frsrdg · H004NR1 · 2013-01-01 00:00:00 — Medborgar- och konsumentutskottet beslutade att följa upp och diskutera rapportens slutsatser med det svenska ordförandeskapet i . Samarbetet 2013 Bland medborgar- och konsumentutskottet prioriteringar finns ett stärkt nordiskt konsumentsamarbete för förbättrat konsumentskydd i , mångfald i den nordiska välfärdsmodellen och motverkande av alla former av diskriminering, samt stärkta medborgerliga rättigheter i . Utskottet kommer även att arbeta vidare med självstyre i , urfolkens rättigheter i , ett nordiskt/internationellt pantsystem, jämställdhetsfrågor, antibiotikaresistens (One Health), bankavgifter, dubbelt medborgarskap i samt gränshinder på områden med relevans för utskottet. Medborgar- och konsumentutskottets sommarmöte kommer att äga rum i i . är en gränsstad mellan och där den danska minoriteten har ett stort politiskt inflytande. Under sommarresan kommer utskottet att fokusera på frågor som rör självstyre och självständighet samt det regionala arbetet med gränshinder. Miljö- och naturresursutskottet miljö- och naturresursutskott ansvarar för ärenden som rör miljö och natur, jord- och skogsbruk, fiske, hållbar utveckling samt energi. Utskottet arbetar särskilt med att verka för ett bestående och vidareutvecklat miljömedvetande i . Den nordiska miljöskyddskonventionen anger att de nordiska länderna ska informera varandra om beslut som kan medföra gränsöverskridande miljöpåverkan. Svenska medlemmar har varit (SD), som ersattes av (SD) , (FP), (S), (MP) och (M), som ersattes av (M) . har varit utskottets ordförande och utskottets vice ordförande. Samarbetet 2012 Utskottet har fokuserat på klimat-, transport- och energipolitik, miljöutmaningarna i och , livsmedelsproduktion, nanoteknologi samt rovdjursförvaltning. Vidare har utskottet fortsatt följt översynerna av EU:s fiskepolitik och jordbrukspolitik samt frågan om etablering av ett nordiskt/internationellt pantsystem för flaskor och burkar. Utskottet har sambehandlat ett antal frågor med näringsutskottet. Utskottet har i vanlig ordning mött de nordiska miljöministrarna i samband med sessionen för en dialog om aktuella frågor. De frågor som diskuterades vid mötet var de nordiska ländernas uppföljning av om bärkraftig utveckling (+ 20), framtidsvisioner för den nordiska miljömärkningen Svanen samt utskottets förslag om ett utvidgat mandat för Nefco. Utskottet mötte också sedvanligt mottagaren av Natur- och miljöpris 2012, , för en dialog om hans insatser för att bevara skogar och bygga nätverk mellan de nordiska länderna för att mobilisera gräsrotsrörelserna på miljöområdet. I enlighet med presidiets uppmaning till utskotten att komma med inspel till temasession om i utarbetade utskottet två förslag med utgångspunkt i sitt tidigare arbete om sjösäkerheten i regionen och miljöriskerna vid utvinning av olja och gas i . Utskottet sambehandlade förslagen med näringsutskottet vid ett gemensamt möte i anslutning till temasessionen, varvid det framkom att det finns stora skiljaktigheter både nationellt och politiskt i synen på frågan. Den kompromiss som nåddes var att rekommendera de nordiska ländernas regeringar att initiera ett närmare arktiskt samarbete om kapacitet och infrastruktur för oljesanering och verka för ett juridiskt bindande avtal på området, att samarbeta om utveckling av nya och säkrare teknologier för utvinning av olja och gas offshore samt att arbeta för ett juridiskt bindande avtal mellan staterna som säkrar att bästa tillgängliga teknologi används. För att öka kunskapen om frågan rekommenderas att arrangera ett seminarium om de miljömässiga utmaningarna vid olje- och gasutvinning i den arktiska regionen med ett brett deltagande av intressenter (rekommendation nr 5/2012 och nr 6/2012). Seminariet planeras äga rum i anslutning till temasession i . Transport och infrastruktur antog 2008 en rekommendation till de nordiska regeringarna att utarbeta en gemensam nordisk handlingsplan för en klimatvänlig transportpolitik (rekommendation nr 17/2008). Av meddelandena med anledning av rekommendationen har det framgått att regeringarna inte anser att det är ändamålsenligt att följa rekommendationen från . Detta framkom även vid möte med de nordisk-baltiska transportministrarna 2011 där representanter för deltog. Vid gemensamma möten mellan miljö- och naturresursutskott och näringsutskott har stor enighet rått om att utskotten bör driva på för ett stärkt nordiskt samarbetet på transportområdet. Utskotten tillsatte ett rapportörskap bestående av en ledamot från miljö- och naturresursutskottet, (A), , och en ledamot från näringsutskottet, (FrP), , för att arbeta vidare med frågan. Rapportörernas ambition har varit att lägga fram förslag som främjar nordiskt transportsamarbete med fokus på utbyggnad av infrastruktur som också bidrar till att reducera transportsektorns negativa inverkan på miljön och reducera utsläpp av klimatdrivande gaser. Utskottet ställde sig bakom rapportörernas arbete, som utmynnade i en rekommendation till de nordiska ländernas regeringar att utarbeta en gemensam nordisk strategi för arbetet med utveckling och investeringar i transportinfrastrukturen både till sjöss och till lands. Vidare att utarbeta en gemensam plan för att förbättra förbindelserna mellan de mest folkrika delarna av : OsloGöteborgMalmöKöpenhamn, HelsingborgHelsingör och OsloStockholm och en gemensam plan för utbyggnad och drift av järnvägen i norr från till och vidare norrut och in i . För att finansiera utbyggnaden där staterna ingår som partners rekommenderas regeringarna att undersöka olika möjligheter att bygga ut och finansiera de föreslagna projekten. uppmanas uppdra åt relevanta nordiska institutioner att utarbeta en långsiktig samnordisk satsning på forskning och innovation inom transportområdet (rekommendation nr 27/2012 och nr 40/2012). Under utskottens arbete med transportpolitiken har frågan om EU:s svaveldirektiv och konsekvenserna för de nordiska ländernas konkurrensförmåga och en möjlig risk för att transporterna flyttas till land diskuterats. Utskotten kommer att behandla frågan närmare . Klimat och energi Utskottet har haft fortsatt fokus på klimatfrågan och arrangerade i anslutning till sitt möte i ett seminarium på temat Nordiskt ledarskap i det globala klimatarbetet. Målet med seminariet var att få en överblick över de förestående utmaningarna och att främja utvecklandet av nya förslag till gemensamma nordiska åtgärder på klimatområdet. Särskilt fokuserades på åtgärder som kan bidra till att mer medel kanaliseras till att finansiera en hållbar energiförsörjning i och främja investeringar i hållbar energiförsörjning i utvecklingsländer. Som uppföljning av seminariet beslutade utskottet att fortsätta arbeta med frågan om ekonomiska incitament och de samnordiska finansieringsinstitutionernas uppdrag. I samband med sitt sommarmöte mötte utskottet representanter för NIB (Nordiska investeringsbanken), Nefco (Nordiska miljöfinansieringsbolaget) och NDF (Nordiska utvecklingsfonden) för en diskussion om hur dessa kan bidra till ytterligare insatser på klimatområdet. Utskottets bedömning var att de klimatrelaterade investeringar som NIB, Nefco och NDF har bidragit till har varit framgångsrika och att har en förpliktelse att lära av de positiva erfarenheterna och bygga vidare på den kunskap som finns samlad i de tre institutionerna. Utskottet noterade den positiva utvecklingen av NIB:s utlåning till klimat- och energiprojekt och efterlyste en vidareutveckling av ordningen. Vid mötet framkom att Nefcos mandat enbart omfattar finansiering av projekt med beprövade teknologier. Utskottet önskade därför att Nefco även skulle kunna finansiera utveckling av nya teknologier. Utvärderingen av NDF:s verksamhet på klimatområdet hade visat på positiva resultat och utskottet önskade därför stödja en fortsättning av insatserna och att NDF tillförs ytterligare medel för detta ändamål (rekommendation nr 28/2012 och nr 29/2012). Som ett led i utskottets arbete med klimatfrågan deltog (FP) och (M) för utskottets räkning i om bärkraftig utveckling (+ 20) för att följa förhandlingarna och delta i de seminarier och diskussioner som ägde rum och föra fram samnordiska ståndpunkter. Nordiska ministerrådets program och strategier har utskottet behandlat tre omfattande ministerrådsförslag. för det nordiska samarbetet om fiske och vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk (MR-FJLS) lade i ett ministerrådsförslag fram ett nytt ramprogram för 20132015 med fokus på tre överordnade utmaningar: Konkurrenskraftig produktion, hållbar förvaltning av naturresurserna samt att upprätthålla och utveckla de nordiska välfärdssamhällena. Miljö- och naturresursutskottet uttalade vid sin behandling av ramprogrammet stöd för visionen om en hållbar och konkurrenskraftig produktion av varor och tjänster grundad på en hållbar utveckling av den nordiska välfärden. Utskottet ansåg att särskild vikt bör läggas vid hållbar användning av naturresurserna som en grundläggande princip samt att prioriteringarna bör preciseras och underströk att utgångspunkten bör vara ett nordiskt perspektiv. Utskottet pekade på ett antal områden som borde prioriteras: Primärnäringarnas anpassning till klimatförändringen och bidrag till livsmedelssäkerheten både i och globalt, åtgärder för att reducera matspill, utveckling av stödordningarna i jordbruket som instrument för att främja hållbar produktion, kopplingen mellan djurs och människors hälsa, utvecklande av modeller som kan bidra till att lösa konflikter om fiske av de pelagiska fiskebestånden samt framtidssäkring av samarbetet om genetiska resurser i jord- och skogsbruk (NordGen) (rekommendation nr 32/2012). har utarbetat fyraåriga strategier i syfte att främja arbetet med hållbar utveckling i . lade 2012 fram förslag till en strategi med ett betydligt längre tidsperspektiv, 20132025, där även kultur är inkluderad som en viktig dimension. I förslaget till strategi identifieras fem huvudområden: välfärd, ekosystem, klimat, resursanvändning samt utbildning, forskning och innovation. För varje område beskrivs två eller fler målsättningar, totalt 16. Miljö- och naturresursutskottet har varit huvudansvarigt för behandlingen av ministerrådsförslaget, men eftersom det täcker samtliga fackutskotts sakområden har utskottet hämtat in synpunkter från dessa. På grund av att förslaget överlämnades till så sent har näringsutskottet inte haft möjlighet att realbehandla förslaget och avser därför att lyfta fram relevanta substansfrågor . framförde också att den korta tidsfristen inte gett möjlighet till en nödvändig politisk realbehandling. Miljö- och naturresursutskottet anmodar därför ministerrådet att lägga fram förslag till konkreta insatser i form av ministerrådsförslag som behandlas i rådets organ, inte i form av en redogörelse vid sessionen. I betänkandet uttalas att man finner det intressant att kulturen involveras som ett redskap i strategin och att det är tillfredsställande att mångfald är en del av huvudområdet om de nordiska välfärdssystemen samt att arbetet med mänskliga rättigheter, och inte minst utmaningarna med människohandel, prioriteras. Utskottet pekar på att vikten av att relevanta sektorer vid planeringen tar direkt utgångspunkt i strategin och prioriterar i enlighet med den och förutsätter att en direkt hänvisning till strategin i fortsättningen görs i andra relevanta program. Utskottet noterar vidare att en så omfattande strategi ska revideras vid behov och att detta bör göras minst . Miljö- och naturresursutskottet hänvisar till relevanta rekommendationer på klimatområdet, pekar på behovet av att inkludera konsumentaspekten, utmaningen med livsmedelsförsörjning till en växande befolkning, livsmedelssäkerhet och djurhälsa. Utskottet uttrycker särskild tillfredsställelse med förslaget att Nordiska ministerrådets verksamhet ska miljöcertifieras (rekommendation nr 33/2012). Utskottet har också behandlat ministerrådets förslag om miljöhandlingsprogram 20132018. Förslaget fokuserar på fyra huvudområden: Grön samhällsutveckling utifrån bärkraftig produktion och konsumtion samt resurseffektivitet och avfall, klimatförändring och luftföroreningar inklusive kortlivade klimatdrivande gaser, biologisk mångfald, ekosystem och havsförsurning inklusive friluftsliv, landskap och kulturmiljö samt hälsa och miljöfarliga kemikalier. Programmet kommer att utvärderas . Utskottet ser förslaget som en ambitiös fortsättning av det framgångsrika samarbetet på miljöområdet och påminner om rekommendationer som rådet antagit av relevans för miljöhandlingsprogrammet, såsom farliga kemikalier, rödlistor över hotade arter och utvinning av olja och gas till havs i . Utskottet pekar på att atomsäkerhet inte tas upp i punkten om havsmiljö och hänvisar till den aktiva dialog som utskottet har haft med det civila samhället, myndigheter och industri om verksamheten vid samt dialogen med ryska parlamentariker om atomavfallet från Sovjettiden. Vidare pekar utskottet på behovet av att stödordningarna i jordbruket anpassas till att stödja arbetet med att uppnå en god ekologisk status i . Slutligen emotser utskottet information om resultatet av utvärderingen och eventuella justeringar av programmet (rekommendation nr 34). Möte med nordiska medlemmar av I samband med den öppna processen vid översynen av EU:s fiskepolitik lämnade utskottet ett remissyttrande till . Utskottet lyfte fram principen om en ekosystembaserad förvaltning av bestånden, stopp för utkast, regionaliserad förvaltning, effektiva kontrollsystem och särskilda ordningar för kustfisket. Utskottet har också, i samarbete med näringsutskottet, lämnat synpunkter i anslutning till översynen av EU:s jordbrukspolitik där man har lyft fram vikten av att se över stödformerna, säkra bärkraftighet och livsmedelssäkerhet samt pekat på behovet av ökade insatser inom forskning och utveckling. Som en uppföljning av detta mötte utskottet nordiska medlemmar av för att diskutera de synpunkter som hade framförts och andra aktuella frågor av intresse för de nordiska länderna, såsom reglerna för offentliga inköp samt EU:s energipolitik. Utskottet avser att fortsätta med denna dialog . Samarbetet 2013 kommer utskottet att fokusera på frågor om atomsäkerhet, miljöutmaningarna i , energi med särskilt fokus på förnyelsebar energi, avfallshantering och återvinning, uppföljning av Nagoya-beslutet om biologisk mångfald, livsmedelsproduktion, gruvdriften i , turismens miljöeffekter, nya teknologier och försiktighetsprincipen samt fortsatt arbete med klimatfrågan. näringsutskott ansvarar för ärenden som rör transportpolitik, forskning och innovation, arbetsmarknad, näringsliv, regionalpolitik och energipolitik. Inom arbetsområdet forskning och innovation finns en egen arbetsgrupp, där medlemmar från både näringsutskottet och kultur- och utbildningsutskottet ingår. Svenska medlemmar i näringsutskottet har varit (S) och (M). , som varit utskottets ordförande, efterträddes till av (M) som medlem av utskottet och som dess ordförande. Samarbetet 2012 Utskottet har fokuserat på gränshinder för näringslivet, infrastruktur/transport/sjöfart/energi, grön tillväxt/teknologi och det kunskapsbaserade näringslivet. Dessa är till stora delar tvärsektoriella områden och har stora beröringspunkter med bl.a. miljö- och naturresursutskottet. Utskottet fortsatte därför samarbetet med det utskottet och har sambehandlat ett antal frågor, bl.a. om . Det gäller t.ex. medlemsförslaget om ekonomiskt samarbete i (rekommendation nr 30/2012). Utskottet har även haft gemensamma möten med kultur- och utbildningsutskottet, t.ex. då en presentation av KreaNord gavs. har vidare följt frågor som kultur- och utbildningsutskottet behandlat, som också rör näringsutskottets arbetsområden, däribland det medlemsförslag om ömsesidigt erkännande av yrkesutbildningar i som redovisats i avsnittet Kultur- och utbildningsutskottet ovan. Djurhållning Vid sessionen 2012 behandlades ett medlemsförslag om nordiskt utbyte av information om djuruppfödare som har belagts med djurförbud (väckt av Mittengruppen), samt ett medlemsförslag om bättre nordiskt samarbete kring djurvälfärd (rekommendation nr 26/2012). har behandlat frågan , genom bl.a. skriftliga frågor och nya förslag. I rekommendationen föreslås att ska upprätta ett nordiskt system/nätverk, där man utbyter upplysningar om djurmissbruk. Ärendets behandling inleddes med att , generalsekreterare för World () fick företräde för utskottet för att belysa frågan ytterligare. Han uttryckte tillfredsställelse med utskottets förslag om att utöka informationsutbytet mellan länderna, för att minimera risken för att personer som belagts med djurförbud i ett land skaffar djur i ett annat nordiskt land. Det har även ställts en skriftlig fråga i ärendet till om säkrande av djurvälfärd (E 6/2012), samt en skriftlig fråga till i frågan (E 1/2012). Transport och infrastruktur Som framgått ovan har näringsutskottet och miljö- och naturresursutskottet gemensamt utsett (miljö- och naturresursutskottet) och (näringsutskottet) till rapportörer med avsikten att främja nordiskt transportsamarbete med fokus på utvecklad infrastruktur, vilket i sin tur ska bidra till att reducera transportsektorns negativa inverkan på miljön. önskade särskilt förtydliga sjöfartens betydelse. Man har även tagit upp frågan om finansiering av framtida infrastrukturinvesteringar. Vidare nämns HelsingborgHelsingör-förbindelsen bland de satsningar som man från utskottets sida menar bör ingå i de framtida infrastruktur-prioriteringarna. Frågan om svaveldirektivets implikationer för sjöfarten i anser utskottet vara mycket viktig för den ekonomiska utvecklingen i området. Rapportörerna utarbetade en lägesrapport inför utskottets sommarmöte, som ägde rum på . De föreslog att de båda berörda utskotten skulle fokusera på ett par konkreta transport/infrastrukturinsatser. Bland annat framhölls en politisk strategi för utveckling och investeringar i transport och infrastruktur av gemensamt nordiskt intresse. Stärkt transportkapacitet kan förbättra områdets konkurrenskraft och riktigt utformad reducera miljö- och klimatpåverkan. Det framhölls också att den nordligaste delen av har en stor potential som råvaruleverantör för både den europeiska och den globala marknaden. Nordiskt samarbete om transportrutter kan göra utvinning av naturtillgångar mer ekonomisk och säkra miljöriktiga lösningar. Gemensamma nordiska satsningar på forskning/innovation inom transportområdet i syfte att utveckla mer effektiva, säkra och klimatvänliga lösningar för sjö-, land- och lufttransporter ansåg rapportörerna också mycket viktigt. Rapportörernas arbete låg som grund för utskottsförslag som behandlades gemensamt av näringsutskottet och miljö- och naturresursutskottet. Ett förslag från Socialdemokratiska partigruppen om nordiskt samarbete om infrastruktur och trafikförbindelser mellan de nordiska länderna integrerades i utskottens förslag, som behandlades vid sessionen (rekommendation nr 27/2012). Energi har arbetat aktivt med energifrågor . Tillsammans med miljö- och naturresursutskottet utarbetade utskottet ett betänkande över meddelandet från rörande rekommendation 22/2011 om utvecklingen av det nordiska elnätet och prisfluktuationer. I betänkandet skriver näringsutskottet och miljö- och naturresursutskottet att de finner meddelandet från de nordiska ländernas regeringar tillfredsställande på samtliga av de punkter som har rest i rekommendationen, och rekommendationen anses därför färdigbehandlad. De båda utskotten lade också fram ett betänkande om Nordiska ministerrådets meddelande rörande rekommendation 23/2011 om energieffektivitet, förnybar energi och energiforskning. Utskotten pekar bl.a. på att EU:s nya direktiv inte är tillräckligt ambitiöst och att de nordiska länderna bör ha mer ambitiösa målsättningar och utveckla en handlingsplan. Utskotten instämmer i Nordiska ministerrådets plan att utreda hur nordiskt näringsliv i största möjliga grad kan utnyttja de möjligheter som skapas genom utbyggnaden av ett Nordsjö-nätverk, men de efterlyser mer konkreta åtgärder inom initiativet Grön tillväxt, något som utskotten gärna ser i form av ett nytt meddelande . Ny Nordisk Mode har lagt fram förslag om Ny Nordisk Mode. (M) var talesperson för utskottet vid sessionen, där förslaget antogs (rekommendation nr 25/2012). rekommenderar att utveckla och starta en gemensam nordisk vidareutbildning för designer, inköpare, kommunikations- och butikspersonal och starta en koordinerande insats för att etablera ett gemensamt nordiskt återanvändningsprogram för kläder och textilvaror samt utveckla ett gemensamt exportinitiativ och nya modeller för Ny Nordisk Mode i ett grönt tillväxtperspektiv. Nya samarbetsprogram (S) var talesperson vid sessionen för utskottets betänkande över ministerrådsförslag om nytt samarbetsprogram för ministerrådet arbetsliv för perioden 20132016. Utskottet menade att /utskottet konsulterats så sent att programmet i realiteten var färdigt och därmed inte möjligt att påverka. Detta togs upp som ett separat och principiellt ärende i samband med att ministerrådsförslaget behandlades under sessionen. Plenarförsamlingen följde utskottets förslag att inte yttra sig i substans över förslaget (rekommendation nr 35/2012). I stället avser utskottet att ta upp vissa substansfrågor i ministerrådsförslaget som nya prioriteringsfrågor i sitt arbetsprogram . Ett sådant område rör gemensamma åtgärder för att proaktivt få ut fler arbetslösa på den gemensamma arbetsmarknaden, exempelvis genom att avskaffa vissa krav på legitimering av vissa yrkesgrupper, genom att möjliggöra arbetsmarknadspolitiska åtgärder över gränserna (t.ex. praktik) samt genom matchning av arbetskraft och efterfrågan inom hela . Utskottet behandlade även ministerrådsförslaget om nytt regionalpolitiskt samarbetsprogram för perioden 20132016. Plenarförsamlingen ställde sig bakom betänkandet, vari rekommenderar att genomföra ministerrådsförslaget om ett nytt regionalpolitiskt samarbetsprogram 20132016, men också att i kommande handlings-/samarbetsprogram ha en mer handlingsorienterad infallsvinkel med tydliga mål och aktiviteter som kan följas upp och utvärderas (rekommendation nr 31/2012). Avgift på finansiella transaktioner Rekommendation 30/2010 gäller ett nordiskt initiativ för införande av avgift på finansiella transaktioner. behandlade ministerrådets meddelande på sitt sommarmöte, och på nytt under septembermötet i . Det framkom då önskemål om att länderna tydligare borde redovisa sina motiv för att inte vilja ha avgifter på finansiella transaktioner. Denna information kommer att samlas in och utskottet arbetar vidare med frågan , varför rekommendationen upprätthölls. Forskning och innovation Inom området forskning och innovation har näringsutskottet tillsatt en gemensam arbetsgrupp med kultur- och utbildningsutskottet. Från näringsutskottet ingår och . Utskottets tidigare ordförande (M) var också medlem i gruppen tills hon lämnade . Gruppens arbete har redovisats under avsnittet Kultur- och utbildningsutskottet ovan. Övriga frågor har i vanlig ordning ombetts yttra sig över förslag som behandlas i andra utskott och har bl.a. lämnat synpunkter på ministerrådsförslaget om hållbar utveckling, som primärt behandlats i miljö- och naturresursutskottet (se detta avsnitt ovan). har också yttrat sig över ett förslag som behandlats i kontrollkommittén. Förslaget är ett resultat av en undersökning som kontrollkommittén genomförde angående rekommendationers effektivitet. stödde förslaget och var enigt om att understryka vikten av att förbättra kvaliteten i rekommendationerna. Medlemmar av Mittengruppen, däribland den svenske ledamoten (KD), har ställt en fråga till , , och , regeringar, om det finns planer på att skapa nordiska regler som tydliggör bärplockningsföretagens ansvar för utländska bärplockare. Bakgrunden är att bärproducenter i allt större grad anlitar bärplockare från andra länder som inte alltid får tillräcklig information om de lokala förhållandena.