frsrdg · H004RS7 · 2013-06-12 00:00:00 — En situation där den nuvarande jämkningsregeln inte kan tilläm- pas är t.ex. om en tidigare ledamot förhåller sig helt passiv och inte engagerar sig alls för att hitta ett arbete. En variant på samma tema är då någon som 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG mycket väl skulle kunna arbeta medvetet arbetar i mycket begränsad ut- sträckning och får sitt försörjningsbehov i övrigt täckt genom inkomstgaran- tin. Av legitimitetsskäl är det enligt kommittén nödvändigt att regelverket i största möjliga mån utformas så att sådant överutnyttjande förhindras. nat exempel på överutnyttjande kan vara en situation där någon under en driver en näringsverksamhet som inte är tillräckligt lönsam för att räcka till försörjning och han eller hon alltså i praktiken lever på inkomstga- I vissa fall kan det vara så att affärsidén helt enkelt inte kan realiseras. I de fallen läggs som regel verksamheten ned . verksamheten har pågått har då inkomstgarantin fungerat i enlighet med sitt syfte, dvs. som ett stöd vid omställningen. Detta finns det givetvis ingen an- ledning att ingripa mot. I andra fall kan det i stället vara fråga om en verk- samhet som bedrivits och där det på papperet inte finns förutsättningar för löneuttag men där garantitagaren eller någon närstående på något sätt ändå synes tillgodogöra sig ett värde av det arbete som utförts Enligt kommittén hänger de nu beskrivna problemen i hög grad samman med att inkomstgaranti kan betalas ut varaktigt utan krav på aktivitet. system där det ekonomiska omställningsstödet är tidsbegränsat och frågan om förlängning prövas kommer dessa problem att minska. Risken för överutnyttjande kan dock inte helt elimineras genom de före- I det nya systemet kommer utbetalningarna att kunna Under i vart fall den senare delen av är det angeläget att upprätthålla kravet på aktivitet för att det ekonomiska omställ- ningsstödet ska betalas ut. Vidare föreslås det äldre systemet med inkomstga- ranti fortsätta att gälla för dem som redan är invalda i . kan inkomstgaranti betalas ut jämfört med vad som är fallet i det nya systemet. Kommittén föreslår därför att en reformerad jämk- ningsregel också bör gälla för dem som redan är invalda i och som därmed ska omfattas av det äldre regelverkets bestämmelser om inkomstga- Slutsatsen av det som sagts nu är att det såväl i det nya systemet som i det gamla finns ett behov av att motverka överutnyttjande av de aktuella för- Det finns därmed ett behov av att kunna ingripa med jämkning i det Bara ekonomiskt omställningsstöd bör kunna jämkas med ny Enligt kommittén gör sig behovet av att kunna ingripa med jämkning gällande med varierande styrka beroende på hur förmånen betalas. Den som får ekonomiskt omställningsstöd än ett år omfattas liksom andra förmånstagare av den rapporteringsskyldighet som Det strider enligt kommittén inte mot syftet med förmånerna att ta emot dem under högst utan att anlita stödet i fråga. av en jämkningsregel som gäller dessa fall finns alltså inte. När det gäller de f.d. ledamöter som har beviljats förlängning av det eko- nomiska omställningsstödet innebär kommitténs förslag att förmånen förut- sätter en ansökan från den tidigare ledamoten och att förmånen ska kunna 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG beviljas för högst i taget. Prövningen av ansökan innebär en bedömning av om det finns särskilda skäl. Mot den bakgrunden bedömer kommittén att det saknas skäl att låta den nya jämkningsregeln också omfatta dem som har beviljats förlängt ekonomiskt omställningsstöd. Sammanfattningsvis anser kommittén att en ny jämkningsregel bör införas som omfattar den som tar emot ekonomiskt omställningsstöd , men att de som har beviljats förlängt ekonomiskt omställningsstöd inte ska omfattas av den nya bestäm- melsen. På vilka grunder bör jämkning kunna ske? En utgångspunkt för utformningen av en ny jämkningsregel är enligt kommit- tén att bestämmelsen är så tydlig som möjlig. För dem som tar emot ekono- miskt omställningsstöd ska det inte råda något tvivel om vilka krav som gäl- ler. Prövningen av om jämkning ska ske blir också enklare med en tydlig bestämmelse. En ny jämkningsregel kan inte bara hänvisa till att särskilda skäl eller liknande föreligger utan måste även innehålla konkreta regler om vad som kan accepteras och vad som inte kan godtas för att avgångsförmånen ska jämkas. Kommittén föreslår att en ny jämkningsregel utformas så att den knyter an till syftet med avgångsförmånen, dvs. att jämkning av ekonomiskt omställ- ningsstöd bör kunna ske om den tidigare ledamoten inte har vidtagit tillräck- liga åtgärder för att övergå till förvärvsarbete. Enligt kommittén kräver en sådan bestämmelse visserligen en bedömning av vad som är tillräckligt men bör ändå vara enkel att tillämpa. Kommittén anser dock att bestämmelsen bör kompletteras med regler om vad som ska beaktas vid bedömningen av jämk- ningsfrågan. Hur ska jämkningsfrågan bedömas? Kommittén anser att det omställningsstöd som ska erbjudas alla som lämnar ska vara frivilligt att utnyttja. För den som tar emot en ekonomisk avgångsförmån bör det dock inte utan vidare vara möjligt att avstå från det stöd som erbjuds. För att en ekonomisk förmån inte ska påverkas bör det som regel krävas att den berörde tar del av erbjudandet på ett seriöst sätt. Det bör inte räcka med att ta del av information om vad som erbjuds och sedan utan giltig anledning avstå från den hjälp som finns att få. Det måste emellertid kunna accepteras att en tidigare ledamot väljer att själv försöka hitta ett nytt arbete utan att ta emot det erbjudna stödet. Den som väljer denna väg måste dock kunna redovisa vilka åtgärder han eller hon själv har vidtagit för att övergå till förvärvsarbete. Det finns inte något skäl att ställa lägre krav på aktivitet på den som på detta sätt väljer att sköta sin omställning på egen hand än de som ställs på den som antar erbjudandet om stödåtgärder. Kravet på redovisning stöds av den uppgiftsskyldighet som en tidigare leda- mot har enligt redan nu gällande bestämmelser. Den tidigare ledamotens agerande i förhållande till det erbjudna stödet bör alltså tillmätas stor men inte helt avgörande betydelse vid bedömningen av jämkningsfrågan. Detta bör komma till uttryck på det sättet att det före- skrivs att det vid bedömningen särskilt ska beaktas om och hur den tidigare 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG ledamoten har tagit del av det erbjudande om omställningsstöd som ska läm- nas vid avgången. Enligt kommittén innebär dessa överväganden att prövningen av jämk- ningsfrågan kommer att innefatta frågeställningar som liknar dem som är ak- tuella inom ramen för arbetslöshetsförsäkringen. I 9 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring anges vissa allmänna villkor för rätt till ersättning Här handlar det bl.a. om att den sökande ska vara arbetsför och beredd att anta lämpligt arbete samt aktivt söka lämpliga arbeten. kommitténs mening bör de krav som ställs inom arbetslöshetsförsäkringen kunna ge en viss vägledning även för de bedömningar som ska göras av jämk- bör ansvara för tillsynen även av den nya jämk- Syftet med denna tillsyn bör vara att granska vilka åtgärder för- månstagaren har vidtagit för att ta sig in på arbetsmarknaden. I linje med hur nämnden arbetar bör tillsynen kunna bedrivas genom att tillsynsärenden inleds avseende en enskild förmånstagare. Resultatet kan bli att ärendet av- skrivs, vilket innebär fortsatt utbetalning av det ekonomiska omställningsstö- Om de vidtagna åtgärderna inte bedöms vara tillräckliga blir det i stället fråga om ett beslut om jämkning. Den som tar emot inkomstgaranti är redan skyldig att lämna uppgifter till i jämknings- ärenden (13 kap. 24 b § ersättningslagen). Den nuvarande ordningen bör gälla också i det nya systemet. konstaterar att kommittén föreslår att jämkning också får beslutas i fråga om ekonomiskt omställningsstöd som gäller i mer än om den som tar emot förmånen inte har vidtagit tillräckliga åtgärder för att övergå till förvärvsarbete. En förutsättning är alltså att förmånstagaren uppbär ekonomiskt omställningsstöd som gäller . reslås att den nya jämkningsgrunden även får tillämpas för att jämka inkomst- garanti för ledamöter som redan är invalda i då de nya reglerna träder i kraft. I detta fall föreslås dock ingen begränsning såtillvida att in- komstgaranti ska ha uppburits för att jämkningsgrunden ska få tillämpas. Enligt bör en sådan begränsning gälla även för avgångna riksdagsledamöter som uppbär inkomstgaranti. Nämnden ifrågasätter vidare om förutsättningarna för att jämkning ska få be- slutas med tillämpning av den nya jämkningsgrunden, och som i sådant fall medför återbetalningsskyldighet, är tillräckligt tydligt beskrivna i lagtext och motivuttalanden för att anses uppfylla tillräckliga krav på rättssäkerhet. förslaget framgår inte heller om jämkning kan komma att ske helt eller delvis och, om så är fallet, vad som avgör med vilket belopp jämkning får ske. kan enligt nämnden också konstateras att en prövning med utgångspunkt i den nya jämkningsgrunden, till skillnad från vad som är fallet med de nu gällande jämkningsgrunderna, torde kunna aktualiseras för samtliga avgångna riks- 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG dagsledamöter som uppbär ekonomiskt stöd , eftersom kra- vet på aktivitet för att söka egen försörjning gäller samtliga ledamöter som har beviljats sådant stöd. Denna omständighet innebär i sin tur att det kan finnas anledning att överväga att i stället införa en ordning med ett ansök- ningsförfarande, likt det som föreslås för det förlängda ekonomiska omställ- ningsstödet. Det förefaller mer rättssäkert att göra den prövningen inom ra- men för ett ansökningsförfarande i stället för i samband med jämkning, som kan medföra återbetalningsskyldighet. Om ett ansökningsförfarande i stället tillämpas kan återbetalningsskyldighet begränsas till de fall då ledamoten har lämnat en oriktig uppgift eller underlåtit att uppfylla en tydligt uttalad upp- gifts- eller anmälningsskyldighet, jfr 6868 e §§ lagen (1997:238) om arbets- löshetsförsäkring. Övriga remissinstanser har lämnat förslagen utan erinran. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Riksdagsstyrelsen anser liksom kommittén att systemets legitimitet kräver att överutnyttjanden så långt det är möjligt förhindras. Den föreslagna nya jämk- ningsregeln syftar till att motverka eventuella överutnyttjanden. Styrelsen de- lar även kommitténs bedömning i fråga om vilka omständigheter som ska till- mätas betydelse vid prövningen av om jämkning ska ske eller inte enligt den nya jämkningsregeln. har ifrågasatt om förutsättningarna för att jämk- ning ska få beslutas enligt den nya jämkningsregeln är tillräckligt tydligt be- skrivna i lagtext och motivuttalanden för att bestämmelsen ska uppfylla kra- ven på rättssäkerhet. Nämnden anser att det är mer rättssäkert att låta också det ekonomiska omställningsstöd som utgår direkt efter avgången omfattas av ett ansökningsförfarande, likt det som föreslås gälla för det förlängda eko- nomiska omställningsstödet. Riksdagsstyrelsen har ingen annan uppfattning än nämnden om vikten av att det med rimlig säkerhet ska gå att bedöma vad som avses med tillräckliga åtgärder enligt den föreslagna regeln. Styrelsen anser dock att de utgångs- punkter för bedömningen som kommittén framhåller om ledamotens age- rande när det gäller erbjudet stöd och krav inom arbetslöshetsförsäkringen ger ett tillräckligt stöd för en rättssäker tillämpning. Styrelsen finner mot denna bakgrund inte något skäl att överväga en ordning med ett ansökningsförfa- rande. anser det vidare vara en brist att det av förslaget inte framgår om jämkning kan komma att ske helt eller delvis och, om så är fallet, vad som avgör med vilket belopp jämkning får ske. Riksdagsstyrelsen menar att en prövning fordrar en bedömning av samtliga omständigheter i det enskilda fallet. Styrelsen finner därför att det mest lämpliga är att även i fort- sättningen överlåta till rättstillämpningen att avgöra omfattningen av en even- tuell jämkning. konstaterar att en förutsättning för tillämpning av den nya jämkningsregeln för ekonomiskt omställningsstöd är att stödet gäller . Nämnden anser att motsvarande begränsning bör gälla vid jämkning av inkomstgarantin. Riksdagsstyrelsen delar denna bedömning. Som framgår av avsnitt 5.6 föreslås därför att den nya jämkningsregeln för 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG inkomstgarantier endast ska kunna tillämpas på garantier som gäller mer än Bestämmelserna om efterlevandeskydd bör ändras så att skyddet kan be- talas i högst . Kommitténs överväganden och förslag Bestämmelser om efterlevandeskydd finns i 13 kap. 1720 §§ ersättningsla- gen. De innebär att rätt till efterlevandeskydd gäller för arvsberättigade barn , under förutsättning att den avlidne ledamoten hade rätt till in- komstgaranti . En efterlevande make och därmed jämställda har rätt till ett sådant skydd förutsatt att särskilda skäl föreligger. Efterlevandeskydd till barn betalas till utgången av den månad då barnet fyller , medan efterlevandeskydd till en make eller därmed jämställd betalas under högst . Kommitténs förslag innebär att ekonomiskt omställningsstöd som huvud- regel kan betalas i högst . Därefter ska en prövning ske av om stödet bör förlängas. Stödet ska utgöra en trygghet vid ledamotens omställning. Det framstår enligt kommittén inte som rimligt att efterlevandeskyddet ska ha den omfattning som det har . Kommittén bedömer att skyddet i det nya sy- stemet bör begränsas till , dvs. den tid som det ekonomiska omställ- ningsstödet utgår som längst enligt huvudregeln. Remissinstanserna har inte haft något att erinra. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Riksdagsstyrelsen delar kommitténs bedömning. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG De nya bestämmelserna om stöd för övergång till förvärvsarbete och eko- nomiskt omställningsstöd bör placeras i ett nytt kapitel, 13 a kap., i ersätt- ningslagen. Bestämmelserna föreslås träda i kraft och till- lämpas på de ledamöter som väljs in i i samband med valet eller . De nya bestämmelserna föreslås även tillämpas på den tidigare ledamot som efter ett uppehåll från väljs vid det valet eller vid senare val. Detta gäller dock inte den som före återinträdet fått ett beslut om inkomst- garanti som fortfarande löper. För den som valts in i före valet eller som inträtt som ersättare bör det nuvarande systemet gälla. Bestämmelserna om erbjudande av stöd för övergång till förvärvsarbete, uppgiftsskyldighet, jämkning och beslutsfattandet bör enligt förslaget gälla även ledamöter som valts in i före valet . Kommitténs överväganden och förslag Stödåtgärder för omställning m.m. Enligt kommittén saknas det skäl att inte låta reglerna om stöd vid omställ- ningen gälla också dem som redan nu är invalda i . Eftersom Riks- dagsförvaltningen har ett behov av att kunna följa upp hur stödet används också i dessa fall bör den föreslagna uppgiftsskyldigheten gälla även för dem som är ledamöter och som utnyttjat erbjudandet om stödåtgärder för om- ställningen. Kommittén konstaterar att ett tungt vägande skäl för att utforma det nya sy- stemet i enlighet med förslaget har varit att det nuvarande systemet i praktiken inte kommit att fylla funktionen av ett ekonomiskt stöd vid omställning. Denna brist kan inverka negativt på regelverkets legitimitet. Mot den bak- grunden kan det enligt kommittén på goda grunder hävdas att det nya regel- verket ska omfatta även de nu invalda ledamöterna och det utan begräns- ningar. Mot detta måste vägas att de som är ledamöter av har åtagit sig uppdraget utifrån de förutsättningar som gällde vid inträdet. Den osäkerhet som uppdraget som ledamot av av naturliga skäl är för- knippat med medför ett behov av trygghet som går utöver det som i allmänhet gäller på arbetsmarknaden. De skillnader som finns mellan riksdagsledamö- ters villkor i förhållande till arbetstagare i allmänhet medför att en ledamot har ett berättigat intresse av att förutsättningarna för åtagandet i huvudsak inte ändras efter det att han eller hon tagit på sig uppdraget och kanske lämnat en anställning. Vidare anför kommittén att intresset av förutsebarhet även har en långsiktig betydelse för möjligheterna att motivera väl lämpade personer att 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG ta på sig uppdraget som riksdagsledamot. Om de ekonomiska villkoren fram- står som osäkra finns det en risk att det inverkar på möjligheterna att rekrytera ledamöter som speglar hela befolkningen. Intresset av förutsebarhet väger alltså mycket tungt vid den bedömning som ska göras. vis gör kommittén bedömningen att skillnaderna mellan det nuvarande syste- met och det som föreslås är så betydande att det inte kan komma i fråga att låta det nya systemet fullt ut ersätta det nuvarande för dem som redan är in- valda och det oavsett om de kandiderar i valet eller inte. det att de som har beviljats och tar emot inkomstgaranti inte ska omfattas av de förändringar som föreslås. En annan bedömning bör dock göras i fråga om dem som tidigare fått be- slut om inkomstgaranti och som tagit emot ersättningen att rätten till förmånen upphört. Om en sådan person väljs in i vid valet 2014 bör de nya reglerna gälla fullt ut. För den som fortfarande i enlighet med fattat beslut uppbär garantin och väljs in på nytt bör dock det tidigare beslutet alltjämt gälla och äldre regler fortsätta att tillämpas. I fråga om samordningsreglerna finns det enligt kommittén inga fördelar med att låta sådana mindre ändringar gälla också de redan invalda. ordning riskerar att bli krånglig och svåröverskådlig, vilket gör att transpa- Det finns ett egenvärde i att regelverket är enkelt och att det är tydligt vilka regler som gäller för dem som redan är invalda och dem som Om man håller isär systemen uppkommer heller inga oklarheter om vilka tider som ska räknas den enskilde till godo vid beräkningen av förmånerna. Administrationen av de aktuella systemen under- Det nya systemet för ekonomiska avgångsförmåner bör alltså i sin helhet gälla enbart dem som väljs in 2014 eller . Förslaget om en utvidgad jämkningsregel bör dock tillämpas även på de som redan valts in i . De skäl som åberopas av kommittén är att syftet med den nya jämkningsregeln är att säkerställa att grundtanken med de ekonomiska avgångsförmånerna får genomslag. Den grundtanken är att för- månerna ska fungera som en trygghet vid den omställningssituation som upp- står när ledamoten lämnar . Inkomstgarantins syfte är inte att utgöra en varaktig försörjning. Detta syfte som slogs fast genom lagändringar re- dan 2006 gör sig alltjämt gällande. Det som är nytt med kommitténs förslag är att jämkningsreglerna får en tydligare koppling till vad som är syftet med de ekonomiska avgångsförmånerna. Intresset av förutsebarhet talar alltså inte emot att den nya jämkningsregeln tillämpas även på dem som redan valts in i Mot den här bakgrunden anser kommittén att den nya jämkningsgrunden bör kunna tillämpas även på dem som redan valts in i vid ikraftträ- dandet och som lämnar efter ikraftträdandet. De som lämnat riks- dagen före ikraftträdandet och som redan har fått ett beslut om inkomstgaranti som fortfarande löper bör dock inte omfattas av ändringen. För att åstadkomma en så tydlig reglering som möjligt bör det nya och det gamla systemet skiljas åt genom att bestämmelserna tas in i var sitt kapitel i 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG De nya reglerna bör placeras i ett nytt kapitel, 13 a kap. Kapitlet bör träda i kraft i sådan tid före valet att det nya systemet med stödåtgärder kan användas för dem som lämnar i samband med det valet. Ett lämpligt datum för det är enligt kommitténs mening . Bestämmelserna bör tillämpas på de ledamöter som väljs in i i samband med valet . Detta bör framgå av en inledande bestämmelse i kapitlet. I en övergångsbestämmelse bör det slås fast att de nya bestämmel- serna också ska gälla dem som varit ledamöter av och som väljs in på nytt, förutsatt att de tidigare fått rätt till inkomstgaranti som hunnit upphöra innan det nämnda valet. De nuvarande reglerna ska gälla framöver. De bör därmed finnas kvar i 13 kap. ersättningslagen. Vissa justeringar bör göras i dessa bestämmelser. Här handlar det företrädesvis om förfarandefrågor som bör överensstämma med vad som föreslås i det nya systemet. Också här bör det i en inledande bestämmelse klargöras för vilka kapitlet gäller. Bestämmelserna om erbjudande av stödåtgärder för omställning, uppgifts- skyldighet och jämkning bör som framgått ovan även gälla ledamöter som valts in i före ikraftträdandet och som lämnar efter ikraft- trädandet. Detsamma bör gälla i fråga om beslutsfattande. Detta bör komma till uttryck genom att likalydande bestämmelser i dessa frågor tas in både i 13 kap. och i 13 a kap. anser att de nya reglerna skulle kunna införas för den som är riksdagsledamot och som lämnar i samband med valet . En fördel med att låta de nya reglerna gälla även för dessa ledamöter är att en snabbare utfasning av det gamla systemet uppnås. konstaterar att förslaget innebär att även de ledamöter som valts in i ska erbjudas stöd i form av rådgivning och utbildning. Detta kommer att in- nebära att en f.d. ledamot kan omfattas av två olika system för ersättning. anser att detta kan leda till samordningsproblem och försvåra överblicken av ersättningssystemen. och (båda M) anför att det är orimligt att de nya reglerna endast gäller för riksdagsledamöter som röstas in från och med valet . Ledamotsuppdraget är inget livslångt uppdrag eller en tillsvidare- anställning, och därför bör inte villkoren för uppdraget heller vara det. En ledamot som anser att de nya reglerna om omställningsstöd inte är tillräckligt generösa kan välja att inte kandidera. De flesta nuvarande riksdagsledamöter skulle dock välja att kandidera även om de nya reglerna tillämpades eftersom man väljer att kandidera till riksdag för att påverka samhällets ut- veckling. och föreslår att det ska vara möjligt att frivilligt välja att ansluta sig till det nya systemet oaktat antalet tjänstgöringsår. Remissinstanserna har i övrigt inte haft något att invända. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Villkoren för ledamotsuppdraget bör vara kända då ställning tas till en eventuell kandidatur för ett uppdrag som riksdagsledamot. Ledamo- ten har, som också kommittén framhåller, ett berättigat intresse av att förut- sättningarna för uppdraget i huvudsak inte ändras . Vi- dare är det viktigt att det finns en förutsebarhet i fråga om ledamotsuppdragets villkor så att väl lämpade personer känner sig motiverade att ta på sig uppdra- get som riksdagsledamot. Styrelsen delar inte farhågor om ett svåröverblickbart ersättningssystem och samordningsproblem. Även i öv- rigt har riksdagsstyrelsen samma uppfattning som kommittén. anser alltså riksdagsstyrelsen att den nya jämknings- grunden ska tillämpas även på dem som redan valts in i vid ikraft- trädandet och som lämnar efter ikraftträdandet. Riksdagsstyrelsen föreslår dock att den nya jämkningsregeln endast ska tillämpas på inkomst- garantier som gäller , liksom gäller för det ekonomiska om- ställningsstödet. Beslut om rätt till ekonomiskt omställningsstöd och efterlevandeskydd fö- reslås fattas av . Sådana beslut kan överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. När en ledamot lämnar ska till Riksda- gens arvodesnämnd lämna de uppgifter som nämnden behöver för att fatta beslut om förmåner för honom eller henne. ska också på begäran till nämnden lämna de uppgifter som en tidigare ledamot lämnat till om vilka åtgärder som har vidtagits för att övergå till förvärvsarbete. Ett beslut om jämkning, som innebär att en inkomstgaranti eller ett eko- nomiskt omställningsstöd dras in helt eller delvis, gäller om inte annat förordnas. Återkrav ska kunna verkställas av ansvarig myndighet. Ränta ska betalas på återkravsbelopp som inte betalas . Ledamöterna i ska utses av . Beslut som fattar i ärenden om stödåtgärder för