frsrdg · H004RS2 · 2013-03-01 00:00:00 — Talmän, parlamentariska delegationer och ledamöter har fått nödvändigt stöd i det internationella arbetet. har fortsatt sitt fleråriga arbete med att utveckla ett enhetligt och driftsäkert it-stöd som effektiviserar arbetet för kammarkansliet, utskotten, ledamöterna och partikanslierna. Arbetet ska huvudsakligen vara klart till valet . Tabell 2 Intäkter, kostnader och transfereringar inom uppdragsområde A (tkr) Skillnaden mot beror i huvudsak på minskade intäkter för riksdags- trycket och ökade kostnader för utskottens resor, projekt fördelade lönekostnader inom uppdragsområdet. Talmannen och vice talmännen Talmannen leder riksdagsarbetet. Det innebär att talmannen har det yttersta ansvaret för hur riksdagsarbetet planeras och bedrivs. Därtill leder talmannen kammarens sammanträden och är främste representant. Talmannen och de tre vice talmännen utgör tillsammans presi- dium. Presidiet träffas regelbundet för att avhandla frågor som rör ledningen av arbete. De vice talmännen kan i talmannens ställe leda riksda- gens arbete och kammarens sammanträden. De representerar även i olika sammanhang. Det ställs samma krav på de vice talmännen som på tal- mannen när de tjänstgör i hans eller hennes ställe. I övrigt deltar de vice tal- männen i riksdagsarbetet som de andra riksdagsledamöterna. Talmannen har däremot en ersättare i kammaren. 7 Utom intäkter av anslag. RESULTATREDOVISNING 2012/13:RS2 Talmannen har ett omfattande besöks- och reseprogram. be- söktes av talmän från parlamenten i , , , , och talmannen från lagting samt presidenter och premiärmi- nistrar från , , , och Kosovo. Talmannens resor gick till , och med . Med anledning av minnesår besökte talmannen även , , och , , och . Arbetet i och kring kammaren kommer ett stort antal ärenden in till som ska beredas i utskotten och därefter debatteras och beslutas i kammaren. Kammarkansliet registrerar och kontrollerar alla ärenden och föreslår till vilket utskott ärende- na ska hänvisas. När arbetet i kammaren planeras är utgångspunkten att beslut ska fattas i rätt tid och i rätt ordning, att det finns utrymme för oförutsedda debatter och att arbetsbelastningen är rimlig. Kammarplanerna ska också underlätta för ledamöterna att planera eget arbete och få utrymme för aktiviteter utanför , t.ex. för arbete i valkretsen. har en it-applikation, den s.k. kammarappen, med information till riksdagsledamöterna om kammarens sammanträden utvecklats och driftsatts. inom kammarkansliet ansvarar för det löpande arbetet i kammaren och planeringen av riksdagsarbetet under och valperio- den samt för granskning av interpellationer, frågor, motioner m.m. I kammar- kansliet sker också samordningen av EU-arbetet i . Sekretariatet EU-samordning tar emot EU-dokument och ansvarar för att grundläggande skriftlig information om EU-frågor når ut till utskotten och . representant vid EU:s institutioner, som är placerad i , följer den aktuella EU-politiken och rapporterar till om händelseut- vecklingen inom olika politikområden. EU-representanten är också riksda- gens länk till och till andra nationella parlament med representation vid EU:s institutioner. Tabell 3 Antal dokument inlämnade till kammarkansliet Motioner från allmänna motionstiden 8Motionen hänvisades inte till något utskott. 9Varav en hänvisades. 2012/13:RS2 RESULTATREDOVISNING därav hänvisade för granskning därav hänvisade för subsidiaritetsprövning Noterbart är att antalet följdmotioner 2012 är fler i absoluta tal än . Även i förhållande till antalet förslag från regeringen och andra organ har följdmotionerna blivit fler. Antalet inlämnade skriftliga frågor fortsätter att minska. Också antalet in- lämnade interpellationer minskade jämfört med föregående år. Antalet inlämnade EU-dokument var betydligt fler 2011 än . Uppgifterna är dock inte helt jämförbara. registreras i stort sett alla EU-dokument som kommer in i it-stödet Lemur. Därmed har en stor mängd dokument som tidigare hållits ordnade på annat sätt gjorts synliga i statistiken. är första gången denna rutin har tillämpats . Anledningen till den ändrade rutinen för registrering har varit en önskan att strömlinjeforma hanteringen av EU-dokumenten och förbättra över- sikten och tillgängligheten till dokumenten. Detta ligger i linje med den grundläggande ambitionen att Lemur ska vara den enda källan till EU- dokumenten i . har Lemur också tagits i bruk som dia- rium för subsidiaritetsärenden. Utfallet av 2012 bekräftar bilden av att antalet EU-dokument som hänvisas till utskott för behandling och antalet utlåtanden som behandlas av kammaren, kan variera . Sambanden är oklara men till viss del kan det hand- la om en naturlig variation till följd av exempelvis kommissionens mandatpe- riod och EU:s fleråriga budgetplanering. Den i kammaren ägnas åt behandlingen av utskottsärenden. Därutöver hålls även interpellationsdebatter, partiledardebatter, debatter i någon aktuell politisk fråga och utrikespolitiska debatter i kammaren. Inter- pellationsdebatter upptar cirka en tredjedel av arbetstiden i kammaren. under plenitid är det frågestund i kammaren. Då svarar statsråd direkt på frågor från riksdagsledamöterna. informerar regeringen från Europeiska rådets möten. Det totala antalet plenitimmar är fler än . Ökningen består i att tiden för ärendebehandling har ökat. Antalet behandlade betänkanden och utlåtanden är dock inte så många fler än . Trenden att tiden för voteringar ökar fortsätter. 10Ett av utlåtandena behandlade två lagförslag. 11Rapporterna lämnas enligt nya regler direkt till fr.o.m. . RESULTATREDOVISNING 2012/13:RS2 Tabell 4 Plenitimmar i kammaren fördelat efter typ av aktivitet Partiledardebatter, aktuella debatter Kammarens arbetsplaner har i stort sett kunnat hållas, inkomna dokument har hanterats korrekt och utrymme har skapats för beslutade aktuella debatter och för interpellationsdebatter. har ett avbrott skett i kammarsystemet un- der pågående sammanträde. Följande åtgärder har vidtagits: Förvaltningen har identifierat orsaken till det aktuella felet, inventerat och kompletterat reserv- delslagret, förstärkt den tekniska övervakningen, förstärkt bemanningen av teknisk personal vid voteringar samt aktualiserat checklistor och rutiner för felavhjälpning. Dessutom har en förstudie om införande av en mobil voter- ingsanläggning genomförts. Teckentolkning har skett vid sex tillfällen, vilket är något mer än föregå- ende år (2011 ett tillfälle, 2010 två tillfällen). Det gällde två partiledardebat- ter, debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande, debatt med an- ledning av budgetpropositionens avlämnande samt under en ärendedebatt om högskolan. Även öppnande teckentolkades. Arbetet med att certifiera medarbetare som arbetar med kammarprocessen påbörjades och har fortsatt . upprättades 135 protokoll vid kammarsammanträden. upprättades 141 protokoll, 2010 var det 132. Vid EU-nämndens sammanträ- den upprättades 44 stenografiska uppteckningar . Protokollskansliet inom kammarkansliet förde dessutom stenografiska uppteckningar vid 33 öppna utfrågningar och 3 öppna seminarier . protokoll har kommit ut i rätt tid enligt reglerna i riksdagsordningen. Utskotten sammanträder vanligtvis en till , med undantag för plenifria veckor. Utskotten bereder propositioner, skrivelser, motioner m.fl. ärenden. Varje utskott biträds av ett kansli. Utskottskanslierna stöder utskotten dels genom att ta fram beredningsunderlag samt skriva utkast till betänkanden, yttranden och utlåtanden, dels genom att planera och medverka vid utskottsutfrågningar, studiebesök och utskottsresor. 12 Inklusive återrapportering från Europeiska rådets möten. 2012/13:RS2 RESULTATREDOVISNING lämnar sina granskningsrapporter di- rekt till som sänder dem vidare till regeringen för ett yttrande. remitteras respektive rapport till berört utskott som därmed kan påbörja en beredning, t.ex. genom att kalla riksrevisorn för en föredragning, i väntan på regeringens skrivelse. Till utskotten remitteras även EU-dokument, däribland lagförslag där be- slutanderätten är delad mellan Europeiska unionen och medlemsstaterna. Lagförslagen subsidiaritetsprövas, vilket innebär att utskotten prövar om förslagen kommer att innebära att beslut fattas på rätt nivå utifrån principen att beslut ska fattas så nära medborgarna som möjligt. Om utskottet kommer fram till att ett lagförslag inte följer denna princip föreslår utskottet i ett utlå- tande till kammaren att lämnar ett motiverat yttrande till Europa- parlamentet, ministerrådet och . Utskotten har även ett ansvar att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut inom sina respektive ämnesområden, både vad gäller budget och lagstiftning. I och med grundlagsreformen 2010 blev denna uppgift reglerad i regerings- formen, vilket markerar den vikt som läggs vid utskottens uppföljning och utvärdering. Som ett exempel på arbetet att stärka uppföljning och utvärde- ring kan nämnas att det har bildats en samrådsgrupp för bättre resultatredovisning med företrädare för och . Gruppens syfte är bl.a. att ge utskotten bättre förutsättningar att uppfylla de krav som ställs i regeringsformen. En genomgång av regeringens resultatinformation i budgetpropositionen har genomförts. En annan viktig uppgift för utskotten är att medverka till att ledamöterna får kännedom om relevant forskning inom sitt område. Utskotten kan behöva forskningsöversikter, forskningsinventeringar, framtidsanalyser eller teknik- utvärderingar i beredningen av ärenden. Till stöd för utskotten i arbetet med utvärdering och forskning finns utvärderings- och forskningssekretariatet inom utskottsavdelningen. De femton utskotten bereder sammantaget ett stort antal ärenden. Nedan redovisas dessa ärenden dels per utskott, dels det totala antalet för året jämfört med föregående år. RESULTATREDOVISNING 2012/13:RS2 Tabell 5 Utskottens ärendehantering och sammanträden 201213 Det finns ganska stora skillnader mellan utskotten när det gäller antalet be- handlade ärenden, sammanträden m.m. Mängden ärenden beror på utskottets beredningsområde men också på vilka frågor som är politiskt aktuella. Skill- nader i antalet EU-dokument beror främst på i vilken utsträckning utskottets beredningsområde anknyter till . Det totala antalet propositioner, skrivelser, redogörelser och framställning- ar som har behandlats ligger på en något högre nivå än föregående år, 13I kolumn ett och två redovisas behandlade dokument, i kolumn tre anges antal do- kument hänvisade till respektive utskott. 14Samtliga motioner, dvs. både följdmotioner och motioner avlämnade vid allmänna motionstiden. Det totala antalet motioner som utskotten har behandlat överensstämmer inte med det totala antalet motioner som inlämnats till kammarkansliet (se tabell 3). Det beror dels på att utskotten kan välja att skjuta upp behandlingen av motioner till ett annat (t.ex. i väntan på en aviserad proposition), dels på att en motion med fler än ett yrkande kan bli behandlad i olika utskott. 15Grön- och vitböcker, vissa strategiska dokument och lagstiftningsakter som subsidia- ritetsprövas. 2012/13:RS2 RESULTATREDOVISNING men är fortfarande betydligt färre än 2010. Antalet behandlade motioner har ökat något i jämförelse med föregående år, men är färre än . Färre EU-dokument har hänvisats till utskott än , men det är fler än . Utskottens samlade antal sammanträden ligger på samma nivå som 2011. Antalet justerade utskottsdokument är något fler 2012 än föregående år, men betydligt färre än 2010. Trots att antalet behandlade ärenden (kolumn 1 och 2 ovan) är av ganska likartad omfattning och mäng- den EU-dokument har minskat, har antalet utskottsdokument ökat . Ökningen gäller utskottens yttranden. Utlåtandena är däremot något färre 2012 än men fler än 2010. Tabell 6 Vissa utskottsärenden 20102012 Subsidiaritetsprövningar som lett till ett utlåtande Överläggningar med regeringen i EU-ärenden Det totala antalet subsidiaritetsprövningar ligger på samma nivå som , detsamma gäller antalet subsidiaritetsprövningar som lett till ett utlåtan- de. Antalet överläggningar med regeringen i EU-ärenden är färre än , men fler än . Tabell 7 Slutredovisade utvärderings- och forskningsaktiviteter har 19 uppföljnings- och utvärderingsaktiviteter slutredovisats. Av dessa har miljö- och jordbruksutskottet låtit genomföra 4 (en av dessa till- sammans med näringsutskottet) medan finansutskottet, utbildningsutskottet samt trafikutskottet vardera låtit genomföra 3. Majoriteten av dessa har ge- nomförts med stöd av utvärderings- och forskningssekretariatet. Utvärdering- ar och forskningsöversikter tar ofta formen av projekt som pågår över längre tidsperioder. De initieras men slutredovisas nästföljande år, vilket för- svårar jämförelser mellan åren. En trend synes dock vara att utskottens utvär- deringsaktiviteter ökar. En framtidsdag arrangerades för femte gången med seminarier om framtidens resurser, framtidens hälsa och framtiden på nätet. Enskilda ledamöter och utskott fick på detta vis möjlighet att diskutera viktiga framtidsfrågor med ledande forskare och experter. RESULTATREDOVISNING 2012/13:RS2 Stödet till utskottens arbete med forsknings- och framtidsfrågor sker också i form av seminarier. har 19 seminarier anordnats med teman som spänner över ett stort område, från Våldsamma datorspel hot mot hälsan? Vad säger forskningen? till ESS och två supermikroskop för kom- mande upptäckter. De enskilda utskottens verksamhet redovisas utförligt i respektive utskotts verksamhetsberättelse som återfinns i riksdagstrycket. Regeringen ska enligt bestämmelser i regeringsformen och riksdagsordningen samråda med om hur ska ställa sig i frågor som EU:s mi- nisterråd ska fatta beslut om. Samrådet ska ske både under förhandlingarnas gång och när slutgiltigt beslut ska fattas samt inför möten med . Samråden sker i form av sammanträden i . förbereder inte förslag till riksdagsbeslut såsom utskotten gör utan är ett rent samrådsorgan. Nämnden biträds av ett kansli. Tabell 8 Antalet sammanträden i Antalet sammanträden har minskat något, särskilt i förhållande till 2010. It-stöd till beslutsprocessen projekt It-systemen som stöder beslutsprocesser är centrala för att det parlamentariska arbetet ska fungera. Flera av systemen har varit i drift länge och behöver ses över och utvecklas för att bli mer driftsäkra, lättare att förval- ta och enklare att använda. Att utveckla it-stödet till arbetet i kammare och utskott är därför en prioriterad verksamhet i strategis- ka plan. genomfördes en förstudie och utvecklingsarbetet bedrivs nu i ett flerårigt projekt som går under namnet Rixrenovering. Projektet ska leda till att flera it-system som utskotten och kammarkansliet använder byts ut. Det handlar om systemen för att producera betänkanden, utlåtanden och yttran- den, systemet som används för att planera och registrera information om sammanträden och ärenden samt det system som lagrar och distribuerar in- formation från beslutsprocesserna till andra kringliggande it-system. Det nya it-stödet kommer att vara uppbyggt i moduler som byggs på stan- dardteknik och är löst kopplade till varandra. Projektet arbetar utifrån ett agilt arbetssätt där systemen förbättras stegvis, som de är i drift. har bl.a. ett delprojekt för att införa en ny integrationsmotor avslutats. Projektet har skapat ett antal nya lösningar för integration och överföring av data mellan systemen. För att de nya systemen ska bli lätta att använda prioriteras webbaserade lösningar. När den gamla tekniken ersätts av en ny teknisk plattform är mål- sättningen att underhållet ska minska. 2012/13:RS2 RESULTATREDOVISNING Projekt på som planerat; hela projektet ska huvudsak- ligen vara klart till valet . ska då ha ett enhetligt och driftsä- kert it-stöd som effektiviserat arbetet för utskotten, kammarkansliet, ledamö- terna och partikanslierna. Riksdagsstyrelsen beslutade att tillkalla en parlamentarisk kom- mitté under ledning av talmannen och med ledamöter på gruppledarnivå med uppdrag att göra en översyn av riksdagsordningen. Några av de frågor som särskilt nämns i utredningsdirektiven är innebörden av följdmotionsrätten, ärendefördelningen mellan utskotten och regleringen av utskottens initiativ- rätt. Uppdraget ska redovisas . har ett omfattande internationellt besöksutbyte där förvaltningen bistår talmannen och ledamöter vid planering, genomförande och uppföljning av besök och resor, vid deltagande i internationella parlamenta- riska församlingar och i samband med ledamöternas uppdrag som valobserva- törer i andra länder. De interparlamentariska delegationerna och valövervakningar Sammanlagt ett hundratal riksdagsledamöter (ordinarie ledamöter och supple- anter) ingår i delegationer till de interparlamentariska församling- arna. Förvaltningen ansvarar för sekretariatsstödet till delegationer till , (), Orga- nisationen för säkerhet och samarbete i parlamentariska församling (PA), för Unionen för (PA- UfM), Interparlamentariska unionen (IPU) och Natos parlamentariska försam- ling (Nato PA). Vidare biträds riksdagsledamöterna i det arktiska samarbetet, Östersjösamarbetet samt vid en rad andra internationella möten och konferen- ser. Ledamöters deltagande i valövervakningar är ett annat viktigt uppdrag som förvaltningen arbetar med. deltog svenska riksdagsledamöter i övervakning av totalt nio val i följande länder: , , Armeni- en, , , , , och . RESULTATREDOVISNING 2012/13:RS2 Tabell 9 De interparlamentariska församlingarnas sessioner och större möten samt bidrag utbetalda av (tkr) en för Unionen för Särskilda uppdrag inom de par- Besök från andra länder utgör en stor del av den internationella verksamheten. tog emot ca 70 besök från mer än 50 länder världen över. De omfattade bl.a. besök av statschefer, talmän, ministrar, parlamenta- riker och representanter för internationella organisationer. Det omfattande internationella utbytet stöds av förvaltningen i flera faser av processen, bl.a. genom planering, genomförande och uppföljning av besök och resor. 16Fördelningsnyckeln för bidragsutbetalningarna till , parla- mentariska församling och Interparlamentariska unionen beräknas med stöd av länder- nas bruttonationalinkomst, BNI. 17Vid IPU:s årliga vårsession utvidgas den fasta delegationen med två utskottsledamö- ter. Därutöver leds riksdagsdelegationen till IPU:s vårsession av en vice talman. 18Finansiering av enligt beslut i riksdagsstyrelsen , dnr 049-22-2009/10. 2012/13:RS2 RESULTATREDOVISNING den för inkommande besök varierar dels beroende på hur många högnivåmö- ten som hålls, dels på hur stora delegationerna är. Tabell 10 Internationella besök i Antal besökare (ca) besök (tkr) Så förbereds ett inkommande talmansbesök Talmansbesöken förbereds oftast i samarbete med det gästande landets am- bassad i , och landets parlament. Riksdags- förvaltningen samordnar programinnehåll och logistiska frågor (lokaler, in- formationsfrågor, säkerhet, hotell, transporter och vip-hantering till och från flygplatsen, tolkning, teknik m.m.). Samordningen omfattar många delar av förvaltningens verksamhet. Underlag förbereds och skickas ut till mötesdelta- garna i . Ett talmansbesök brukar utöver möte och måltid med talmannen även innehål- la audiens hos kungen och möten med riksdagsledamöter och ministrar. Om en vänskapsförening för landet finns i , kontaktar förvaltningen även den aktuella vänskapsföreningen inför besöket, med förfrågan om ett möte med den gästande talmannen. Talmannens pressekreterare ansvarar för kon- takterna med journalister i samband med besök. Riksdagsstyrelsen antog en strategi för internationella utvecklingssamarbete. Den ligger till grund för det utvecklingssamarbetspro- jekt som genomförts med . Samarbetet sker framför allt i seminarieform, i såväl som . Genom att utby- ta erfarenheter, parlament till parlament, ska bidra till att stärka den parlamentariska demokratin i och därefter i andra biståndsländer. Man avser att genomföra projektet under . Förvaltningen svarar för kanslistödet för den genomförandegrupp som inrättats. Riksdagsledamöter deltar , på regeringens inbjudan, vid FN:s general- församling. Under den 67:e generalförsamlingen deltog 12 leda- möter. bistod med sekretariatsstödet för uppdraget, vilket innebär sammanställning av underlag och kontakt med FN- representationen inför programläggningen. Under de långa pro- RESULTATREDOVISNING 2012/13:RS2 grammen fick ledamöterna följa arbetet i generalförsamlingen och dess ut- skott, vilket gav en fördjupad inblick i och verksamhet. Många riksdagsledamöter är engagerade i de cirka 45 vänskapsföreningar för kontakter med andra länder och regioner som finns i . Ledamöter i vänskapsföreningarna tog emot flera delegationsbesök från olika länder. Bland annat hölls en Afrikadag. Riksdagsdokumenten är en viktig förutsättning för den parlamentariska be- slutsprocessen. Förvaltningen producerar och distribuerar riksdagstrycket så att kammarens tidsplan kan hållas. Förutom riksdagstrycket produceras även rapporter, utredningar, informationsmaterial och böcker om . Tabell 11 Antalet originaltrycksidor i riksdagstrycket Antalet originaltrycksidor är ett mått på hur stor textmängd som producerats i beslutsprocessens olika dokument. Det är de politiska förslagen som styr variationerna . 3.2 Ledamöter och partikanslier uppdragsområde B Arbetet till stöd för ledamöter och partikanslier är en förutsättning för att riksdagsledamöterna ska kunna utföra sitt förtroendeuppdrag i . Stödet och servicen består bl.a. av ett administrativt stöd till ledamöterna. Det innebär att förvaltningen hanterar och betalar ut arvoden, resekostnadsersätt- ningar, traktamenten och pensioner m.m. Riksdagsledamöterna har även tillgång till arbetsrum och teknisk utrust- ning, hälso- och friskvård, viss kompetensutveckling, restaurang och barn- verksamhet i samt under vissa förutsättningar även övernattnings- bostäder. Informationsförsörjning i olika former, utredningstjänster, bibliotek och intranät är andra nödvändiga resurser för en riksdagsledamot. betalar även ut det ekonomiska stödet till parti- gruppernas kanslier i . uppdrag inom detta område är att svara för väl funge- rande stöd och service till ledamöter och partikanslier. 2012/13:RS2 RESULTATREDOVISNING beslutat att förvaltningen ska prioritera detta uppdragsområde efter uppdrags- området om stöd till kammaren och utskotten men före övriga områden. Riksdagsstyrelsen har beslutat att 2012 särskilt prioritera utvecklingen av intranät inom detta uppdragsområde. Förvaltningen ska också använda ny teknik för att skapa effektiva arbetssätt. verksamhet inom uppdragsområde B har säkerställt att ledamöter och partikanslier fått ett väl fungerande stöd och en god service. Stödet och servicen har gett riksdagsledamöterna och partikansli- erna goda förutsättningar att fullgöra sina uppdrag i beslutsprocessen. Under första halvan av 2012 genomfördes en förstudie inför ett projekt om att ta fram ett nytt intranät. Projektet kommer att starta . Intranätet ska ut- vecklas för att bättre tillgodose ledningens, ledamöternas, partikansliernas och medarbetares behov av information och kommunikationen. Ledamöter och anställda har i ett projekt testat pekplattor som arbetsredskap i syfte att skapa effektiva arbetssätt. Projektet resulterade i att riksdagsstyrelsen beslutade att pekplattor ska erbjudas alla ledamöter. Antalet uppdrag till utredningstjänsten har ökat. Det administrativa ledamotsstödet och förvaltningens säkerhetsarbete har fungerat väl. Förvaltningen har sett över hur prenumerationer av tryckta tidningar och tidskrifter ska kunna ersättas med digitala versioner. Tabell 12 Intäkter, kostnader och transfereringar inom uppdragsområde B (tkr) Skillnaden mot beror i huvudsak på den avsättning som gjordes 2011 för pensioner och inkomstgarantier men också på att kostnaderna 2012 minskat för inkomstgarantier som arvodena och fördelade lönekost- nader inom uppdragsområdet ökat. 19 Utom intäkter av anslag. RESULTATREDOVISNING 2012/13:RS2