frsrdg · H004ER1 · 2013-09-06 00:00:00 — har bl.a. debatterat den arabiska vårens följder, reformeringen av , arbete och reformering, EU:s anslutning till och utveckl- ingen i flera av organisationens medlems- och grannländer. Församlingen antog 57 resolutioner, 16 rekommendationer och 1 yttrande. Den svenska delegationen deltog mycket aktivt i debatterna i församlingen, skrev motioner och deklarationer, upprättade rapporter och var valobservatörer. Europarådsdelegation överlämnar den bifogade redogörelsen för verksamheten inom den parlamentariska församlingen . Till redogörelsen är fogad en förteckning över de rekommendationer och resolut- ioner och det yttrande som antagits av församlingen . 20 12/13 :E R1 1 , 2 , 3 , 4 , 5 , 6 Bosnien och , 7 , 8 , 9 , 10 , 11 , 14 , 15 , 16 , 17 , 40 , 41 , 42 , , 44 , 45 , 46 , 47 . Demokratipartner i församlingen: , . Observatörer i församlingen: , , . Observatörer i ministerkommittén: Heliga stolen, , , , . 2012 /13 :ER1 1 och dess institutioner ................................................................ Den parlamentariska församlingens roll och uppgifter......................... 1.1.2 Utvecklingstendenser inom församlingen ................................... 1.1.3 Samspel mellan ministerkommittén och den 1.1.4 De politiska grupperna ................................................................ 1.1.5 Församlingens externa relationer................................................. 1.2.1 Europeiska unionens anslutning till ......... 1.2.2 Avskaffandet av dödsstraffet ..................................................... kommissarie för mänskliga rättigheter ......................... av tortyr och omänsklig eller 2 Den parlamentariska församlingens verksamhet 2012 ................................ Reformeringen av verksamheten ........................................................ 2.1.1 Utskott och budgetfrågor ........................................................... 2.1.2 Fri debatt ................................................................................... Den svenska delegationen .................................................................. 1 Initiativ från delegationsmedlemmar ........................................ 2.2.2 Delegationens möten ................................................................. 2.2.4 Övriga initiativ .......................................................................... Granskning av åtaganden ................................................................... 2.3.2 De demokratiska institutionerna i ................................ 2.3.3 uppfyllande av sina förpliktelser och åtaganden ......... 2.3.4 De demokratiska institutionerna i Bosnien och 2.3.5 Den uppfyllande av sina förpliktelser 2.3.6 uppfyllande av sina förpliktelser och 20 12/13 :E R1 IN N E H Å L L SF Ö R T E C K N IN G 2.4.2 Situationen i och svar på den humanitära 2.4.3 Politisk omställning i ................................................. 2.4.4 De svåra problemen i övergången till demokrati i 2.4.5 För mer demokratiska val ......................................................... 2.4.6 Mänskliga rättigheter och utrikespolitik ................................... 2.4.7 Demokratins kris och statens roll i dagens ................... 2.4.8 och Europeiska unionens östliga partnerskap ....... 2.4.9 Främjandet av ett aktivt medborgarskap i .................... Verksamheten vid 20112012.................................... 2.5 Juridiska frågor och mänskliga rättigheter......................................... 2.5.1 Säkerställa att konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna har auktoritet och är effektiv........................................................ 2.5.2 Årlig aktivitetsrapport från kommissarie för mänskliga rättigheter......................................... 2.5.3 Definition av begreppet politisk fånge...................................... 2.5.4 Påtvingade befolkningsförflyttningar ett brott mot de 2.5.5 Situationen för människorättsförsvarare i 2.5.6 Oacceptabelt att inskränka rörelsefriheten som straff för 2.5.7 Den parlamentariska församlingens uppföljning av 2.6 Kultur, vetenskap, utbildning och medier.......................................... 2.6.1 Rätten till utbildningsvalfrihet i .................................... 2.6.2 Konsolidering och internationell öppenhet i Europeiska området för högre utbildning (EHEA) ......................................... 2.6.3 Högre utbildningsinstitutioners styrelsesätt inom Europeiska området för högre utbildning (EHEA) ...................... 2.6.4 Skyddet för yttrande- och informationsfrihet på internet och i online-medier ...................................................................... 2.6.5 God samhällsstyrning och etik inom idrotten .......................... 2.6.6 Behovet av att bekämpa uppgjorda matcher ............................. 2.6.7 Uppförandekod för ledamöter i församlingen: god praxis eller en plikt? 2.7 Migrations- och flyktingfrågor .......................................................... 2.7.1 svar på den humanitära krisen i ....................... 2.7.2 Romainvandrare i ......................................................... 2.7.3 Liv som gått förlorade i : Vem är ansvarig?........... 2.7.4 Skildringen av invandrare och flyktingar under IN N E H Å L L S F Ö R T E C K N I N G 2 012 /13 :ER1 2.7.5 Demografiska trender i : vända utmaningar till 2.8 Sociala frågor, hälsa och hållbar utveckling....................................... 2.8.1 Främjandet av en lämplig politik för skatteparadis.................... 2.8.2 Anständiga pensioner för alla .................................................... 2.8.3 Den unga generationen offrad: sociala, ekonomiska och politiska konsekvenser av den finansiella krisen .......................... 2.8.4 Åtstramningsåtgärder en fara för demokratin och de 2.8.5 Effekterna av den ekonomiska krisen på de lokala och regionala myndigheterna i ................................................ 2.8.6 Återställa social rättvisa genom en skatt på finansiella 2.9 Jämställdhet och icke-diskriminering................................................. 2.9.1 Politiska partier och kvinnors politiska representation .............. 2.9.2 Flerfaldig diskriminering av muslimska kvinnor i : för lika möjligheter ......................................................... 2.9.3 Jämställdhet mellan kvinnor och män: en förutsättning för arabiska vårens framgång ....................................................... 2.9.4 Stärka kvinnors rättigheter globalt ............................................ 2.9.5 Främja konvention om våld mot kvinnor och våld i hemmet ........................................................................ 2.10.1 Bekämpning av familjerelaterat våld ....................................... 2.10.2 Kampanj för att stoppa sexuellt våld mot barn ........................ 2.11 Priser och utmärkelser ...................................................................... 2.11.2 Pris för mänskliga rättigheter .................................................. Den svenska delegationen 2012 ..................................................................... Förteckning över församlingens beslut ................................................. parlamentariska församlings gästtalare 2012 ........................... 20 12/13 :E R1 1 och dess institutioner har sedan sin tillkomst varit en huvudaktör när det gällt att skapa en gemensam europeisk värdegrund baserad på krav på mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. uppdrag är att åstadkomma ett nära och etablerat samarbete mellan medlem- marna bl.a. genom att upprätta internationella konventioner och rekommen- dationer. Genom sina 211 konventioner är en viktig normgivande institution inom europeisk politik. var en av grundarna när stadgar undertecknades av tio västeuropeiska stater i . Efter har medlemskrets mer än fördubblats. /13 hade 47 medlemsländer. Samtliga europeiska länder utom och Kosovo ingår i rådet. Stöd för och uppföljning av den samhälleliga ut- vecklingen i Öst- och har varit en viktig del av arbetet i den parlamentariska församlingen under utvidgningen. Medlemskap i bidrar till att stärka de rättsstatliga institutionerna och främjar säkerställandet av de mänskliga fri- och rättigheterna i medlemsländerna. och fördjupade integration har av parlamen- tariska församling setts som en fråga som direkt påverkar fram- tid och dess roll i det europeiska samarbetet. En majoritet av länderna inom utgörs numera av EU-medlemmar. Förändringarna i samarbetsstrukturer ställde inför utmaningar som ledde till ett tredje toppmöte mellan medlemsländernas stats- och regeringschefer . Detta lade grunden för en reformprocess med syfte att skapa en tydli- gare och effektivare organisation med fokus på kärnuppdraget att främja respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer. Generalsekreterare inledde i början av sin mandatperiod 2010 en reformprocess som fortfarande pågår. arbetar på tre politiska nivåer: ett beslutande och verkstäl- lande organ ministerkommittén, ett rådgivande och pådrivande organ den parlamentariska församlingen och ett organ för samarbete på lokal och reg- ional nivå den europeiska kongressen för lokala och regionala organ, kom- munalkongressen. 1 E U R O P AR ÅD E T O C H D E SS IN ST IT U T IO N E R 2012 /13 :ER1 1.1 Den parlamentariska församlingens roll och uppgifter Den parlamentariska församlingen var den första i sitt slag i . Även om den från början kallades den rådgivande församlingen är beteckningen nu den parlamentariska församlingen. Ledamöterna utses av medlemsländernas par- lament och ska vara medlemmar av dessa. Antalet representanter i de nation- ella delegationerna fastställs i förhållande till landets invånarantal. Enligt församlingens stadga bör det underrepresenterade könet i varje delegation företrädas i minst samma utsträckning som i det nationella parlamentet. Dock måste minst en person i delegationen vara av det underrepresenterade könet. Antalet medlemmar i församlingen är 318 med lika många suppleanter. Dess- utom deltar parlamentariker från , och med observatörs- status i församlingens arbete. Vidare ingår och Palesti- nas nationella råd som partner för demokrati. Genom utvidgningen av medlemskretsen har fått en mer heterogen sammansättning, vilket ställer speciella krav när det gäller att upp- rätthålla värderingar och principer. Den parlamentariska församlingen anser att det är viktigt att säkerställa att grundläggande värderingar och därigenom dess trovärdighet inte försvagas. Det räcker inte med att ett land ingår en principiell överenskommelse att respektera de mänskliga rättig- heterna och rättsstatens principer. Landet måste i praktisk tillämpning visa att lagstiftningen följs och att man lever upp till vad ett medlemskap innebär. Församlingen medverkar aktivt genom att förbereda kandidatländer för med- lemskap, bedöma om villkoren för medlemskap är uppfyllda och bistå de nya medlemsländerna i deras demokratiska utveckling. Ackrediteringen av ledamöter kan användas som ett instrument för att förmå medlemsländerna att fullfölja sina åtaganden. Enligt stadgan ska för- samlingen vid öppnandet av den årliga sessionen kontrollera och ratificera medlemmarnas och suppleanternas ackreditering. Bristande jämställdhet i delegationernas sammansättning kan leda till beslut att upphäva rösträtten för nyutnämnda delegationer. 1.1.2 Utvecklingstendenser inom församlingen Den svenska delegationen har konstaterat att en viss förändring har skett i debatten i församlingen vad gäller att värna grundprinciperna demokrati, rättsstaten och mänskliga rättigheter. Tendensen att snarare se till nationella intressen och försvara det egna landet än att kritisera blir allt tydli- gare och ifrågasättanden betydligt färre. är en mycket viktig spelare med stort inflytande på vissa stater, vilket visade sig med stor tydlighet i omröstningen om granskningskommitténs resolution och rekom- mendation om landet. Det är ett steg bakåt för att länder som 20 12/13 :E R1 1 E U R O P AR ÅD E T O C H D E SS IN ST IT U T IO N E R , , , m.fl. inte följer de åtaganden som ett medlemskap innebär. Att ministerkommittén på grund av formella regler som majoritetsbeslut och praxis inte förmår leverera svar på frågor gällande t.ex. mänskliga rättigheter i , ställda av medlemmar i delegationen, är en mycket oroande utveckling. Diskussionen i granskningskommittén om nya regler för resolution och rekommendation när granskningsrapporterna läggs fram, är ytterligare tecken på en negativ utveckling. 1.1.3 Samspel mellan ministerkommittén och den parlamentariska församlingen beslutsfattande organ är ministerkommittén. Den svenska rege- ringen representeras av utrikesministern i ministerkommittén som träffas en gång . Däremellan representeras länderna i det löpande arbetet av am- bassadörerna i . och den parlamentariska för- samlingen har ett nära samarbete för att nå de gemensamma målen. Ordföran- den i ministerkommittén, tillika utrikesministern i ordförandelandet, presente- rar vid varje församlingssession en översikt över verksamheten i minister- kommittén och svarar på parlamentarikernas frågor. Församlingens ambition är att stärka den parlamentariska dimensionen inom . För att främja öppenhet, demokratisk legitimitet och an- svarsutkrävande i måste församlingens inflytande i beslutspro- cessen bli större. De rekommendationer som församlingen antar riktas till medlemsstaternas regeringar, och ministerkommittén avger sitt svar . Parlamentarikerna har möjlighet att ställa frågor till ministerkommittén som antingen besvaras skriftligt eller muntligt vid efterkommande session av kommitténs ordförande. Vid junisessionen ställdes frågor från tre ledamöter ur den svenska delegationen: de (M), (S) och (FP), (se 2.5.5 respektive 2.4.6). Ordförandeskapet i ministerkommittén roterar halvårsvis till no- vember. lämnade det brittiska ordförandeskapet över till , och tog sedan över. 1.1.4 De politiska grupperna Församlingen representerar nästan hela den partipolitiska skalan i medlems- länderna, något som bidrar till dess auktoritet. Fem partigrupperingar är verk- samma inom : den socialistiska gruppen (SOC), det (EPP/CD), alliansen för liberaler och demokrater (), den europeiska demokratiska gruppen () samt den förenade europeiska vänstern (UEL). Endast ett trettiotal parlamentariker står utanför dessa partigrupperingar. 1 E U R O P AR ÅD E T O C H D E SS IN ST IT U T IO N E R 2012 /13 :ER1 1.1.5 Församlingens externa relationer externa relationer består av samverkan med Europeiska unionen (EU), internationella organisationer och . Formellt har församlingen samarbetsavtal eller samverkansarrangemang med en lång rad organisationer: EU, Organisationen för ekonomisk utveckl- ing (), Panafrikanska parlamentet, (), organisat- ionen för säkerhet och samarbete i (), Oberoende staters sam- välde (OSS), Interparlamentariska unionen (IPU), och det latinamerikanska parlamentet. Församlingens politiska underutskott för exter- na relationer deltar i . har möjlighet att genom observatörsstatus delta i verksamhet. Det finns ett antal observatörsländer i både mi- nisterkommittén och församlingen, dock ej identiska (se förteckning nedan). Genom att ansöka om observatörsstatus anses att landet har gjort ett politiskt åtagande att respektera och främja de universella principerna om demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatlighet. Församlingen följer upp situationen för mänskliga rättigheter i observatörsländerna som dock inte är formellt bundna att följa normer och konventioner. För att utveckla relationerna till fler länder i grannområdena införde församlingen 2010 en ny status, partner för demokrati. Med den statusen får landets delegation delta i församlingens sessioner och möten men inte i omröstningar. par- lament och nationella råd erhöll denna status . Kirgizis- tan lämnade in en ansökan om partnerskap vilken är under beredning. konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (CETS 5) undertecknades 1950. Efterlevnaden av konventionen övervakas av . har sitt säte i och är sammansatt av 47 domare, en från varje land som tillträtt . Medlemsländernas regeringar nominerar tre kandidater till domare, men valet sker i den parlamentariska församlingen. Församlingens riktlinjer vid val av nya domare till anger att nomineringsförfarandet i medlemsstaterna bör vara öppet och att både män och kvinnor ska finnas representerade bland de tre kandidaterna. Kandidater- na ska ha erfarenhet av arbete inom MR-sektorn. har efterträtt som svensk domare vid domstolen. Som en följd av utvidgning har antalet domstolsärenden ökat kraftigt. Upprepade varningar har framförts från församlingen om att Europa- domstolen riskerar att förlora sin trovärdighet om eftersläpningen i ärendebe- handlingen fortsätter att växa. har det betonats att det är medlems- ländernas gemensamma ansvar att garantera att domstolen kan arbeta effek- tivt. roll är endast subsidiär. 20 12/13 :E R1 1 E U R O P AR ÅD E T O C H D E SS IN ST IT U T IO N E R skyldiga att se till att det finns effektiva nationella rättsmedel och att nationell lagstiftning är förenlig med konventionen. Ett stort antal ärenden skulle kunna elimineras om medlemsländerna i högre grad anpassar den nationella lagstift- ningen. 2010 togs ett första steg mot att reformera domstolen, och godkändes den s.k. Brightondeklarationen med vissa förändringar vad gäller besvärstiden, domares ålder och möjlighet att kalla in extra domare . ambassadör vid , , leder arbetsgruppen för domstolsreformer. Inom ramen för reformeringen av påbörjades en översyn av samtliga 211 konventioner eftersom vissa är inaktuella och inte längre relevanta för verksamheten. För bästa möjliga resultat och för att för- enkla den kommande ratificeringsprocessen i uppmärksammade delegationen i en skrivelse talmannen om det angelägna i att var delaktig i regeringens arbete med frågorna om domstolens reformering och konventionsöversynen. Svaret var dock att det inte var möjligt för att delta i regeringens arbete men att skulle hållas kontinuerligt informerad. 1.2.1 Europeiska unionens anslutning till har arbetet med Europeiska unionens anslutning till Europakon- ventionen om mänskliga rättigheter fortgått. En arbetsgrupp med representan- ter för både EU och har mötts för att föra frågan framåt, men olika uppfattningar i bl.a. frågan om EU:s rösträtt har kraftigt för- dröjt arbetet. 1.2.2 Avskaffandet av dödsstraffet Rätten till liv är en mänsklig rättighet, och respekt för liv tillhör grundläggande värderingar. Därför ställer kategoriska krav på dödsstraffets avskaffande och har som mål att avskaffa dödsstraffet inte bara i utan i hela världen. har bidragit till att är en zon där dödsstraffet har avskaffats, med ett undantag: , som står utan- för och är det sista landet i som fortfarande verkställer dödsstraff. Förekomsten av dödsstraff i några observatörsländer har varit föremål för intensiv bevakning i församlingen som kontinuerligt kritiserat tillämpningen av dödsstraff i och , båda observatörsländer i Euro- parådet. /13 hade 46 av rådets 47 medlemsstater ratificerat till- läggsprotokoll nr 6 till som förbjuder dödsstraff (CETS 114). Det är enbart som inte gjort det, inga avrättningar har dock genomförts i landet . Genom tilläggsprotokoll nr 13 till Europa- konventionen (CETS 187) har dödsstraffet förbjudits även för brott som be- gåtts i krigstid och när det råder fara för krig. 1 E U R O P AR ÅD E T O C H D E SS IN ST IT U T IO N E R 2012 /13 :ER1 Efter beslut av 2007 infaller en europeisk dag mot dödsstraf- fet . 1.3 kommissarie för mänskliga rättigheter I mandatet för kommissarien för mänskliga rättigheter (MR-kommissarien) ingår att främja utbildning och öka medvetenheten i medlems- länder om mänskliga rättigheter, identifiera eventuella brister i lagar och regler samt främja effektiv respekt för de mänskliga rättigheterna så som de fastställts i olika instrument. Församlingens stöd till MR- kommissarien är starkt och institutionen har sedan den inrättades 1999 åtnjutit stor respekt och uppskattning. MR-kommissarien arbetar oberoende, och hans oberoende ställning anses vara en styrka och en förutsättning för genomfö- randet av uppdraget. Samarbete med institutioner utanför är en viktig del i arbetet, särskilt samarbetet med EU, UNHCR och . MR- kommissarien mandat löpte ut . Vid januarisessionen valdes från som efter- trädare till . 1.4 av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling Den europeiska konventionen om förhindrande av tortyr och annan omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning (CETS 126) antogs av mi- nisterkommittén 1987 och trädde i kraft . Konventionen bygger på artikel 3 i till skydd för mänskliga rättigheter och har ratificerats av samtliga medlemsstater. för förhindrande av tortyr och omänsklig eller för- nedrande behandling (CPT), som upprättats enligt konventionen för att under- söka behandlingen av frihetsberövade, inledde sin verksamhet 1990. Kommit- téns uppgift är att besöka fängelser, häkten, slutna psykiatriska anstalter och övriga inrättningar i medlemsländerna för att undersöka hur de frihetsberö- vade behandlas. Kommittén består av en representant för varje medlemsland. Medlemmarna är oberoende experter. De nationella delegationerna nominerar kandidaterna till CPT, men valet sker i ministerkommittén. representant i CPT är psykiatern . Hans mandatperiod sträcker sig till . En process att utse en svensk representant när nuvarande mandatperiod går ut påbörjades i de- cember 2012. 20 12/13 :E R1 1 E U R O P AR ÅD E T O C H D E SS IN ST IT U T IO N E R är ett oberoende expertorgan inom som funnits sedan murens fall 1990. Arbetet är inriktat på konstitutionella och andra rättsliga frågor av särskild betydelse för demokratiutvecklingen. bistår medlemsländer och även andra stater genom att bl.a. ta fram demokratiska författningar och erbjuda rådgivning i t.ex. valfrå- gor, mänskliga rättigheter och oberoende domstolar. (M) är invald som suppleant i en av under- kommittéer. 2012 /13 :ER1 2 Den parlamentariska församlingens verksamhet 2012 möttes i fyra delsession- er. Samtliga hölls i . Dessa ägde rum , , respektive . Det ständiga utskottet som beslutar på församlingens vägnar mellan delsessionerna sammanträdde i , i , , och i , . Vid de fyra delsessionerna debatterades utskottens rapporter, lämnades re- kommendationer till ministerkommittén, antogs resolutioner och presentera- des deklarationer samt gjordes uttalanden i och debatterades aktuella politiska frågor. De rapporter som lades fram för församlingen och det ständiga utskot- tet hade förberetts av de åtta fackutskotten eller deras underutskott. ska enligt artikel 1 i sin stadga (CETS 1) utöver att värna de mänskliga rättigheterna dryfta frågor av gemensamt intresse bl.a. på de ekonomiska, sociala, kulturella, vetenskapliga, juridiska och administrativa områdena. Det ingår i roll att fokusera på de mest utsatta sam- hällsgruppernas villkor och rättigheter. Bland dessa grupper märks äldre, sjuka, personer med funktionsnedsättning, barn, kvinnor, minoriteter, flyk- tingar, tvångsförflyttade och katastrofoffer. Vid sidan av utskotten har för- samlingens byrå, de politiska gruppledarnas samordningsgrupp och delegat- ionsordförandena en viktig roll när det gäller att dra upp riktlinjer för försam- lingens verksamhet. Församlingens president väljs av församlingen för en mandatperiod med möjlighet till omval en gång . Som president för församlingen 2012 valdes den franske parlamentarikern (EPP). Han är församlingens 26:e president. Församlingen väljer också 20 vicepresidenter på roterande basis. de (M) har innehaft en av dessa poster. parlamentariska församlings generalsekreterare väljs av för- samlingen på förslag av ministerkommittén för en mandatperiod . Nuvarande generalsekretare tillträdde sin tjänst .