frsrdg · H004RR1 · 2013-01-01 00:00:00 — De senare insatserna genomförs normalt för att kunna ligga till grund för en bedömning av hur den interna styrningen och kontrollen har fungerat under hela räkenskapsåret. Användningen av extern kompetens innebär här även en möjlighet att jämna ut den årliga revisionens arbetsbelastning . Avropade tjänster har varit en viktig del i att uppdragen ska kunna genomföras enligt god revisionssed. TABELL 18 KOSTNADER FÖR EXTERN KOMPETENS OCH KONSULTER INOM EFFEKTIVITETSREVISION 2010 2012 (TKR) 2012 2011 2010 Omvärldsbevakning 729 53 311 Förstudier och granskningar 7 356 5 290 8 841 Summa 8 085 5 343 9 152 Kostnaderna för extern kompetens inom effektivitetsrevisionen har ökat efter en nedgång i användningen . En del av kostnaderna, , avser inte biträde i granskning utan utgörs av tjänster förknippade med produktion av granskningsrapporter i form av sättning, språkgranskning och översättning. avser olika typer av statistiska bearbetningar och analyser som är en nödvändig del av flertalet effektivitetsgranskningar. Kostnaderna i övrigt avser nödvändig sakkompetens inom granskade områden. Här varierar givetvis behovet beroende på vad som är föremål för granskning. En viktig del i att säkra behovet av nödvändig sakkompetens är samarbete med andra statliga myndigheter. av kostnaderna för extern kompetens avser andra statliga myndigheter. Extern kompetens är ofta nödvändig för att kunna genomföra granskningsarbetet i rätt tid, med beslutad inriktning och med fastställda krav på kvalitet. TABELL 19 KOSTNADER FöR EXTERN KOMPETENS OCH KONSULTER INOM HELA MYNDIGHETEN 2010 2012 (TKR) 2012 2011 2010 Kärnverksamheten 21 026 14 130 18 526 Årlig revision 9 497 5 198 5 150 Effektivitetsrevision 8 085 5 343 9 152 Internationellt utvecklingssamarbete 2 794 2 851 2 764 Omvärldsriktad verksamhet 651 737 1 461 Verksamhetsutveckling 7 627 4 398 6 794 Stödverksamheten 19 719 12 022 10 549 Kompetensutveckling 2 Kompetens- och resursförstärkning 17 686 9 960 8 717 Summa 48 372 30 550 35 869 Inom Internationellt utvecklingssamarbete och omvärldsriktad verksamhet är kostnaderna för extern kompetens i princip oförändrade jämfört med föregående år. Kostnaderna för verksamhetsutveckling avser myndighetsövergripande system och utveckling av arbetsprocesser, t.ex. ledningssystem för informationssäkerhet och e-handel. Ökningen om jämfört med förklaras huvudsakligen av uppgradering av ekonomisystemet Agresso samt ett projekt för att skapa ett stöd för dokumenthantering som vilar på en Sharepointplattform. Uppgraderingen av Agresso som bedömdes vara nödvändig i syfte att säkerställa support medförde konsultkostnader om . Projektet för införande av Sharepoint innebar likaså konsultkostnader om . De externa kostnaderna för kompetens och resursförstärkning uppgick till , en ökning med jämfört med året innan. Inom posten finns kostnader för bevakning, rekryteringskonsulter, , bemanning av receptionen, upphandlingstjänster samt ekonomitjänster till följd av vakanser. Ökningen förklaras främst av konsultinsatser om för att säkra myndighetens IT-infrastruktur. En genomgång och analys av IT-infrastrukturen påvisade brister både vad gäller stabilitet och säkerhet. Det kunde konstateras att risken för längre och svåra avbrott var överhängande om inte större insatser genomfördes skyndsamt. Ett stort förbättringsarbete har genomförts och myndigheten har en stabilare IT-infrastruktur som säkerheten har stärkts. Ett annat område där kostnaderna ökade jämfört med är förvaltningen av myndighetens verksamhetskritiska system. Insatser har behövt göras för att åtgärda funktionella problem och säkra stabiliteten i revisorernas IT-stöd Verktyget och Projektrummet. Vidare påbörjades införandet av Windows 7 och Office 2010. Kostnaderna för förvaltningen av våra IT-stöd ökade med av ovan nämnda skäl. Kostnaderna blev högre än förväntat på grund av att ändringar i ett system medförde konsekvensändringar i andra system. Genom de vidtagna nödvändiga åtgärderna har myndigheten fungerande verksamhetssystem, även om delar återstår att lösa. Organisationsutveckling har en organisationsutveckling inom granskningsverksamheten genomförts i syfte att stärka lärande och professionalism. Förändringen, som gäller , har också inneburit en ny modell för kvalitetssäkring inom effektivitetsrevisionen. Internt kompetensutbyte Samverkan såväl inom som mellan verksamhetsgrenarna syftar till att ta tillvara och utveckla medarbetarnas kompetens så effektivt som möjligt. Aktiviteterna har i stort sett varit desamma som . Effektivitetsrevisorer har deltagit i den årliga revisionen av myndigheternas resultatredovisningar och revisorerna inom årlig revision har när det varit lämpligt deltagit i effektivitetsgranskningar. De årliga revisorerna har också bidragit till effektivitetsrevisorernas verksamhetsplanering med insikter från granskningen av de statliga myndigheterna. Möjligheter för medarbetarna att delta i internationella arbete är också ett viktigt inslag i omvärldsbevakning och kompetensutveckling. Personal Anställda och tjänstlediga Antalet anställda i tjänst per har ökat med 16 personer . TABELL 20 ANTAL ANSTäLLDA PER DEN 31 DECEMBER 2010 2012 2012 2011 2010 Anställda totalt 342 322 328 varav kvinnor 192 188 189 varav män 150 134 139 varav tjänstlediga 22 18 15 Anställda exkl. tjänstlediga 320 304 313 varav visstidsanställda 7 4 8 har 40 (38) personer slutat eller gått på tjänstledighet, varav 1 var visstidsanställd, och 10 (6) personer har gått i pension. har 54 (22) personer börjat. Dessutom har 3 (4) personer återkommit från tjänstledighet. Ytterligare 7(10) personer har anställts . Anställning av nya medarbetare har mer än fördubblats jämfört med föregående år och kan huvudsakligen hänföras till granskningsverksamheten. TABELL 21 PERSONALOMSÄTTNING 2010 2012 (PROCENT) 2012 2011 2010 Årlig revision 13 10 4 Effektivitetsrevision 14 17 8 Övrigt 11 3 3 Hela myndigheten 12 10 5 Personalomsättningen har som helhet ökat från . Inom den årliga revisionen var personalomsättningen 13 (10) procent medan den inom effektivitetsrevisionen har gått ned från . Inom övriga myndigheten har personalomsättningen varit relativt låg. har den dock ökat från . Personalomsättningen har medfört att konsultkostnaderna inom stödverksamheten har ökat, dels för att hantera vakanser, dels i form av rekryteringskostnader. Sjukfrånvaro Den totala sjukfrånvaron har ökat från ; ökningen förklaras av sjukfrånvaron inom årlig revision. Inom övriga verksamhetsgrenar har sjukfrånvaron minskat . För män är den totala sjukfrånvaron näst intill oförändrad medan den för kvinnor har ökat från . Ökningen är tydligast inom kategorin anställda 30 - där sjukfrånvaron ökat från . Andelen långtidssjuka av den totala sjukfrånvaron har även den ökat från . TABELL 22 SJUKFRÅNVARO 2011 2012 (PROCENT) 2012 2011 Total sjukfrånvaro* 2,2 1,6 Varav: Kvinnor 2,9 1,9 Män 1,3 1,2 Anställda -1,2 0,9 Anställda 2,4 1,4 Anställda 50- år 2,4 2,3 Av total sjukfrånvaro avser: Andel långtidssjuka () 46,7 43,5 Andel långtidssjuka av total ordinarie arbetstid** 1,0 0,7 * I förhållande till total ordinarie arbetstid. ** Total sjukfrånvaro i procent multiplicerad med andelen långtidssjuka () i procent. Arbetsmiljö och åtgärder för att förebygga ohälsa En medarbetarundersökning har genomförts i syfte att klargöra hur medarbetarna upplever sin arbetssituation och för att hitta områden med utvecklingspotential. är en kunskapsorganisation vars främsta resurs är medarbetarna och detta är ett steg för att vidareutveckla som en attraktiv arbetsplats och arbetsgivare. Resultatet visar en förbättring av nöjd-medarbetarindex (NMI) samt belyser att arbetsbelastning och arbetsmiljö är områden som bör prioriteras framöver. Arbetet med att analysera och hantera resultatet har påbörjats, både på de olika enheterna och för myndigheten i stort. Åtgärderna ingår i verksamhetsplanen och i den löpande verksamhetsutvecklingen. Den organisationsutveckling som genomförs inom granskningsverksamheten 2012 har bl.a. föregåtts av en arbetsmiljökonsekvensanalys och planering av särskilda insatser speciellt för årlig revision. har den förtydligande arbetsfördelningen för arbetsmiljöarbetet som utarbetades implementerats i verksamheten. erbjuder sina anställda åtgärder i syfte att förebygga ohälsa bland annat genom att subventionera olika friskvårdsaktiviteter. har personalen dessutom erbjudits möjligheten att delta i en individuell friskprofilsbedömning med stöd av vår företagshälsovård. Intern styrning och kontroll Med intern styrning och kontroll avses den process som syftar till att myndigheten med rimlig säkerhet fullgör sitt verksamhetsansvar. I denna process ska ingå momenten riskanalys, kontrollåtgärder, uppföljning och dokumentation. leds av tre riksrevisorer som väljs av . En av riksrevisorerna är riksrevisor med administrativt ansvar och ansvarar för den administrativa ledningen av myndigheten. Denna riksrevisor ansvarar inför för verksamheten och ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att hushållar väl med statens medel. Riksrevisorn med administrativt ansvar beslutar om årsredovisningen för och lämnar ett intygande om myndighetens interna styrning och kontroll. Riksrevisorn med administrativt ansvar redovisar här nedan underlag till och sitt ställningstagande avseende intern styrning och kontroll 2012. process för intern styrning och kontroll Riskanalysen görs i syfte att identifiera omständigheter som utgör risk för att verksamhetens mål inte uppnås. Det innebär att risker identifieras och värderas och att beslut fattas om hantering av riskerna. Riskanalysen uppdateras vid behov för att säkerställa att den omfattar förändringar som väsentligen påverkar tidigare identifierade, värderade och hanterade risker. Processen för intern styrning och kontroll är en integrerad del av planering, genomförande och uppföljning av verksamheten. Merparten av de identifierade riskerna ligger inom en risknivå som ledningen bedömt som acceptabel. Riskanalysen visar på några förbättringsområden som har tagits om hand löpande eller ingår i verksamhetsplaneringen . En sådan är att hantera konsekvenserna av den ekonomiska situation som befinner sig i. En betydande resursknapphet ställer krav på åtgärder för att nå ekonomisk balans och en ökad säkerhet i den ekonomiska styrningen. Kostnaderna blev väsentligt högre än . En betydande del av ökningen var planerad och budgeterad. Verksamheten genomfördes också med gott resultat. Inom ett antal områden översteg emellertid kostnaderna budget och prognostiserat utfall. Kunskapen om de samlade effekterna av kostnadsökningarna kom för sent för att det med god hushållning av resurser skulle vara möjligt att styra resultatet mot ett annat utfall. Resultatet återspeglar en förhöjd risk och påverkar planeringen av verksamheten . Åtgärder vidtas och planeras för att stärka ekonomistyrningen i myndigheten. genomför också en grundlig prövning av våra prioriteringar inom av alla delar av verksamheten för att verksamheten ska bedrivas med fortsatt kvalitet, inom givna ekonomiska ramar. Vidare görs en översyn för att långsiktigt dimensionera och inrikta verksamheten så att den svarar mot uppdraget och de givna ekonomiska förutsättningarna. Ställningstagande av riksrevisorn med administrativt ansvar har utvecklat och arbetar med en process för intern styrning och kontroll. I processen hålls riskbedömningarna aktuella genom regelbunden uppdatering. Utifrån riskanalysen planeras och genomförs åtgärder. Processen omfattar även att hantera och åtgärda incidenter som inträffar (incidentrapportering). De identifierade förbättringsområdena är inte så väsentliga att de påverkar bedömningen av och innehållet i årsredovisningen. Baserat på denna process för intern styrning och kontroll, självutvärdering, hanteringen av identifierade risker, underställda chefers intygande samt internrevisionens och externrevisionens granskningar bedömer jag att den interna styrningen och kontrollen vid är betryggande. Sammanställning över väsentliga uppgifter 2012/13:RR1 SAMMANSTäLLNING öVER VäSENTLIGA UPPGIFTER (tkr) 2012 2011 2010 2009 2008 Låneram i Beviljad i anslagsdirektiv 000 17 000 30 000 30 000 30 000 Utnyttjad 4 947 6 955 7 819 6 490 7 512 Kontokredit hos Beviljad i anslagsdirektiv 068 33 903 33 580 32 745 32 483 Maximalt utnyttjad 0 0 0 0 1 170 Räntekonto Ränteintäkter 618 788 174 233 605 Räntekostnader Beräknat belopp enligt anslagsdirektiv* 100 500 600 100 Avgiftsintäkter** 303 573 869 815 430 Avgiftsintäkter som ej disponeras Avgiftsintäkter 125 166 120 168 120 692 119 673 135 458 Anslagskredit Utgiftsområde 2 anslag 1:15 , ramanslag 9 021 8 971 8 874 8 624 8 545 Utgiftsområde 7 anslag 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete, ramanslag 1 200 1 200 1 200 1 200 1 200 Utnyttjad Utgiftsområde 2 anslag 1:15 , ramanslag 7 019 Utgiftsområde 7 anslag 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete, ramanslag 1 048 Utgiftsområde 2 anslag 1:15 , ramanslag 14 526 2 341 4 370 12 738 Utgiftsområde 7 anslag 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete, ramanslag 883 3 919 3 662 1 868 Bemyndiganden Tilldelade bemyndiganden 30 000 28 000 26 000 30 000 28 000 Utestående åtaganden 19 505 13 757 23 097 16 486 23 552 Personal Antalet årsarbetskrafter (st.) 293 279 287 267 274 Medelantalet anställda (st.) 319 305 313 295 299 Driftkostnad per årsarbetskraft 1 225 1 138 1 143 1 173 1 087 Kapitalförändring Årets kapitalförändring 151 7 368 1 298 1 378 17 957 Balanserad kapitalförändring 686 4 065 5 363 3 985 39 131 * Avser beräknade avgiftsintäkter för uppdragsverksamheten. ** Avgiftsintäkterna för uppdragsverksamheten uppgick till 125 tkr. FINANSIELL REDOVISNING 2012/13:RR1 2012/13:RR1 FINANSIELL REDOVISNING (tkr) Not 321 006 Intäkter av avgifter och andra ersättningar 1 573 Intäkter av bidrag 619 Finansiella intäkter 2 Kostnader för personal 3 239 868 Kostnader för lokaler 27 422 Övriga driftkostnader 4 50 586 Finansiella kostnader 5 280 Avskrivningar och nedskrivningar Intäkter av avgifter m.m. samt andra intäkter som inte disponeras av myndigheten 6 120 168 Medel som tillförts statens budget från uppbördsverksamhet Medel som erhållits från statens budget för finansiering av bidrag 3 928 Medel som erhållits från myndigheter för finansiering av bidrag (tkr) Not Balanserade utgifter för utveckling 8 Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar 9 Förbättringsutgifter på annans fastighet 10 449 Maskiner, inventarier, installationer m.m. 11 46 Fordringar hos andra myndigheter 17 205 Övriga fordringar 6 343 Övriga upplupna intäkter Avräkning med statsverket 13 Behållning räntekonto i 14 51 663 Kassa och bank (tkr) Not 35 Balanserad kapitalförändring 16 4 065 Kapitalförändring enligt resultaträkningen 7 Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser 17 3 905 Övriga avsättningar 6 955 Skulder till andra myndigheter 11 766 Övriga skulder SUMMA KAPITAL OCH SKULDER 4 589 Anslagsredovisning Redovisning mot anslag (tkr) Anslag Ingående över-föringsbelopp Årets tilldelning enligt anslags- direktiv Indrag- ning Totalt disponi-belt belopp Utgifter Utgående över-föringsbelopp Utgiftsområde 2 anslag 1:15 , ramanslag 14 526 300 685 0 315 211 322 231 7 019 Utgiftsområde 7 anslag 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete, ramanslag 88340 000 0 40 883 41 931 1 048 Summa 15 410 340 685 0 356 095 364 162 8 067 Anslagskrediten för anslag 1:15 uppgår till 9 021 tkr och för anslag 1:5 till 1 200 tkr. Redovisning mot inkomsttitel (tkr) Inkomsttitel Not 21 Beräknat belopp Inkomster 2558 Avgifter för årlig revision 122 200 125 166 Summa 122 200 125 166 Redovisning mot bemyndiganden (tkr) Anslag 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete, ramanslag, utgiftsområde 7 Not 22 Tilldelat bemyndigande Ingående åtaganden Utestående åtaganden Utestående åtagandenas fördelning 2013 2014 2015 Summa 30 000 13 757 19 505 9 280 7 786 2 439 Tilläggsupplysningar och noter Tillämpade redovisningsprinciper redovisning följer god redovisningssed och lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och . Årsredovisningen är upprättad i enlighet med förordningen (2000:605) om myndigheters årsredovisning och budgetunderlag samt föreskrifter och allmänna råd till förordningen. Maskinella avrundningar kan ge smärre differenser vid summeringar. Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska ta ut en avgift för den årliga revisionen. Avgiften ska bestämmas som behövs för att fullgöra uppdraget och utifrån en tidstaxa som följer av lönenivån för dem som deltar i granskningen. Ersättning för direkta kostnader för konsulter, resor och liknande bestäms för sig. Kostnader för inrikes resor hanteras som en indirekt kostnad för revisionsobjektet trots att det är en direkt kostnad för . Anledningen är att ett enskilt revisionsobjekt inte ska påverkas av teamens personalsammansättning inom den årliga revisionen, dvs. revisionsobjektet ska inte belastas med resekostnader på grund av att teamet består av personal från olika kontor i landet. gemensamma kostnader fördelas utifrån antalet personer i de olika verksamhetsgrenarna. Dessa kostnader, tillsammans med de enhetsgemensamma kostnader som uppstår på respektive enhet, fördelas enligt nedlagda timmar inom verksamhetsgrenarna. Myndighetens gemensamma kostnader består av kostnader för myndighetens ledning (inklusive det och vetenskapliga rådet) och administration, lokaler, utrustning, inventarier, utbildningskostnader, förvaltningskostnader samt kostnader för verksamhetsutveckling m.m. Enhetsgemensamma kostnader är ledning och administration av verksamheten på enhetsnivå, kursavgifter och övriga personalkostnader. Utbetalningar av bidrag som finansieras med anslag 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd redovisas som transferering i resultaträkningen. Förändrade redovisningsprinciper tillämpas intäktsmässig avräkning av inkomster från avgifter enligt § 13, Anslagsförordningen (2011:223). har inte återkommande förutbetalda kostnader periodiserats (huvudsakligen relaterade till datatjänster). periodiseras alla förutbetalda kostnader över beloppsgränsen. Värderingsprinciper Anläggningstillgångar Tillgångar med en bedömd ekonomisk livslängd om och ett anskaffningsvärde på minst 20 tkr redovisas som anläggningstillgång. För förbättringsutgifter på annans fastighet gäller för ny-, till- och ombyggnationer att anskaffningsvärdet ska uppgå till minst 100 tkr för att aktiveras. Balanserade utgifter för utveckling aktiveras om anskaffningsvärdet uppgår till minst 300 tkr. Följande avskrivningstider tillämpas: Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella tillgångar Förbättringsutgifter på annans fastighet Maskiner, inventarier, installationer m.m. På anskaffningsvärdet görs linjär avskrivning. Avskrivningen görs och sker från den månad som tillgången tas i bruk. Omsättningstillgångar Fordringarna har tagits upp till det belopp som efter individuell prövning beräknas bli betalat. Skulder Skulder har tagits upp till nominellt belopp. Brytdag Av 10 § förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring framgår det att alla myndigheter ska tillämpa en s.k. brytdag då den löpande bokföringen för perioden ska avslutas. Efter brytdagen tillförs räkenskaperna främst bokslutstransaktioner innefattande bl.a. periodavgränsningsposter. Som periodavgränsningspost bokförs förutbetalda kostnader, upplupna intäkter, upplupna kostnader och förutbetalda intäkter vars belopp överstiger 50 tkr. Avsättningar har gjort avsättningar för avtalade pensioner till personal som har beviljats delpension, chefspension och förordnandepension. Noter (tkr) Resultaträkning Not 1 Intäkter av avgifter och andra ersättningar 2012 2011 Intäkter av uppdragsverksamhet 125 59 Intäkter enligt 18 § ekonomiadministrationslagen 13 91 Övriga intäkter av avgifter och andra ersättningar 165 423 Not 2 Finansiella intäkter 2012 2011 Ränteintäkter avseende räntekontot i 618 788 Övriga finansiella intäkter 66 108 Not 3 Kostnader för personal 2012 2011 Lönekostnader exklusive arbetsgivaravgifter, pensionspremier och andra avgifter enligt lag och avtal 165 885 151 864 Arbetsgivaravgifter, pensionspremier, andra avgifter enligt lag och avtal samt övriga personalkostnader 100 000 88 004 Summa 265 886 239 868 Med anledningen av ändrad uppdelning av personalkostnaderna har jämförelsebeloppen avseende 2011 justerats. Not 4 Övriga driftkostnader 2012 2011 Summa 64 727 50 586 Ökningen om förklaras huvudsakligen av ökade konsultkostnader om , varav 8,7 miljoner avser datakonsulter. Kostnaden för övriga datatjänster, främst hänförlig till programvaror, har minskat med varav avser periodiseringar av förutbetalda kostnader. Not 5 Finansiella kostnader 2012 2011 Räntekostnader avseende lån i 84 133 Övriga finansiella kostnader 240 147 Intäkter av avgifter för årlig revision enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. 125 166 120 168 Summa 125 166 120 168 Not 7 Årets kapitalförändring 2012 2011 internationella uppdrag 151 108 uppbördsverksamhet 0 7 476 Summa 151 7 368 Med anledning av övergången till inkomstmässig avräkning av avgifter uppstår ingen kapitalförändring inom uppbördsverksamheten. Not 8 Balanserade utgifter för utveckling 2011 Ingående anskaffningsvärde 21 527 21 482 Årets anskaffningar 0 45 Årets utrangeringar 4 083 0 Utgående anskaffningsvärde 17 444 21 527 Ingående ackumulerade avskrivningar 21 527 18 547 Årets avskrivningar 0 555 Årets nedskrivningar 0 2 425 Årets utrangeringar 4 083 0 Utgående ackumulerade avskrivningar 17 444 21 527 Bokfört värde 0 0 Not 9 Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar 2012 2011 Ingående anskaffningsvärde 2 200 2 200 Årets anskaffningar 1 076 0 Årets utrangeringar 66 0 Utgående anskaffningsvärde 3 210 2 200 Ingående ackumulerade avskrivningar 2 020 1 914 Årets avskrivningar 123 106 Årets utrangeringar 66 0 Utgående ackumulerade avskrivningar 2 077 2 020 Bokfört värde 1 133 180 Not 10 Förbättringsutgifter på annans fastighet 2012 2011 Ingående anskaffningsvärde 16 164 16 164 Årets anskaffningar 201 0 Utgående anskaffningsvärde 16 365 16 164 Ingående ackumulerade avskrivningar 15 715 15 522 Årets avskrivningar 235 192 Utgående ackumulerade avskrivningar 15 950 15 715 Bokfört värde 416 449 Not 11 Maskiner, inventarier, installationer m.m. 2012 2011 Ingående anskaffningsvärde 25 526 25 595 Årets anskaffning 1 169 1 555 Årets utrangeringar 918 1 624 Utgående anskaffningsvärde 25 777 25 526 Ingående ackumulerade avskrivningar 21 363 21 221 Årets avskrivningar 1 835 1 766 Årets utrangeringar 918 1 624 Utgående ackumulerade avskrivningar 22 281 21 363 Bokfört värde 3 496 4 163 Not 12 Periodavgränsningsposter 2012 2011 Förutbetalda hyreskostnader 6 225 6 343 Övriga förutbetalda kostnader 1 477 0 Summa 7 702 6 343 Upplupna intäkter årlig revision 10 613 10 748 Summa 10 613 10 748 har inte återkommande förutbetalda kostnader utöver hyror periodiserats. periodiseras alla förutbetalda kostnader över beloppsgränsen. Posten övriga förutbetalda kostnader avser främst datatjänster. Not 13 Avräkning med statsverket 2012 2011 Ingående balans 12 687 20 950 Justering av ingående balans 10 748 0 Uppbördsmedel som betalats till icke räntebärande flöde 124 050 120 955 Skulder avseende uppbörd 24 551 12 687 Anslag i räntebärande flöde Ingående balans 15 410 6 260 Redovisat mot anslag 364 162 327 162 Anslagsmedel som tillförts räntekonto 340 685 339 031 Återbetalning av anslagsmedel 0 2 719 Fordringar/skulder avseende anslag i räntebärande flöde 8 067 15 410 Fordran avseende semesterlöneskuld som inte har redovisats mot anslag Ingående balans 9 997 12 225 Redovisat enligt undantagsregeln 1 361 2 228 Fordran avseende semesterlöneskuld som inte har redovisats mot anslag 8 636 9 997 Övriga fordringar/skulder på statens centralkonto Ingående balans 0 0