frsrdg · H004RB1 · 2013-02-11 00:00:00 — Direktionens uppgifter Direktionen har ett gemensamt ansvar för strategiska ledning och fastställer instruktion. Direktionens roll som strategisk beslutsfattare innebär att dess arbete inriktas på centrala beslut om penning- och valutapolitiken, betydelsefulla frågor inom området finansiell stabilitet och . Direktionen fattar också de övergripande besluten om verksamhet, såsom besluten om strategiska mål, verksamhetsplan och budget samt uppföljningar av dessa. har riksbankschefen ett tydligt uppdrag att följa upp verksamheten mot fastställda planer och mot beslutad budget. Riksbankschefen utövar också chefsansvar över avdelningscheferna, vilka bereder och lägger fram förslag eller underlag till direktionen i de ärenden som beslutas i direktionen. Direktionen fattar gemensamma beslut vid sina sammanträden. Fullmäktiges ordförande och vice ordförande får närvara vid direktionens sammanträden med yttranderätt. De har dock inte förslags- och rösträtt. Direktionen 2012 Direktionens arbete präglades av skuldkrisen i och dess efterverkningar i . Ett prioriterat område var att utreda och påverka finansiella regelverk såväl internationellt som på den inhemska arenan. Dessutom stod bland annat de svenska hushållens skuldsättning och uppfyllelse av inflationsmålet i fokus för direktionens verksamhet . Direktionsledamöterna deltog i många seminarier och konferenser och höll flera tal. Bland annat deltog samtliga direktionsledamöter vid seminariet Hur ser direktionen på penningpolitiken? De tal som ledamöterna höll handlade exempelvis om finansiell stabilitet, IMF och den aktuella penningpolitiken. Totalt höll direktionens ledamöter 162 tal , varav 14 var tal som publicerades på webbplats. Direktionen ska minst lämna en skriftlig redogörelse för penningpolitiken till finansutskott. Redogörelsen kompletteras med en offentlig utfrågning. hålls det tre utfrågningar om penningpolitiken, och deltar alltid både riksbankschefen och en av de vice riksbankscheferna (enligt ett roterande schema) vid dessa utfrågningar i finansutskottet. Utöver de tre penningpolitiska utfrågningarna deltog direktionsledamöterna i öppna och slutna utfrågningar i utskott för att diskutera andra frågor, bland annat egen rapport med underlag för utvärdering av penningpolitiken, finansiell stabilitet ur ett konsumentperspektiv och kontanthanteringfrågor med anledning av Panaxias konkurs. höll direktionen totalt 32 sammanträden, varav 7 var per capsulam-möten och 6 var penningpolitiska möten. Direktionens sidouppdrag Om en direktionsledamot vill ta en anställning eller ett uppdrag vid sidan om anställningen vid måste detta godkännas av fullmäktige. Här följer en sammanställning av direktionsledamöternas sidouppdrag vid utgången av 2012. Dessa har godkänts av fullmäktige och ska prövas . styrelseledamot i ledamot i . medlem i en referensgrupp inom ramen för SNS och finansforskningsinstitutet mötesforum för den finansiella sektorn medlem i den rådgivande kommittén i medlem i en referensgrupp inom ramen för utredningen om korttidsarbete, vid författare i en antologi om finansiella marknader i medlem av Academia Europaea utländsk ledamot i utländsk ledamot i ledamot i ledamot i vid vid affilierad professor vid () vid medlem i det statliga verket för finansmarknadsforskning Formell behandling av årsredovisning Enligt riksbankslagen (1988:1385) ska direktion före lämna in en redovisning för det föregående räkenskapsåret till , och fullmäktige. Riksbankslagen anger också att årsredovisningen ska innehålla en resultaträkning, en balansräkning och en förvaltningsberättelse. I förvaltningsberättelsen beskriver direktionen hur har bedrivit penningpolitiken, främjat ett säkert och effektivt betalningsväsende samt utfört övriga uppdrag. Från och med lämnar direktionen i årsredovisningen även en bedömning av om den interna styrningen och kontrollen vid är betryggande. resultaträkning och balansräkning fastställs av , som också beslutar om hur bankens vinst ska disponeras. Förslaget till disposition av vinst lämnas till av riksbanksfullmäktige som också granskar bankens bokslutsarbete med inriktning på beräkningen av bankens resultat. Tillsammans med förslaget till vinstdisposition lämnar fullmäktige även en egen verksamhetsberättelse för räkenskapsåret till . Fullmäktiges verksamhetsberättelse och förslag till disposition lämnas till som årsredovisning. Senast efter att lämnat årsredovisningen till ska granskning av årsredovisning vara färdig. ska då lämna en revisionsberättelse med sina iakttagelser i samband med granskningen till . Revisionsberättelsen innehåller också bedömning av om bör fastställa resultaträkning och balansräkning enligt direktionens förslag i årsredovisningen. årsredovisning granskas inom av finansutskottet. uppgift är att förbereda beslut när det gäller ansvarsfrihet för fullmäktige för dess verksamhet och för direktionen för förvaltningen av , fastställande av resultaträkning och balansräkning för räkenskapsåret samt disposition av resultat för räkenskapsåret. När beviljat direktionen och fullmäktige ansvarsfrihet, fastställt resultaträkning och balansräkning samt godkänt fullmäktiges förslag till vinstdisposition kan leverera in den beslutade delen av sitt resultat till statskassan. Inleveransen sker som regel efter beslut, i samband med att genomför den veckovisa öppna marknadsoperationen. under redovisar för vilka åtgärder banken vidtagit med anledning av iakttagelser. Även denna redovisning sker i enlighet med bestämmelserna i riksbankslagen. Riksbanksfullmäktige Riksbanksfullmäktige har elva ledamöter och lika många suppleanter. Ledamöterna utses av efter allmänna val för en mandatperiod . Fullmäktige väljer inom sig ordförande och vice ordförande. bestod fullmäktige av följande ledamöter: (ordförande), (vice ordförande), , , , , , , , och . Suppleanter var , , , , , , Per , , , och . Riksbanksfullmäktiges uppgifter Fullmäktige har till uppgift att följa och kontrollera hur bedriver sin verksamhet och hur direktionsledamöterna leder verksamheten. Fullmäktige utövar sin kontroll bland annat genom att fullmäktiges ordförande och vice ordförande närvarar vid direktionens sammanträden. Ordföranden och vice ordföranden har också rätt att yttra sig under direktionens sammanträden, men de har inte förslags- och rösträtt. Fullmäktige har även en revisionsfunktion som bland annat granskar direktionsledamöternas tjänsteutövning och bokslutsarbete, särskilt beräkningen av det ekonomiska resultatet. Revisionsfunktionens arbete utförs av en extern revisionsbyrå under ledning av en auktoriserad revisor. Fullmäktige utser ledamöterna i direktion och beslutar om deras löne- och anställningsvillkor. Fullmäktige fastställer också arbetsordning och beslutar om utformningen av sedlar och mynt. Vidare lämnar fullmäktige förslag till om hur resultat ska disponeras samt yttrar sig till i frågan om direktionsledamöternas ansvarsfrihet. I yttrandet bedömer fullmäktige direktionsledamöternas sätt att utföra sitt arbete. Fullmäktige lämnar också remissyttranden inom sitt verksamhetsområde. Direktionen samråder även med fullmäktige om förslag till och regeringen som avser ändringar i författningar eller andra åtgärder från statens sida. Ordföranden och vice ordföranden lämnar även en redovisning om fullmäktiges arbete inför finansutskott. Detta sker vanligtvis . Riksbanksfullmäktige 2012 sammanträdde fullmäktige . Fullmäktige fick löpande information från direktionen om verksamhet. Direktionen samrådde också med fullmäktige om några framställningar till . En redogörelse för fullmäktiges verksamhet presenteras i fullmäktiges framställning till 2012/13:RB2 Förslag till disposition av vinst för samt riksbanksfullmäktiges verksamhetsberättelse 2012. FEMåRSöVERSIKT 2012/13:RB1 16.42 2012/13:RB1 FEMåRSöVERSIKT 16.42 Redovisningsprinciper balansräkning och resultaträkning har upprättats enligt riksbankslagen med tillämpning av Regler för bokföring och årsredovisning i riksbank som fastställdes av direktionen (dnr 2011-780-ADM) och trädde i kraft . Reglerna för löpande bokföring hänvisar till förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring och reglerna för årsredovisning hänvisar till Europeiska centralbankssystemets riktlinjer för redovisning (ECB/2010/20). ska enligt 10 kap. 3 § riksbankslagen i de delar som är aktuella tillämpa Europeiska centralbankssystemets riktlinjer för redovisning. Ändrade redovisningsprinciper Inget byte av redovisningsprinciper har gjorts . Grundläggande redovisningsprinciper Följande grundläggande redovisningsprinciper har tillämpats: Redovisningen ska återspegla den ekonomiska verkligheten och präglas av öppenhet. Värderingen av tillgångar och skulder liksom resultatavräkningen ska präglas av försiktighet. Tillgångar och skulder ska justeras så att hänsyn tas till händelser som inträffar mellan räkenskapsårets utgång och den dag då direktionen godkänner årsredovisningen, förutsatt att dessa händelser påverkat värdet på tillgångarna eller skulderna per bokslutsdagen. Vid värderingen av tillgångar och skulder ska det förutsättas att verksamheten kommer att fortsätta. Inkomster och utgifter ska redovisas som intäkter och kostnader på den redovisningsperiod då de intjänas eller uppkommer oavsett tidpunkten för betalning. Kriterierna för värdering av balansräkningsposter och för resultatavräkning ska tillämpas konsekvent. Redovisning av tillgångar och skulder Tillgångar och skulder redovisas i balansräkningen endast om det är sannolikt att ett eventuellt framtida ekonomiskt resultat med anknytning till tillgången eller skulden kommer att utgöra ett flöde till eller från och att i princip alla risker och rättigheter med anknytning till tillgången eller skulden har överlåtits. Affärsdagsredovisning Valutatransaktioner och värdepapperstransaktioner bokförs i balansräkningen på likviddagen. Realiserade vinster och förluster från nettoförsäljningar bokförs på affärsdagen. Värderingsregler för balansräkningen Guld och värdepapper värderas till de valutakurser och priser som råder på bokslutsdagen. Nedanstående valutakurser användes för omvärdering . I tabellen nedan har kurserna avrundats till fyra decimaler. //6,8797 GBP/10,6846 /7,0283 CAD/6,7366 SDR/10,5622 NOK/1,1503 JPY/0,0894 Fordringar, tillgodohavanden och skulder värderas till det nominella värdet. Belopp i utländsk valuta omräknas till bokslutsdagens valutakurs med undantag för fordringar och skulder som redovisas under posterna övriga tillgångar och övriga skulder. Dessa värderas till affärsdagens valutakurs. Aktier och andelar värderas till anskaffningsvärdet. Materiella och immateriella anläggningstillgångar värderas till anskaffningsvärdet och skrivs av enligt plan. Nedskrivningar görs där värdeminskningen bedöms som varaktig. Uppskrivning får endast ske om tillgången har ett tillförlitligt och bestående värde som väsentligt överstiger det bokförda värdet. Avskrivningstiden för byggnader är och för övriga fastighetsanläggningar . Avskrivningstiden för maskiner och inventarier inklusive datorer är . Direkta personalkostnader som kan hänföras till egenutvecklade IT-investeringar räknas in i anskaffningsvärdet för tillgången. Reverserade transaktioner Repoavtal redovisas som lånetransaktioner i stället för att påverka värdepappers- eller guldinnehavet. Med repoavtal avses ett avtal om försäljning av tillgångar, såsom värdepapper och guld, där säljaren förbinder sig att köpa tillbaka motsvarande tillgångar till ett överenskommet pris . De tillgångar som lämnar som säkerhet vid inlåningsrepor redovisas även i fortsättningen i balansräkningen och värderas enligt de regler som gäller för övriga värdepappers- och guldinnehav. Belopp som motsvarar erhållen köpeskilling redovisas som skuld, och de överförda tillgångarna redovisas inom linjen. Tillgångar som erhåller vid utlåningsrepor redovisas inte i balansräkningen eftersom de är att betrakta som säkerhet för lån. Belopp som motsvarar erlagd köpeskilling redovisas som en fordran. Skillnaden mellan repans båda likvidbelopp (avista och termin) periodiseras över repans löptid. Transaktioner som genomförs inom ramen för avtal om automatiserade repor redovisas i balansräkningen endast om säkerhet ställts i form av kontanter under transaktionens hela löptid. Sedlar och mynt utelöpande sedlar och mynt motsvaras av det nominella värdet och beräknas genom att värdet motsvarande de sedlar och mynt mottagit från tillverkarna reduceras dels med värdet motsvarande de sedlar och mynt som ingår i lager, dels med värdet motsvarande de sedlar och mynt makulerat och avskrivit. Utelöpande sedlar och mynt som upphört att vara lagliga betalningsmedel förs till resultaträkningen senast då dessa inte längre löses in av . De ska dock föras till resultaträkningen tidigare om endast ett mindre belopp förväntas återstå att lösa in och det görs en avsättning för detta belopp. Utelöpande minnesmynt och minnessedlar ska föras till resultaträkningen när utgåvan varit utelöpande . Resultatavräkning Realiserade vinster och realiserade förluster förs till resultaträkningen. Orealiserade vinster förs till ett värderegleringskonto i balansräkningen. Orealiserade förluster förs till resultaträkningen om de överstiger orealiserade vinster som eventuellt tidigare finns bokförda på det korresponderande värderegleringskontot. Orealiserade förluster som förs till resultaträkningen får inte återföras mot nya orealiserade vinster de påföljande åren. Orealiserade förluster i ett visst värdepapper, en viss valuta eller guld nettas inte mot orealiserade vinster i andra värdepapper, valutor eller guld. Överkurser och underkurser på förvärvade värdepapper beräknas och redovisas som en del av ränteintäkterna och skrivs av under värdepapperens återstående löptid. Transaktionskostnader För guld, instrument i utländsk valuta och värdepapper används genomsnittsmetoden för att fastställa anskaffningskostnaden för sålda poster när valutakurs- och priseffekter beräknas. Vid nettoförvärv av valuta och guld läggs den genomsnittliga anskaffningskostnaden för dagens förvärv av varje enskild valuta och guld till den föregående dagens innehav så att ett nytt vägt genomsnitt av valutakursen eller guldpriset erhålls. Vid nettoförsäljning beräknas det realiserade resultatet baserat på den genomsnittliga anskaffningskostnaden den för innehavet i fråga. Derivatinstrument Derivatinstrument värderas kontrakt för kontrakt inom varje grupp av derivatinstrument. Grupper med positivt värde redovisas som tillgång och med negativt värde som skuld. Valutaterminer bokförs till ett värde som motsvarar kontraktets valutabelopp multiplicerat med skillnaden mellan bokslutsdagens och affärsdagens valutakurs (avista). Skillnaden mellan affärsdagens valutakurs (avista) och den avtalade terminsvalutakursen periodiseras som ränta under kontraktets löptid. På affärsdagen bokförs såld valuta, multiplicerad med skillnaden mellan affärsdagens valutakurs (avista) och den genomsnittliga anskaffningskursen som realiserat resultat. Avistaledet i valutaswappar bokförs på likviddagen till affärsdagens valutakurs (avista). Terminsledet i valutaswappar bokförs på samma sätt som valutaterminer, det vill säga till ett värde som motsvarar kontraktets valutabelopp multiplicerat med skillnaden mellan bokslutsdagens och affärsdagens valutakurs (avista). Skillnaden mellan affärsdagens valutakurs (avista) och den avtalade terminsvalutakursen periodiseras som ränta under kontraktets löptid. Till skillnad från vid valutaterminer uppkommer inga realiserade valutakursresultat vid bokföring av valutaswappar. Ränteswappar bokförs, för både de inkommande och utgående transaktionerna, till ett värde som motsvarar skillnaden mellan kontraktets nominella belopp och det nominella beloppet omräknat till bokslutsdagens pris. Det framräknade beloppet omräknas till kronor med bokslutsdagens valutakurs. Guldoptioner bokförs på affärsdagen till ett belopp som motsvarar erlagd alternativt erhållen premie. Vid bokslut justeras det bokförda värdet till ett värde som motsvarar kontraktets antal uns omräknat till bokslutsdagens optionspris och valutakurs. Optionspriset beräknas utifrån en vedertagen beräkningsmodell. Futurekontrakt bokförs som realiserat resultat till ett belopp som motsvarar det värde som beräknats vid den dagliga avräkningen. Guld Not 1 43 720 Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför Fordringar på IMF Not 2 34 196 35 294 Banktillgodohavanden och värdepapper Not 3 259 883 Utlåning i svenska kronor till kreditinstitut i relaterad till penningpolitiska transaktioner Huvudsakliga transaktioner Not 4 Finjusterande transaktioner Not 5 Strukturella transaktioner Not 6 Utlåningsfacilitet Not 7 0 Värdepapper i svenska kronor utgivna av hemmahörande i Not 8 3 152 Materiella och immateriella anläggningstillgångar 502 Finansiella tillgångar Not 10 521 521 Derivatinstrument Not 11 662 Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter 2 873 Övriga tillgångar Not 13 341 Skulder och eget kapital Utelöpande sedlar och mynt Sedlar Not 14 91 056 94 771 Mynt Not 15 5 385 100 136 Skulder i svenska kronor till kreditinstitut i relaterade till penningpolitiska transaktioner Inlåningsfacilitet Not 16 339 44 Finjusterande transaktioner Not 17 25 815 Emitterade skuldcertifikat Not 18 2 998 Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Not 19 156 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i Not 20 88 413 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför Not 21 Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF Not 22 22 505 943 Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter Not 24 306 252 Övriga skulder Not 25 78 Avsättningar Not 26 184 203 Värderegleringskonton Not 27 43 363 48 356 Eget kapital Grundfond Not 28 1 000 1 000 Reserver Not 29 62 207 3 930 Summa skulder och eget kapital 347 917 Inom linjen förda poster, se not 42. Ränteintäkter Not 30 4 280 5 493 Räntekostnader Not 31 1 196 1 359 Nettoresultat av finansiella transaktioner Not 32 603 209 Avgifts- och provisionsintäkter Not 33 71 70 Avgifts- och provisionskostnader Not 34 8 8 Erhållna utdelningar Not 35 56 51 Övriga intäkter Not 36 34 168 Summa nettointäkter 2 634 4 624 Personalkostnader Not 37 366 372 Administrationskostnader Not 38 269 261 Avskrivningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar 51 Sedel- och myntkostnader Not 40 18 10 Övriga kostnader Not 41 1 934 3 930 LÖPANDE VERKSAMHET Kassaflöde från den löpande verksamhetens resultat Erhållna räntor 4 511 6 185 Betalda räntor 1 141 1 605 Erhållet netto av finansiella transaktioner 2 814 1 134 Erhållna avgifter och provisioner 71 70 Betalda avgifter och provisioner 8 8 Övriga inbetalningar 10 26 Betalda förvaltningskostnader 668 642 5 589 5 160 Kassaflöde från den löpande verksamhetens tillgångar Fordringar på IMF 729 2 707 Värdepapper 9 645 607 Strukturella transaktioner 500 Värdepapper i svenska kronor utgivna av hemmahörande i 3 151 Övriga tillgångsposter 14 9 13 539 1 609 Kassaflöde från den löpande verksamhetens skulder Utelöpande sedlar och mynt 3 671 5 123 Skulder i svenska kronor till kreditinstitut i relaterade till penningpolitiska transaktioner 9 279 11 733 Emitterade skuldcertifikat 2 998 Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför 50 37 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i 4 380 259 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför 343 Övriga skuldposter 197 56 12 839 6 507 Kassaflöde från den löpande verksamheten 4 889 10 058 Tabellen fortsätter på nästa sida. Förvärv och avyttringar av materiella och immateriella anläggningstillgångar 200 165 Förvärv och avyttringar av finansiella tillgångar 0 Erhållen utdelning 56 51 Kassaflöde från investeringsverksamheten 144 114 Inleverans till statskassan 7 500 6 200 Kassaflöde från finansieringsverksamheten 7 500 6 200 Periodens kassaflöde 2 755 3 744 Likvida medel vid periodens början 5 834 2 094 Kassaflöde från den löpande verksamheten 4 889 10 058 Kassaflöde från investeringsverksamheten 144 114 Kassaflöde från finansieringsverksamheten 7 500 6 200 Kursdifferens i likvida medel 14 4 Likvida medel vid periodens slut 3 093 5 834 Specifikation av likvida medel Bankkonton och bankutlåning i utländsk valuta, se not 3 3 093 5 834 Huvudsakliga transaktioner Utlåningsfacilitet 0 0 Summa likvida medel 3 093 5 834 Kassaflödesanalysen visar in- och utbetalningar samt likvida medel vid periodens början och slut. Kassaflödesanalysen delas in i betalningar från den löpande verksamheten, investeringsverksamheten och finan-sieringsverksamheten. Den löpande verksamheten Kassaflöden som är hänförliga till den löpande verksamheten härrör från huvudsakliga verksamhet. Kassaflödet från den löpande verksamheten utgår från resultatet. Justering görs för poster som inte påverkar kassaflödet alternativt inte hör till den löpande verksamheten. Därutöver ingår kassaflödespåverkande förändringar av sådana balansräkningsposter som ingår i den löpande verksamheten. Investeringsverksamheten Investeringsverksamheten består av förvärv och försäljningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar samt de aktier och andelar som redovisas under posten finansiella tillgångar. Därutöver ingår erhållen utdelning från aktie- och andelsinnehavet. Finansieringsverksamheten Finansieringsverksamheten består av förändring i eget kapital som normalt sker genom utdelning, även kallad inleverans till statskassan. Noter Miljoner kronor Sifferuppgifter inom parentes avser 2011. Uns (miljoner) 4,0421 4,0421 Pris Amerikanska dollar/uns 1 661,1471 1 /amerikanska dollar 6,5111 6,8797 Bokfört värde 43 720 43 508 Per innehar 4 miljoner uns (troy/oz) guld (4), vilket motsvarar . har inget guld avyttrats. Not 2 Fordringar på IMF Särskilda dragningsrätter 21 384 23 269 Reservposition i IMF Insatskapital (kvot) 23 972 25 302 IMF kronkonto 16 664 18 362 PRG-HIPC utlåning 186 196 NAB New Arrangement to Borrow 5 318 4 889 Summa 34 196 35 294 innehav av särskilda dragningsrätter (SDR) uppgår till 2 137 miljoner SDR (2 203). Ett belopp motsvarande de SDR som sammanlagt tilldelats av () redovisas som skuld. Se not 22. Under posten Reservposition i IMF nettoredovisas totala insatskapital (kvoten) i IMF om 2 395,5 miljoner SDR, med valutafondens konto för svenska kronor. Posten PRG-HIPC utlåning avser en räntefri insättning hos IMF som förvaltare av bidrag för IMF:s andel av skuldlättnadsinitiativet HIPC (Heavily Indebted Poor Countries) och för fondens mjuka utlåning. Insättningen om totalt 18,6 miljoner SDR ska vara återbetald . Vid utgången av uppgick utlåning till 531 miljoner SDR (463). Vid utgången av 2012 har dessutom en fordran på IMF om 12,7 miljoner SDR (12,7) som avser medel som IMF får använda vid ränte- och kreditförluster till följd av dröjsmål. Medlen har överförts genom att IMF löpande har gjort avdrag från ränteutbetalningar som avser reservposition i IMF. har löpande bokfört dessa avdrag i resultaträkningen. Därför finns de inte upptagna som fordran på IMF i balansräkning. lämnade , efter medgivande, sitt godkännande till att andel av den vinst som IMF erhållit vid försäljning av guld om 7 miljoner SDR utbetalas till IMF:s fond för utvecklingsländer (PRGT). Not 3 Banktillgodohavanden och värdepapper Bankkonton 2 135 3 862 Bankutlåning 958 1 972 Obligationer 249 628 259 058 Korta värdepapper 7 162 Summa 259 883 264 892 Banktillgodohavandena och värdepapperen är utgivna i euro, amerikanska dollar, brittiska pund, australiensiska dollar, kanadensiska dollar, norska kronor och japanska yen. Fördelningen framgår av tabellen nedan. Euro 95 663 96 653 Amerikanska dollar 128 417 132 652 Brittiska pund 16 349 16 257 Australiensiska dollar 10 252 9 992 Kanadensiska dollar 9 200 9 335 Norska kronor 2 3 Japanska yen 0 0 Summa 259 883 264 892 Fördelningen av banktillgodohavanden och värdepapper enligt löptid framgår nedan. Löptid Banktillgodohavanden Värdepapper 3 093 1 185 Över 1 månad, upp 20 448 , upp till 1 år 56 171 , upp till 5 år 136 187 Över 5 år