frsrdg · H104JO1 · 2013-11-13 00:00:00 — Utrymmet för att inom ramen för ett ärende som rör rätt till ekonomiskt bistånd göra oanmälda hembesök torde således vara mycket begränsat och bör kunna godtas endast i undantagsfall, t.ex. om befarar att det föreligger en nödsituation. I andra fall ska , om den anser att det är nödvändigt att göra ett hembesök, diskutera saken med den enskilde så att denne får möjlighet att ta ställning till om han eller hon vill acceptera det intrång i hans eller hennes integritet som ett hembesök otvivelaktigt utgör. har på flera punkter ifrågasatt handläggarnas agerande före och under det aktuella hembesöket. Flera av S.J:s påståenden har tillbakavisats av socialnämnden, och det är inte sannolikt att ytterligare utredningsåtgärder från min sida skulle kunna bringa klarhet i exakt vad som hände före och under hembesöket. Av utredningen i ärendet framgår dock att S.J. inledningsvis uppgav bl.a. att det inte gick att göra hembesök den aktuella dagen då hon hade en avtalad tid med några vänner men att hon sedan gick med på att hembesöket skulle ske. Såvitt utredningen ger vid handen ägde således besöket i bostaden i och för sig rum med S.J:s samtycke. Mot bakgrund av dels S.J:s inledande tveksamhet, dels att hembesöket skedde efter mötet på , kan det ifrågasättas om det givna samtycket verkligen var reellt och om S.J. fick tillräckligt utrymme för att ta ställning till om hon ville acceptera hembesöket eller inte. kände sig tvingad att godta hembesöket är det självfallet inte tillfredsställande. När det gäller S.J:s påståenden om att hon tvingades lämna ifrån sig sin mobiltelefon vid ett toalettbesök har nämnden lämnat en delvis annan beskrivning, nämligen att S.J. på eget initiativ lämnade ifrån sig telefonen när hon skulle besöka toaletten. skulle ha agerat på det sättet framstår som något märkligt, men uppgifterna i dessa delar går isär och det är inte möjligt att bringa närmare klarhet i vad som hände i det skedet. 2 0 1 3 / 1 4 : J O 1 dock vara ostridigt att S.J., när hon skulle ringa ett telefonsamtal, blev tillsagd att inte nämna att hennes boende skulle utredas. Enligt nämnden skedde detta med hänvisning till syftet med hembesöket. Handläggarnas agerande i denna del – sett i ljuset av att önskade genomföra hembesöket med kort varsel, i direkt anslutning till mötet på – tyder på att man ville genomföra hembesöket utan att någon annan än S.J. visste om det. Av remissvaret framgår vidare att förvaltningens rutiner för hembesök innebär att förfrågan om hembesök görs vid den enskildes besök hos förvaltningen samt att hembesöket genomförs i direkt anslutning till besöket. Jag vill i detta sammanhang åter framhålla vikten av att den enskilde ges verklig möjlighet att ta ställning till frågan om hembesök. Mot bakgrund av vad som har framkommit om omständigheterna i det aktuella fallet och om hur förvaltningen normalt går till väga vid hembesök, framstår det som om förvaltningen, i vart fall , eftersträvade samma effekt som av ett oanmält hembesök. Förvaltningens agerande står i strid med de principer som verksamhet bygger på. Förvaltningen ska kritiseras för sitt agerande. Jag finner anledning att skicka en kopia av detta beslut till för kännedom. Hembesök inom ramen för en utredning om rätt till försörjningsstöd; fråga bl.a. om vilken undersökning handläggaren bör få göra i bostaden (Dnr 2914-2011) Beslutet i korthet: För att ska kunna genomföra hembesök inom ramen för en utredning om rätt till ekonomiskt bistånd krävs att den enskilde samtycker till hembesöket. Frivilligheten måste vara reell, och bör diskutera saken med den enskilde så att denne får möjlighet att ta ställning till om han eller hon vill acceptera det intrång i hans eller hennes integritet som ett hembesök otvivelaktigt utgör. Utrymmet för att göra s.k. oanmälda hembesök är mycket begränsat och sådana besök bör kunna godtas endast i undantagsfall, t.ex. om befarar att det föreligger en nödsituation. stadsdelsförvaltning kritiseras för att ha gjort ett oanmält hembesök hos en biståndssökande utan att det förelegat en nödsituation. Förvaltningen kritiseras även för sina rutiner för hembesök, vilka inte anses stå i överensstämmelse med de principer som gäller för hur ska arbeta. är döttrar till A.A. Döttrarna och A.A. framförde i en anmälan till JO klagomål mot i angående hantering av ett hembesök hos A.A. samt 2 013 /1 4:J O1 avseende ett brev som efter hembesöket skickade till A.A. Till anmälan bifogades det brev som nämndes i anmälan. JO inhämtade inledningsvis journalanteckningar, beslut och ekonomiska beräkningar från stadsdelsnämnden. bifogade även Förvaltningsrätten i dom i mål nr 22450-10. Därefter begärde JO att stadsdelsnämnden skulle göra en utredning och yttra sig över vad som anförts i anmälan. Nämnden gav in ett yttrande med följande lydelse. Ärendet har beretts inom Socialtjänstavdelningen, enheten för Ekonomiskt bistånd. ombudsmän har begärt in ett yttrande från med anledning av inkommet klagomål från Ro.M., Ru.M. och A.A. gällande handläggningen av enskilt ärende. Bakgrunden till anmälan är ett oanmält hembesök som genomfördes i familjens bostad av två handläggare från stadsdelsförvaltningen. Förvaltningens syfte med hembesöket var att utreda familjebild och boendesituation. I klagomålet anförs inledningsvis att handläggarna bad att få komma in i hemmet utan att uppvisa legitimationshandlingar. A.A. kände en osäkerhet kring vilka besökarna var och deras ärende, bl.a. på grund av språkliga hinder. Handläggarna tittade därefter runt i bostaden och ställde frågor rörande familjebild och boendesituation, vilket familjen upplevde som respektlöst och kränkande. Man ville bland annat se föräldrarnas sovrum, trots att de är skilda och bor isär. A.A. bor tillsammans med tre av barnen, 15, 18, och , i ett radhus som kostar . Familjen står i bostadskö och uppger att de söker efter ett mindre och billigare boende. Vidare gjorde handläggarna bedömningen att ytterligare ett vuxet barn är bosatt i hemmet, vilket innebär en reducering av A.A:s försörjningsstöd. Den vuxna dottern hävdar att hon vid det aktuella hembesöket endast övernattat hos modern och är folkbokförd på annan adress. Modern behöver mycket hjälp från dottern eftersom hon inte behärskar det svenska språket, bl.a. med räkningar och inköp. har inte heller beviljat ersättning för avgift till det Kvinnocenter där A.A. tidigare studerade svenska. Förvaltningens redogörelse och yttrande Modern A.A., född 54, med familj har varit aktuella på enheten för Ekonomiskt bistånd vid stadsdelsförvaltning sedan ett flertal år. Socialsekreterare (E.O.) och ekonomihandläggare (R.R.) har varit ansvariga handläggare för A.A. har familjen varit på inbokade besök som de kommit på respektive spontana besök hos handläggarna ett flertal gånger 2 0 1 3 / 1 4 : J O 1 bl.a. , , , , , , och . Utöver detta har A.A. haft kontakt med handläggarna via telefon och brev. Vidare har familjen lämnat sin ansökan personligen till ekonomihandläggare . Utifrån dessa tidigare kontakter med A.A. utgick handläggarna vid hembesöket att de var välkända av A.A. A.A. är kurd från . talar kurdiska och samtal med A.A. har förts på kurdiska. För samtal med socialsekreterare har ekonomihandläggare . tolkat från kurdiska. Det oanmälda hembesöket utfördes av socialsekreterare och ekonomihandläggare . Då de träffat A.A. flertalet gånger ansåg de att det inte var nödvändigt med någon ytterligare presentation eller legitimering. Hembesök görs när utredning kring boendesituationen behövs. I A.A:s fall fanns behov av att utreda hur många personer som bodde i bostaden då familjen trots uppmaning inte bytt till billigare boende och det gått boendesituationen uppmärksammades. Innan hembesöket genomförs frågar handläggarna om de får komma in och titta runt. De förklarar också syftet med hembesöket. De sökande har rätt att neka handläggarna att träda in. I sådana fall förklarar handläggarna att det kan komma att påverka utredningen och beslut om ekonomiskt bistånd. Vid hembesök ställs frågor kring familjebild samt boendesituation. Handläggarna ber även att få bli visade runt i bostaden. I vissa fall ber de den boende att visa upp innehåll i garderober, skåp etc. I detta fall blev handläggarna inbjudna. För att utreda familjebild och boendesituation ställdes frågor kring de skilda föräldrarnas samt de vuxna barnens boende. Vid hembesöket gjordes bedömningen att ytterligare ett barn var hemmavarande i bostaden. Denna unga person, som vid hembesöket låg och sov i ett av sovrummen, bör enligt stadens riktlinjer bidra med en del av hyran. En beräkning visade att flickan skulle bidra med av moderns hyreskostnad. Samtliga beslut om försörjningsstöd där familjen inte beviljats enligt sin ansökan har meddelats med anvisning hur man överklagar. Förvaltningen beklagar att familjen upplevt att de inte blivit bemötta på ett respektfullt sätt. bistånd har som del i sin värdegrund åtagit sig att bemöta människor med respekt. Förvaltningen anser att vid minsta osäkerhet om handläggarnas identitet ska arbetslegitimation visas upp. Förvaltningen har efter genomgång av ärendet och de bedömningar som gjorts, konstaterat att handläggningen i övrigt skett i enlighet med gällande lagstiftning och riktlinjer. Som bilaga till yttrandet gav nämnden in ett dokument avseende sina rutiner vid hembesök enligt följande. Team l och 2 genomför en gemensam hembesöksrunda, en heldag , i syfte att kontrollera osäkra eller tveksamma boenden. På denna hembesöksrunda ska besök göras där det anses olämpligt att ansvarig so- 2 013 /1 4:J O1 cialsekreterare och/eller ekonomihandläggare medverkar vid hembesöket. Det kan röra sig om utredning av boenden där kontraktet ej är trovärdigt (orimlig hyra, många boende i bostaden, en känd oseriös uthyrare eller adress etc.) fler personer misstänkts vara boende på adressen än vad som uppgivs fler personer är skrivna på adressen det misstänks finnas icke-redovisade hemmavarande barn, make/maka eller sambo misstänks finnas. Ett hembesök på hembesöksrundan kan vara helt spontant eller halvt spontant. Vid ett helt spontant hembesök ringer utredarna på dörren utan föranmälan. Vid ett halvt spontant hembesök ringer utredarna (ex. nere i porten) och berättar att de är på väg. På detta sätt vet utredaren att klienten är hemma när de ringer på dörren. Presentera Er med namn och titel. Förklara orsaken till hembesöket innan Ni kliver in. Det är viktigt att klienten förstår varför hembesöket görs. Om klienten nekar tillträde upplys om vilka konsekvenser detta kan komma att få för försörjningsstödet. Använd skoskydd för att vid behov snabbt kunna lämna lägenheten. Dessa finns att hämta i vaktmästeriet. Be klienten att Öppna garderober, köksluckor, stängda dörrar etc. Glöm inte syftet med hembesöket. Ställ frågor kring det Ni ser. det Ni inte ser men borde se. vilka namn som finns på dörren och i porten att klienten har nycklar till lägenheten att klienten hittar och vet var saker och ting finns i lägenheten hur många skor och ytterkläder och vilken typ som finns i hallen om det finns fotografier och andra personliga tillhörigheter ex. bröllopsfoton, adresserad post, pass, mediciner etc. hur sovarrangemanget ser ut (hur många sängar finns det, hur är sängarna placerade, dubbelsäng, är alla sängar bäddade, finns ett avgränsat utrymme för den inneboende) vilka kläder som finns i garderober och byråer att det finns mat i kylskåpet/kylen badrumsskåpet (finns rakartiklar hos en kvinna, smink hos en man, hur många tandborstar?) om det bor barn i lägenheten, finns det leksaker, ett utrymme för barnen att leka på? om det finns en p-plats och om det står en bil på den. Hembesöket journalförs i Paraply av socialsekreterare eller ekonomihandläggare som utfört hembesöket. Journalanteckningen skrivs ut och lämnas till ansvarig socialsekreterare och ekonomihandläggare för kännedom. JO gav A.A. och hennes döttrar tillfälle att kommentera remissvaret. I ett beslut anförde JO följande. 2 0 1 3 / 1 4 : J O 1 Hembesöket och stadsdelsförvaltningens rutiner vid hembesök JO har i flera ärenden behandlat frågor som rör förutsättningarna för att göra s.k. hembesök inom ramen för en utredning om rätt till försörjningsstöd (se bl.a. JO:s ämbetsberättelse 2011/12 s. 377 och 2011/12 s. 392 samt JO:s beslut , dnr 1209-2011, och , dnr 2737- 2011). Av JO:s uttalanden i nämnda beslut framgår bl.a. följande. – dess förvaltning och tjänstemän – kan i vissa ärenden ha ett befogat intresse av att få göra besök i en biståndssökandes bostad för att kunna bilda sig en uppfattning om vilka hjälpbehov som föreligger och i vad mån den enskilde har rätt till bistånd från socialnämnden. Det kan t.ex. vara svårt för beslutsfattaren att avgöra om den biståndssökande verkligen bor på en uppgiven adress eller om han eller hon är sammanboende med annan. Den enskilde kan också sakna möjlighet att ta fram egentlig bevisning, som stöder de uppgifter han eller hon lämnat om sina förhållanden och sitt stödbehov. Ett verksamt sätt att få klarhet i fråga om de faktiska förhållandena kan uppenbarligen vara att tjänstemän vid socialnämndens förvaltning gör iakttagelser i samband med ett hembesök. Hembesök är dock ett utredningsmedel som inte får tillgripas utan vidare och som måste hanteras med stor försiktighet. Det kan aldrig bli fråga om att enskildes vilja bereder sig tillträde till dennes bostad. Ett sådant intrång kan nämligen strida mot regeringsformens och bestämmelser om grundläggande fri- och rättigheter. Ett hembesök får således inte vara påtvingat utan måste äga rum med den enskildes samtycke. Det bör understrykas att frivilligheten måste vara reell. Grundlagsskyddet får inte kringgås genom att myndigheten genom ett hotfullt uppträdande eller genom antydningar om att den enskilde är tvungen att öppna sitt hem för ett besök förmår vederbörande att hörsamma en sådan begäran. När det gäller s.k. oanmälda hembesök uttalade jag i ett beslut (JO:s ämbetsberättelse 2011/12 s. 392) bl.a. följande. Principerna om självbestämmanderätt och integritet är grundläggande för verksamhet. Utrymmet för att inom ramen för ett ärende som rör rätt till ekonomiskt bistånd göra oanmälda hembesök torde således vara mycket begränsat och sådana besök bör kunna godtas endast i undantagsfall, t.ex. om befarar att det föreligger en nödsituation. I andra fall ska , om den anser att det är nödvändigt att göra ett hembesök, diskutera saken med den enskilde så att denne får möjlighet att ta ställning till om han eller hon vill acceptera det intrång i hans eller hennes integritet som ett hembesök otvivelaktigt utgör. I ett beslut , dnr 2737-2012, påpekade jag återigen vikten av att den enskilde ges verklig möjlighet att ta ställning till frågan om hembesök. Såvitt utredningen ger vid handen blev handläggarna vid det nu aktuella hembesöket insläppta i bostaden och det har således inte varit fråga om ett 2 013 /1 4:J O1 intrång i bostaden i strid mot regeringsformens eller regler om skydd mot husrannsakan eller skyddet för den enskildes hem. Det är ostridigt att hembesöket hos A.A. var oanmält. Av utredningen i ärendet framgår att hembesöket gjordes i syfte att utreda hur många personer som bodde i bostaden. Det har med andra ord uppenbarligen inte varit fråga om en nödsituation. borde därför i förväg ha tagit upp med A.A. önskemålet om att få göra ett besök i bostaden. Genom att inte göra detta utan att oanmäld komma till A.A:s bostad tidigt har åsidosatt principer som är grundläggande för verksamhet. Detta är inte acceptabelt. Av utredningen framgår även att förvaltningen regelmässigt genomför en hembesöksrunda i ärenden rörande ekonomiskt bistånd. Ett sådant hembesök kan, enligt den Rutin för hembesöksrunda som bifogats remissvaret, vara helt spontant, då utredarna ringer på dörren utan föranmälan. Det kan också vara halvspontant, då utredarna ringer , t.ex. nere i porten, och berättar att de är på väg. Mot bakgrund av det sagda om oanmälda hembesök är denna rutin inte godtagbar. Av utredningen framgår vidare att handläggarna inte legitimerade sig när de kom till bostaden. A.A. har anfört att hon var osäker på deras identitet. Nämnden har uppgett att handläggarna, som tidigare hade träffat A.A. vid många tillfällen , inte ansåg det nödvändigt att legitimera sig. Mot bakgrund av nämndens uppgifter i denna del, vilka inte ifrågasätts, framstår det som märkligt att A.A. inte skulle ha vetat vilka handläggarna var. Jag har därför förståelse för att handläggarna inte legitimerade sig. Det är naturligtvis inte tillfredsställande om A.A. upplevde att hon i samband med hembesöket var osäker på vilka handläggarna var. Omständigheterna är dock inte sådana att handläggarnas agerande i denna del föranleder någon kritik från min sida. Det går av utredningen inte att få någon närmare klarhet i vilka frågor i detalj som handläggarna ställde vid hembesöket och hur frågorna ställdes. Det är givetvis beklagligt om A.A. och Ro.M. upplevde att de frågor som ställdes till dem var kränkande. Jag har dock inte tillräckligt underlag för att kunna göra något uttalande i denna del. Av dokumentet Rutin för hembesöksrunda, som jag berört ovan, framgår att handläggarna bör utföra ett flertal kontroller under hembesöket, bl.a. av garderober, kylskåp och badrumsskåp. Dokumentet tycks vara framtaget för denna särskilda hembesöksrunda och det framgår inte av utredningen om rutinerna även används vid hembesök som är föranmälda. Oavsett hur det förhåller sig med den saken kan jag konstatera att flera av de i dokumentet angivna kontrollåtgärderna i hög grad utgör ett intrång i den enskildes integritet. Enligt min mening måste socialförvaltningen, även om den enskilde erbjuder sig att visa sin bostad, iaktta stor försiktighet innan en undersökning av t.ex. badrumsskåp eller kylskåp görs. Jag anser att den rutin som förvaltningen har inte står i överensstämmelse med de principer som gäller för hur ska arbeta. 2 0 1 3 / 1 4 : J O 1 Av utredningen framgår att stadsdelsnämnden beviljade A.A. ekonomiskt bistånd. I normberäkningen för perioden togs som inkomst upp hyra från dottern . mot bakgrund av att Ru.M. bedömdes vara boende i bostaden bl.a. på grund av att hon vid hembesöket hade sovit i bostaden. Detta beslut överklagades av A.A., och Förvaltningsrätten i – som ansåg att nämnden hade saknat fog för sin bedömning att räkna hyresdel från Ru.M. som inkomst – biföll överklagandet och medgav att A.A. för skulle få ytterligare ekonomiskt bistånd motsvarande den beräknade hyran från Ru.M. betalade nämnden ut ett kompletterande bistånd i enlighet med förvaltningsrättens dom. Av skrivelsen framgår att socialförvaltningen då gjorde bedömningen att Ru.M. bodde hos A.A. mot bakgrund av att Ru.M. vid hembesöket sov i bostaden. Av samma skrivelse och av nämndens normberäkningar framgår också att hyra från Ru.M. har tagits upp som inkomst vid beräkningen av A.A:s ekonomiska bistånd. Beslut om avslag, helt eller partiellt, på en biståndsansökan ska komma till uttryck i ett skriftligt beslut med en tydlig motivering. Det är angeläget att den som har ansökt om bistånd förstår varför myndigheten beslutat som den gjort, inte minst för att kunna bedöma om beslutet ska överklagas. Om en fråga varit uppe för bedömning vid en överinstans prövning av en ansökan om ekonomiskt bistånd för bör det, om nämnden gör en annan bedömning av samma fråga i ett senare beslut, givetvis framgå av beslutsmotiveringen hur nämndens beslut förhåller sig till överinstansens tidigare beslut (jfr JO:s ämbetsberättelse 2012/13 s. 299). Som skrivelsen får förstås innefattade den ett besked om att A.A:s försörjningsstöd fr.o.m. skulle komma att minska då ett högre belopp än tidigare för viss inkomst av hyra skulle komma att ligga till grund för beräkningen. Ett beslut om bistånd i enlighet med det lämnade beskedet får anses gå A.A. emot. Mot bakgrund av vad nämnden uppgett i remissvaret utgår jag från att A.A. har fått ett formellt beslut med överklagandehänvisning om att hennes ekonomiska bistånd sänktes fr.o.m. . Vid detta förhållande, och då bedömningen av det ekonomiska biståndet är en fråga som får prövas av domstol, finner jag inte skäl att göra något ytterligare uttalande i denna del. Jag finner anledning att skicka en kopia av detta beslut till för kännedom. Ärendet avslutas med den kritik som uttalats. 2 013 /1 4:J O1 Kritik mot en socialsekreterare för att hon i en utredning angående rätt till försörjningsstöd redovisat uppgifter som saknade betydelse i ärendet; även fråga om rättelse av en uppgift i utredningen (Dnr 4907-2012) Beslutet i korthet: En kvinna och hennes sambo ansökte om ekonomiskt bistånd. Socialsekreteraren som handlade deras ärende förde från tidigare utredningar in uppgifter av mycket känslig karaktär i den aktuella utredningen, bl.a. om att kvinnan blivit utsatt för en våldtäkt. JO kritiserar socialsekreteraren för att uppgifterna redovisades i biståndsutredningen och för det sätt som detta gjordes på, bl.a. utan föregående diskussion med kvinnan. I beslutet avhandlas även frågan om det varit möjligt för nämnden att på kvinnans begäran utplåna uppgiften, dvs. radera en personuppgift ur utredningen. Någon kritik uttalas inte i den delen. I en anmälan framförde NN klagomål mot en socialsekreterare vid i . Klagomålen avsåg att socialsekreteraren fört in känsliga uppgifter om NN i en utredning rörande ekonomiskt bistånd. Av anmälan framgick bl.a. följande. NN hade tillsammans med sin sambo ansökt om ekonomiskt bistånd. fattade socialsekreteraren beslut i frågan, vilket tillsammans med utredningen i ärendet skickades till NN och hennes sambo. Försändelsen var ställd till sambon, som läste utredningen före NN. I utredningen fanns intaget en uppgift om att NN blivit utsatt för en våldtäkt. NN hade inte berättat om den händelsen för sin sambo. Socialsekreteraren hade inte frågat NN om det gick bra att ta in uppgiften i utredningen. Inledningsvis inhämtade JO beslutet om bistånd och den aktuella utredningen. I den utredning som kom in till JO nämndes inte våldtäkten. Däremot angavs att det av en tidigare utredning framgick att NN använt droger när hon var 13–. Vidare var det noterat att utredningen ändrats efter klientens önskemål. Östra anmodades att inkomma med en utredning och ett yttrande över NN:s anmälan. Yttrandet skulle avse bl.a. varför det i utredningen redovisats uppgifter om att NN våldtagits respektive använt droger. beslutade att som sitt yttrande översända ett tjänsteutlåtande upprättat av områdeschefen och enhetschefen . Av utlåtandet framgick att den berörda socialsekreteraren lämnat sin tjänst. Vidare anfördes bl.a. följande. 2 0 1 3 / 1 4 : J O 1 Sammanfattningsvis har socialsekreteraren agerat felaktigt när hon tagit med uppgifter från en tidigare utredning in i parets gemensamma utredning utan att ha dialog med NN. Denna omständighet gäller uppgifterna om våldtäkt. Felaktigheten får anses vara så grov att det mest rätta var att uppgiften helt och hållet togs bort vilket också gjordes. Att ställa frågor kring beroendeproblematik vid ett nybesök får alltid bedömas från fall till fall. Däremot var det felaktigt att hämta uppgifter kring detta område i NN:s tidigare utredning. Av den anledningen borde uppgiften som också hämtats från NN:s tidigare utredning tas bort. De tre enheterna för Försörjningsstöd har påbörjat ett arbete kring utredningsförfarandet för att öka rättsäkerheten och kvaliteten. Här betonas att gamla uppgifter inte ska användas i en utredning om man inte ha tagit upp det i utredningssamtalet och att detta särskilt skall uppmärksammas när ett par inte har en gemensam historia. NN fick tillfälle att kommentera remissvaret. Socialsekreteraren fick tillfälle att yttra sig över NN:s anmälan och remisssvaret. I ett beslut anförde JO följande. Känsliga uppgifter om NN har redovisats i utredningen Den ansökan som NN och hennes sambo gjorde till nämnden avsåg försörjningsstöd samt bistånd till bl.a. vinterkläder till hemmavarande barn.