerat utan erforderligt lagstöd och utanför sin befogenhet. Hennes agerande har, i linje med vad polismyndigheten konstaterat, varit självsvåldigt och dessutom stått i strid med grundlagens krav på opartiskhet (1 kap. 9 § regeringsformen). Av 4 kap. 1 § polisförordningen framgår vidare att anställda inom polisen ska uppträda på ett sätt som inger förtroende och aktning; de ska uppträda hövligt, hänsynsfullt och med fasthet samt iaktta självbehärskning och undvika vad som kan uppfattas som utslag av ovänlighet eller småaktighet. Av ljudinspelningen från samtal med bolagets företrädare framgår att hon inte har levt upp till dessa allmänna krav. är inte själv polisman och har intagit en jämförelsevis underordnad ställning. Hon har tämligen omgående insett att hon handlat felaktigt och vidtagit åtgärder för att rätta till det hon gjort. Det sistnämnda för att hon inte kommer att upprepa sitt misstag. Hennes agerande var dock så uppenbart otillbörligt att det trots dessa förmildrande omständigheter inte kan undgå kritik. Även i , i vars namn och verksamhet agerade, måste kritiseras. 2 013 /1 4:J O1 Kritik mot i och en polisman där för att utredningsåtgärder vidtagits utan erforderligt lagstöd och i strid med grundlagens krav på opartiskhet m.m. (Dnr 279-2012) Beslutet i korthet: Sedan en person kontaktat polisen ringde en polisman upp ett företag och frågade om företaget var seriöst samt ställde andra frågor i brottsutredande syfte. I beslutet framhålls att det inte möter något rättsligt hinder att den som för polisens räkning tar emot anmälningar från allmänheten företar vissa inledande kontrollåtgärder. I detta fall har polismannen dock närmast gjort sig till ombud för en enskild person och vidtagit brottsutredningsåtgärder utan lagstöd. Det har även framkommit att hon inte uppträtt i enlighet med de allmänna uppförandekrav som den rättsliga regleringen ställer på en polisman. har anmält i och en polisassistent där. Av anmälan framgår bl.a. följande. Han är verkställande direktör för (bolaget). hade polisassistenten ringt bolagets kundtjänst. Hon hade presenterat sig som polis och sagt att samtalet gällde en av bolagets befintliga kunder. Han ringde upp henne . Under samtalet sade sig representera en person vid namn . Han tyckte att det var besynnerligt att någon som sade sig vara polis påstod att hon representerade en person som hon angav som sin kund. ställde ett antal frågor om bolagets verksamhet. Han förklarade vilka rutiner bolaget hade. Vidare uppgav han att det som berättat inte kunde stämma, men att han skulle kontrollera ärendet mer grundligt för att se om man hade brustit i sina rutiner. blev då upprörd och förklarade att den av bolaget bedrivna verksamheten var en s.k. bluffverksamhet. Hon gjorde gällande att bolaget hade lurat hennes kund och att det inte fanns något avtal. hävdade även att han ljög för henne. Han bad att förklara vad hennes ärende gällde eftersom han inte förstod varför hon uppvisade sådant agg och otrevligt uppträdande. förklarade att hon ringde på hennes kunds vägnar för att lösa den uppkomna situationen så att de skulle undvika att en polisanmälan upprättades mot bolaget för försök till bedrägeri. Han ifrågasatte då starkt agerande och professionalitet, eftersom det hon framförde kändes som ett hot och utpressning, där hon försökte använda sin ställning som påtryckningsmedel. Han frågade henne upprepade gånger om hon ringde i tjänsten som polis eller om samtalet gjordes av henne som privatperson, vilket hon besvarade med vad tror du. 2 0 1 3 / 1 4 : J O 1 Dagen därpå tog bolagets kundtjänst kontakt med , och de redde ut vad som gått fel. uppgav därvid att hon inte hade gjort någon polisanmälan mot bolaget, vilket hävdat under telefonsamtalet. i har yttrat sig genom den tillförordnade myndighetschefen . Till yttrandet bifogades upplysningar från polisassistenten , som uppgav följande. och hennes far [] kom in och bad mig kolla upp ett företag som hette Moderna pensionsvalet. hade fått ett samtal från dem och hon stod då mitt i sitt jobb []. beskrev hur de försökte få henne att gå med i detta men hon blev osäker då hon hade mycket svårt att koncentrera sig []. sade då till säljaren att skicka hem information till henne så hon fick sätta sig in i vad det innebar, detta hörde också hennes kollegor. Sagt och gjort fick ett brev hem från företaget och hon öppnade det inte på en gång och då hann det komma en faktura på nästan från dem. blev här väldigt förvånad och gick då in till Polisen och bad undertecknad att kolla vad det var för företag då hon hade blivit lurad tidigare. Jag gick då in på deras hemsida och försökte läsa mig fram och den såg seriös ut. Men i och med att jag skriver en hel del anmälningar inom bedrägerier och har med en del oseriösa företag att göra så beslöt jag mig för att ringa upp dem. Jag lämnade ett meddelande till en man som jag inte kommer ihåg vad han hette och han ringde upp mig från Moderna pensionsvalet. Jag beskrev då mitt ärende att en kund till mig hade varit in och undrat och att jag skulle vara behjälplig henne. Jag frågade om de var ett seriöst företag och mannen blev upprörd och ifrågasatte varför jag ringde om jag ringde på privat väg eller som Polis, jag sade då naturligtvis som Polis som ville hjälpa allmänheten. Han sade då att jag visste inget om avtalsrätt, utan jag skulle göra mitt jobb i stället. Han sade vidare att deras företag aldrig skickar ut information till kunder utan att hon har då ingått avtal per telefon. Detta ifrågasatte jag då om det verkligen var ett seriöst sätt att få kunder på, var ju inte alls medveten om att hon hade ingått ett avtal med dem. Utan bad uttryckligen att de skulle skicka hem information. Mannen blev här väldigt otrevlig och gåpåig. Som Polis och anmälningsupptagare gör jag ofta förstahandsåtgärder såsom att kolla upp företag mm för att överhuvudtaget se om det finns grund att göra en polisanmälan. Det är inget konstigt med detta och i 9 fall av 10 är det seriösa företag om svarar på ett trevligt sätt på mina frågor. Mannen från Moderna pensionsvalet var synnerligen otrevlig och mycket arrogant mot mig i sitt bemötande. Jag förstod heller aldrig varför han var det, om han inte hade haft något att dölja varför skulle han bli otrevlig och ifrågasätta varför jag ringde upp dem? Mannen bad om mitt hela namn samt min chefs namn vilket jag såklart lämnade ut då han ämnade anmäla mig för något. Jag har verkligen rannsakat mig själv och kan överhuvudtaget inte förstå om jag har gjort något fel? Jag hjälpte allmänheten med att ge service på en direkt fråga, är det fel så blir jag ju väldigt konfunderad. Låter obehagligt om man inte ska kunna ringa ett företag som säljer tjänster och ifrågasätta hur det har gått till då kunden inte tycks vara medveten om vad hon har ingått i för något och hon uppsöker då personligen Polisen tillsammans med sin far och ber om hjälp. gjorde följande bedömning. Den aktuella händelsen som är föremål för granskning avser åtgärder som vidtagits innan ett beslut om att inleda en 2 013 /1 4:J O1 Det samtal som polisassistent vidtagit har skett i syfte att kontrollera vissa uppgifter angående Moderna pensionsavtalet och det eventuella bedrägeriet som anmälaren ansåg sig ha blivit utsatt för av företaget. Institutet förutredning finns inte omnämnt i lagstiftningen utan har vuxit fram efter hand. Trots avsaknad av regler har det dock allmänt ansetts att regler bör tillämpas analogt. Det anses vidare vara förundersökningsledaren som har att föranstalta om den förutredning som behövs (SOU 1992:61 s 272). Redan det förhållandet att institutet förutredning är oreglerat och alltså inte innehåller några skyldigheter eller rättigheter för enskilda innebär att tillämpningsområdet är begränsat och användandet av detta institut bör ske med försiktighet (Fitger, Processrätt, kommentar till ). anser att de åtgärder som polisassistent vidtagit får anses vara hänförliga till en s.k. förutredning då syftet har varit att berika beslutsunderlaget för en eventuell förundersökning. uppger att hon anser att det ingår i hennes arbetsuppgifter såsom anmälningsmottagare att göra vissa kontrollåtgärder i samband med att en person inkommer till polismyndigheten och vill göra en polisanmälan. har dock ingen delegation att fatta beslut om att inleda förundersökning för polismyndighetens räkning. Av vad som framkommer i anmälan till innehöll det telefonsamtal som haft med den verkställande direktören ett antal detaljerade frågor om ett eventuellt avtal med en påstådd kund som besökt på polisstationen. uppges vidare ha uppträtt oprofessionellt samt ifrågasatt företagets seriositet, det senare bekräftas även av egen redogörelse av telefonsamtalet. anser att innehållet i det aktuella telefonsamtalet inte skett i överensstämmelse med vad som får anses ingå i en förutredning. Telefonsamtalet kan vid en granskning i efterhand liknas vid ett förhör, vilket enligt regler får vidtas endast inom ramen för en förundersökning. I aktuellt fall har dock vidtagit dessa åtgärder innan ett beslut om att inleda förundersökning fattats. Myndigheten anser dock att agerat utifrån vad hon antagit har varit hennes arbetsuppgifter då det inte funnits klara rutiner för dessa typer av åtgärder. Mot bakgrund härav förtjänar myndigheten kritik för det inträffade. Myndigheten har med anledning av det inträffade sett över rutinerna och har beslutat om rutinförändringar. Förutredningar ska endast ske efter beslut av behörig förundersökningsledare. Anmälningsupptagare ska därmed direkt ta kontakt med förundersökningsledare då det inkommit anmälningsuppgifter som eventuellt kan behöva kompletteras eller kontrolleras vidare innan ett beslut i förundersökningsfrågan fattas. Myndigheten vill vidare framföra att det är av största vikt att polisanställda i sitt uppträdande gentemot allmänheten inger förtroende och aktning. anser det därför beklagligt att företrädaren för företaget uppfattat en av myndighetens anställda som otrevlig och oprofessionell. I ett beslut anförde JO Axberger följande. Det är naturligt – och möter inte heller något rättsligt hinder – att den som för polisens räkning tar emot anmälningar från allmänheten företar vissa inledande kontrollåtgärder i samband med detta. Det är emellertid tydligt att gått väsentligt längre än vad som är godtagbart och rättsenligt. Hon synes dels närmast ha gjort sig till ombud för , dels ha vidtagit direkta 2 0 1 3 / 1 4 : J O 1 Jag instämmer även i polismyndighetens bedömning att det hon bl.a. gjorde kan liknas vid ett sådant förhör under förundersökning som endast får hållas inom ramen för en förundersökning. Det är således klarlagt såväl att hon vidtagit utredningsåtgärder utan erforderligt lagstöd som att hon agerat utanför sin befogenhet och i strid med grundlagens krav på opartiskhet (1 kap. 9 § regeringsformen). har upplyst att det vore obehagligt om hon inte får ge service till allmänheten på det sätt som skett och att hon kan inte förstå vad hon gjort för fel. Det är anmärkningsvärt att hon, som är polisman, ännu inte synes ha kommit till insikt om att hon agerat felaktigt. Av 4 kap. 1 § polisförordningen framgår vidare att anställda inom polisen ska uppträda på ett sätt som inger förtroende och aktning; de ska uppträda hövligt, hänsynsfullt och med fasthet samt iaktta självbehärskning och undvika vad som kan uppfattas som utslag av ovänlighet eller småaktighet. Det som framkommit visar att inte har motsvarat dessa allmänna krav. och i , som tagit på sig ansvaret för det sätt på vilket ärendet handlades, ska sammanfattningsvis kritiseras för de åtgärder som företogs gentemot och det företag där han är verkställande direktör. förtjänar dessutom kritik för att hon uppträtt på ett sätt som inte motsvarar de krav som ställs på en polisman. 2 013 /1 4:J O1 Kritik mot i län, som bedömt larmsamtal på ett felaktigt sätt (Dnr 4070-2011) Beslutet i korthet: Polisen mottog flera larmsamtal gällande ett bråk i en lägenhet. Samtalen ansågs inte kräva omedelbar polisinsats. Situationen eskalerade emellertid, och slutade med att en person knivskars till döds. Polisen har inledningsvis haft fog för att inte prioritera ärendet men borde ha ändrat sin bedömning när det stod klart att situationen blivit mer akut. . anmälde i län till JO. I anmälan framförde han kritik mot polismyndighetens agerande i anledning av att han och andra hade ringt larmnumret 112 för att rapportera att en våldsam person försökt döda honom och slagit sönder hans ytterdörr m.m. Av anmälan framgick följande. hade . besök i sin bostad av några vänner och en bekant till dessa som han själv inte kände, . visade det sig att någon hade slagit sönder toaletten. När . frågade . om detta blev denne upprörd och hotfull. Efter att . därefter hade lämnat lägenheten ringde . till polisen för att göra en polisanmälan avseende skadegörelse. Klockan var då runt 8.30. Polisen svarade att han skulle kontaktas. ringde han återigen polisen, men fick samma svar. kom . tillbaka till lägenheten och bankade på dörren. . såg påverkad ut, höll i ett halvmeterlångt spärrskaft och betedde sig väldigt aggressivt och hotfullt. . hade fått för sig att hans tillhörigheter fanns i lägenheten och skrek bl.a. att han skulle hämta sin fars gevär och skjuta . i huvudet. . försökte att stänga dörren men . förhindrade detta. Till slut svingade . spärrskaftet mot huvud. Slaget missade eftersom . i sista stund lyckades dra igen dörren. Därefter slog . mot dörren innan han lämnade platsen. . ringde 112 och blev kopplad till polisen. Han berättade att . hade kommit tillbaka och försökt döda honom och att polisen måste komma på en gång. Polisen svarade att de skulle komma. ringde han 112 igen och frågade om de skulle komma snart. Han fick samma svar som . ringde det på dörren. När . öppnade dörren visade det sig att det var . som hade återkommit. . slet upp dörren och började skrika och bete sig än mer aggressivt och hotfullt . En kamrat som befann sig i lägenheten ringde 112 och berättade att . hade kommit tillbaka. Polisen svarade att man borde stänga dörren, vilket emellertid inte gick. Det slutade med att . tog sig in i lägenheten och attackerade ., varvid denne högg . i axeln med en kniv. 2 0 1 3 / 1 4 : J O 1 lyckades därefter få . ut ur lägenheten, varefter han ringde 112 och sade att de måste skicka en ambulans. Enligt . dröjde det innan ambulansen anlände och när den väl hade anlänt ville ambulanspersonalen inte gå fram till . utan polisens hjälp. Såväl SOS Alarm som ambulanspersonalen ringde polisen och frågade när dessa skulle komma. När polis väl kom till platsen hade . redan avlidit. Det visade sig senare att även . själv hade ringt polisen. i län (länspolismästaren ) lämnade följande redogörelse för händelseförloppet. ringer . till polismyndighetens länskommunikationscentral och berättar att . varit hemma hos . och slagit sönder dennes dörr med någon form av verktyg. Vid detta samtal framkommer inga uppgifter om att . själv varit nära att träffas av slag eller liknande. Ärendet rubriceras därav som skadegörelse där gärningsmannen avvikit och får prioriteringsgraden (3) rutin. . får besked om att han kommer att kontaktas av polis för anmälansupptagning då inga lediga patruller finns tillgängliga . ringer . till länskommunikationscentralen och vill anmäla . för misshandel samt stöld av tröja. Ärendet rubriceras som misshandel med prioriteringsgrad (3) rutin. Ansvarig operatör som tagit emot detta samtal uppger att han inte minns händelsen i detalj men att prioriteringsgraden rutin vanligtvis används i de fall där den påstådda misshandeln redan ägt rum och parterna därefter befinner sig på olika adresser samt att båda parterna, på var sitt håll, kontaktat polis för anmälansupptagning. Denna händelserapport länkas till den händelserapport som upprättats med anledning av Da- niel N:s samtal. ringer återigen . till länskommunikationscentralen och undrar varför polis inte kontaktat honom ännu med anledning av att han ville anmäla skadegörelse på sin dörr. . uppger i detta samtal att . i samband med skadegörelsen försökt attackera . med verktyget. . upplyses på nytt om att han kommer att bli kontaktad av polis . Detta samtal föranledde ingen förändring av den tidigare prioriteringsgraden av ärendet med hänsyn till alla kända omständigheter från tidigare samtal av både . och . Cirka ringer . på nytt och undrar varför polis inte kontaktat honom med anledning av att han beställt polis tidigare. ., som befinner sig på en annan adress än ., informeras återigen om att det inte finns någon ledig polisiär resurs för tillfället, men att han kommer att kontaktas för en anmälansupptagning om den uppstådda dispyten mellan honom och . . ifrågasätter polisens prioritering genom att fråga om han ska gå hem till . och bli knivhuggen i syfte att få sitt ärende högre prioriterat. . avråds från att göra detta och informeras återigen om att han kommer att kontaktas för anmälansupptagning. Vakthavande befäl har i sina synpunkter uttalat att han inte fick kännedom om uttalande om att han ville påskynda den polisiära resursen genom att gå till . och bli knivhuggen. Detta kom till vakthavande befäls kännedom först då knivdådet redan ägt rum. Vakthavande befäl säger dock att denna omständighet med all sannolikhet inte hade föranlett en prioriterings- 2 013 /1 4:J O1 förändring då uttalandet beskriver ett hypotetiskt händelseförlopp där . själv inte är tilltänkt gärningsman. ringer , en till . som befinner sig i bostad. Hon uppger i samtalet att . åter kommit till adressen och att han är hotfull och skriker ute i trapphuset där . då också befinner sig. blir uppmanad att ta med sig . in i bostaden och stänga dörren. Vakthavande befäl uppger avseende denna omständighet att samtalet inte föranledde någon förändring av prioriteringsgraden eftersom de kända omständigheterna tydde på att det var två bekanta som blivit ovänner över sönderslagna och kvarglömda tillhörigheter. Vakthavande befäl uppger vidare att och vilja att polisanmäla det inträffade skulle tillgodoses , men behovet bedömdes inte som trängande, utan den uppmaning som fick om att ta med sig . in i bostaden bedömdes som tillräcklig . Vakthavande befäl uppger vidare att han nu i efterhand givetvis skulle ha fattat beslut om att omprioritera resursen redan i detta läge, men att denna hypotetiska förändring ändå inte hade kunnat påverka utfallet eftersom knivdådet hade hunnit äga rum innan den aktuella polispatrullen kommit till platsen. ringer . till SOS Alarm och berättar att han knivhuggit . ringer SOS Alarm till polismyndighetens länskommunikationscentral och vidarebefordrar uppgifter om att denne knivhuggit . beordras närmaste polispatrull bestående av två poliser till den aktuella adressen. Ärendet prioriteras om till (2) hög. Vakthavande befäl uppger angående denna omprioritering att det inte har någon praktisk betydelse att det aktuella fallet graderades till (2) hög istället för (1) då det inte fanns några andra konkurrerande ärenden med motsvarande angelägenhetsgrad. Patrullen som blir beordrad befinner sig i när larmet inkommer. I samtalet med SOS Alarm förs en diskussion huruvida den singelpatrull som befinner sig närmare ska beordras. Det beslutas dock att singelpatrullen ur ett säkerhetsperspektiv inte ska beordras till adressen med anledning av den allvarliga händelsen utan att det krävs en polispatrull med minst två poliser för det aktuella larmet. Därefter beordras ytterligare patruller från till platsen. vidarebefordrar SOS Alarm samtal från ambulanspersonalen till länskommunikationscentralen. Ambulanspersonalen meddelar att de är på plats och har omhändertagit . och att de behöver polis till platsen. anländer den första patrullen till platsen och . grips . Till polismyndighetens yttrande bifogades sparade ljudfiler från telefonsamtal. upplyste vidare att en anmälan om misstänkt tjänstefel hade upprättats såvitt avsåg handläggningen av de inkomna telefonsamtalen till länskommunikationscentralen, men att åklagare beslutade att inte inleda någon förundersökning med motiveringen att uppgifterna i ärendet inte gav anledning att anta att något brott som hörde under allmänt åtal hade förövats. redogjorde för den rättsliga regleringen på området, och anförde följande. 2 0 1 3 / 1 4 : J O 1 I 5 § föreskrifter och allmänna råd om den datoriserade rutinen för polismyndigheternas kommunikationscentraler (KC-Polis) (RPSFS 2001:17, FAP 171-2) framgår vilka uppgifter som ska skrivas in i KC-Polis. Bland annat framgår det av punkt 3 i nämnda bestämmelse att uppgift om uppdragets prioritet med angivande av prioritetsgraderna 1, 2, 3 eller 4 ska registreras. Av de allmänna råden som följer av denna bestämmelse framgår vidare att prioriteringsgraderna anges enligt följande: Prioritet 1 – Ingripande ska ske Prioritet 2 – Ingripande ska ske Prioritet 3 – Ingripande sker senare Prioritet 4 – Inget ingripande ska ske. redovisade därefter följande bedömning. I anmälan till uppger . att hans första samtal till polismyndigheten ska ha skett cirka . Denna uppgift stämmer inte, då det första samtalet som inkommer från . sker . I detta samtal framkommer endast uppgifter om att en skadegörelse skett på den aktuella adressen . Denna händelse rubriceras som skadegörelse och då inga lediga resurser finns för denna anmälansupptagning får . besked om att han kommer att bli kontaktad av polis. De resurser, som finns tillgängliga, är upptagna med en trafikkontroll där ett misstänkt rattfylleri utreds. . ringer på nytt till länskommunikationscentralen . De uppgifter . i sin anmälan till påstår att han lämnar till polismyndigheten framkommer inte heller vid detta samtal. . uppger inte att . återkommit vid ett nytt tillfälle utan refererar till sitt tidigare samtal. De uppgifter som rent faktiskt framkommer är att . undrar när han ska bli kontaktad av polis för anmälansupptagning. Nästa samtal från bostad till länskommunikationscentralen sker av . Under detta samtal framkommer det uppgifter om att . befinner sig ute i trapphuset med . Under samtalet hörs högljudda röster. Vakthavande befäl gör bedömningen att läget inte är akut då det med hänsyn till alla kända omständigheter enbart förefaller vara två bekanta som är ovänner. Beskedet att ska ta med sig . in i bostaden och stänga dörren anses därför vara tillräckligt då den polisiära resurs som fanns tillgänglig fortfarande var uppbunden med utredning avseende det misstänkta rattfylleriet. anser att vakthavande befäls bedömning avseende prioriteringsgrader på de inkomna samtalen från . och är korrekta utifrån den information som framkom vid samtalen samt det aktuella resursläget. Avseende samtal, varav det första inkom och det andra cirka , anser polismyndigheten att den beslutade prioriteringsgraden inte bör kritiseras. Den information som lämnas av . visar att . och . befinner sig på olika adresser och att läget inte är akut. . är något provocerande under sitt andra samtal och uttalar tydligt att han är missnöjd med att polisen inte tar kontakt med honom . Han för ett hypotetiskt resonemang om att besöka bostad för att själv bli knivhuggen för att påskynda en polisiär insats. Avseende denna del har vakthavande befäl yttrat att han inte fick kännedom om just det hypotetiska resonemanget, men att denna omständighet med all sannolikhet ändå inte 2 013 /1 4:J O1 inneburit en prioriteringsförändring med hänsyn till alla omständigheter som var kända i ärendet då.