frsrdg · H004NR1 · 2013-01-01 00:00:00 — Det man inte hade kunnat enas om i utskottet var att föreslå ett tobaksfritt , en procentsats på just 10 procents reduktion av alkoholkonsumtionen globalt detta var ett vägledande tal WHO fastställt och en alkoholgräns på för alla motordrivna fordon, både på land och vatten. Det fanns dock breda majoriteter i utskottet även på dessa punkter. Företrädare för de olika uppfattningarna på dess punkter tog därefter till orda. Från svensk sida gjorde (M), (M), (FP) och (KD) inlägg. (M) var talesperson för förslaget om adhd-diagnostisering och medicinering av barn och unga. medlemmar hade sett med stor oro på den snabba ökningen av både diagnostisering och medicineringen i . Bruket av läkemedel för att behandla adhd har ökat betydligt och skiljer sig mycket mellan de nordiska länderna. Den vanligaste behandlingen var med centralstimulerande medel, men det fanns väldigt lite kunskap om effekterna av långvarig sådan behandling. Hon underströk betydelsen av att ge rätt diagnos till barn och vuxna, och att ta fram andra behandlingsmetoder. Mot bakgrund av dagens situation med hög ungdomsarbetslöshet i hade kultur- och utbildningsutskottet lagt fram ett förslag om ett nytt gemensamt nordiskt krispaket. Utskottets talesperson (S) sade att egentligen borde ungdomsarbetslösheten ha varit hela sessionens stora fråga. av dagens ungdomar klarar inte utbildningsmålen och kommer därför att få svårt att få ett arbete . Det gäller inte minst pojkar men också unga med invandrarbakgrund. Utskottet var medvetet om att skulle ha ett jobbtoppmöte , och ville understryka att det måste finnas en tydlig koppling mellan flera olika politiska områden utbildning, arbetsmarknadspolitik och socialpolitik. Slutligen var (KD) utskottets talesperson vad gällde förslaget om kultur och hälsa. Han välkomnade det initiativ som fanns i medlemsförslaget från och , som lyfte fram att man kan förebygga bristande hälsa genom ett aktivt kulturengagemang. Det fanns självklart ett ansvar hos den enskilde, men samhället borde se till att man har goda förutsättningar för att kunna göra goda val. Respektive utskotts arbete med de viktigaste ärendena redovisas i avsnitt 6 nedan. Debatterna vid sessionen finns återgivna i sin helhet i det tryckta protokollet och på webbplatsen . Nordiska rådets priser Vid en ceremoni i i samband med sessionen delades tre av fyra priser ut musikpriset, filmpriset och natur- och miljöpriset. Som nämnts i avsnitt 3 ovan delades litteraturpris ut redan i samband med den extra sessionen i . hade beslutat att 2012 skulle ges utan begränsning till någon musikalisk genre, men att det förutsätts att verket uppfyller höga konstnärliga krav, och att verket inom sin genre kan betraktas som originellt. Priset gavs till , , för (Drömmar). I motiveringen skriver bedömningskommittén bl.a. att Dreymi öppnar symfoniorkesterns rum på ett ovant och nyskapande sätt. Början och slutet av verket flyter fritt utan tidsangivelse och skapar en cyklisk uppfattning av tiden som kan påminna om den vi hittar i nordiska myter och naturmystik. Musiken strävar efter att få upplevelsen av den kronologiska tiden att upphöra på samma sätt som i drömmarna. Med Dreymi skriver in sig i en nordisk orkestertradition som hämtar sina klangfärger både från den elektroniska musiken och från naturljuden i den nordiska folkmusiken. 2012 gavs till producenten och regissören och manusförfattaren för den omdiskuterade svenska filmen , som bygger på verkliga fall av mobbning. fick idén efter att ha läst en tidningsnotis om en grupp pojkar i åldern som hade mobbat och rånat andra barn i samma ålder genom avancerat rollspel och gängretorik snarare än fysiskt våld. Lockad av möjligheten att utforska sociala roller och gruppbeteenden satte i gång med att skriva manuset, göra research om fallet och intervjua offren, förövarna och polisen. Som skådespelare anlitade han åtta unga pojkar som inte var proffs och filmade dem i en serie långa filmsekvenser. natur- och miljöpris inrättades 1995 för att öka medvetenheten om natur- och miljöarbetet i . Priset ges till en nordisk organisation, företag eller person som på ett föredömligt sätt har lyckats integrera respekten för natur och miljö i sin verksamhet eller insats, eller som på annat sätt har gjort en extraordinär insats för naturen och miljön. valde 2012 att lyfta fram det värdefulla arbete som utförs av medborgarsamhället för att konkretisera miljöpolitiska mål. Årets pris gick till från . I motiveringen heter det bl.a.: har genom sina egna insatser som karterare och nätverksbyggare varit en central person bakom fredning av tiotals tusen hektar skog med höga naturvärden i taigan i , och . Han har bidragit till att utveckla system för kartering av rödlistade arter. Han har därtill varit en drivkraft bakom kampanjer som har ökat allmänhetens och beslutsfattarnas kännedom om skogsnaturens biologiska mångfald. 5 PRESIDIET 2012/13:NR1 16.42 2012/13:NR1 5 PRESIDIET 16.42 presidium består enligt arbetsordningen av en president, en vice president och högst elva andra valda medlemmar som utses av plenarförsamlingen. Enligt den nya ordning som trädde i kraft ska varje land och varje partigrupp vara representerade i presidiet. Denna ändring hade ingen praktisk betydelse då plenarförsamlingen 2011 valde presidium för . Däremot fick den en viss betydelse då plenarförsamlingen skulle välja presidium . En ny, femte, partigrupp hade bildats . Gruppen består av rådets medlemmar från och Sannfinländarna och har valt namnet Nordisk frihet. En representant för den gruppen adjungerades till presidiet för återstoden av året. Den nya bestämmelsen innebar att den nya partigruppen måste beredas en ordinarie plats i presidiet , vilket i sin tur medförde att Mittengruppen förlorade en av de platser den haft. har (M), (C) och (S) varit svenska medlemmar av presidiet. Vid sessionen 2012 omvaldes (M) och (S) som därmed även kommer att ingå i presidiet 2013. Presidiet bereder övergripande politiska frågor, har ansvar för den allmänna inriktningen på och utvecklingen av rådets verksamhet samt för att verksamheten samordnas med verksamheten i de nationella parlamenten och inom andra internationella organisationer. Vidare behandlar presidiet budgeten för det nordiska samarbetet samt utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. Presidiet är rådets högsta beslutande organ när plenarförsamlingen inte är samlad, och kan då fatta beslut i dess ställe. Samarbetet har antagit ett långsiktigt ramprogram för sin verksamhet, i världen Världen i . Inom ramen för detta presenterade rådets tillträdande president , som brukligt, ett program för ordförandeskap i . I programmet nämns tre huvudområden. I programmet påpekas att arbetet mot gränshinder ständigt är aktuellt eftersom det alltid kommer att behövas nya eller reviderade regler. Därför behöver parlamentarikerna, och särskilt medlemmar, ständigt följa utvecklingen och säkerställa att tillräcklig hänsyn tas till grannländernas lagstiftning. Detta gäller inte minst vid införlivandet av EU-direktiv. Ett annat huvudområde hade . Grundprinciperna för den nordiska välfärdsmodellen har ett mycket brett stöd i de nordiska länderna. Dit hör enligt programmet en rättvist fördelad välfärd och social trygghet, men också den frihet som ett starkt samhälle kan garantera. Tillväxt och ekonomisk utveckling är i den nordiska modellen en förutsättning för vårt välstånd, men välståndet är också en av betingelserna för ekonomisk tillväxt. Under ekonomiskt oroliga tider måste de nordiska länderna tillsammans ta vara på välfärdsmodellen. Det tredje huvudområdet i ordförandeskapsprogram rörde transport och logistik, särskilt i . Detta mot bakgrund av den starka omvandling som präglar det området, bl.a. som följd av klimatförändringarna och de alltmer tillgängliga naturresurserna. Även omvärldens intressen för ökar. Denna utveckling innebär både möjligheter och utmaningar. Nordisk samverkan är viktig för att de nordiska länderna ska vara viktiga aktörer i det framtida samarbetet i . Programmet fick ett positivt mottagande, både i och i andra sammanhang. De frågor och åtgärdsförslag det innehåller har till stor del präglat rådets, och inte minst presidiets, arbete . Ordförandeprogrammen är dock inte uttömmande, utan arbetet har självfallet fortsatt även på andra områden inom presidiets ansvarsområde. Kontakter med EU Arbetet med att stärka kontakterna med EU har förts vidare . Detta var en av de prioriteringar som särskilt togs upp i det dåvarande danska ordförandeskapets program. Som en uppföljning av den EU-strategi för som antogs vid sessionen 2011 godkände presidiet vid sitt möte en plan för arbete med EU . Den innehöll prioriterade EU-frågor från såväl presidiets som respektive utskotts horisont, liksom förslag på metoder för att få ett ökat genomslag i EU för nordiska synpunkter. I linje med planen har både presidiets rapportör för EU-frågor och andra medlemmar av presidiet och utskotten besökt , och då fört samtal med såväl nordiska som andra medlemmar av . Vidare beslutade presidiet om en framställning till om att utarbeta en årlig EU-redogörelse om EU-relaterade aktiviteter (framställning nr 13/2012). Som framgått ovan (avsnitt 4) efterkom ministerrådet denna begäran, och redogörelsen debatterades vid sessionen i . närområden Samarbetet med olika aktörer i närområden har länge varit högt prioriterat. Detta har vuxit , både vad gäller samarbetspartners och antalet politiska sakområden som har varit föremål för diskussioner, och har utvecklats ytterligare . Samarbetet bedrivs både bilateralt med parlament i grannländer och i form av aktivt deltagande i de regionala parlamentariska samarbetsstrukturer som finns. Östersjösamarbetet är som tidigare av stor vikt. Det har särskilt fokus på arbetet för att rädda miljö, men är på väg att breddas så att exempelvis transport- och energifrågor ges ökad uppmärksamhet. Detsamma gäller samarbetet i de nordligaste områdena i och , där tyngdpunkten ligger på klimatfrågorna, men där också näringslivsutveckling, hållbart utnyttjande av naturresurser, hälsa, levnadsvillkor och kulturutbyte har kommit in i bilden . Arbetet med och samarbetet inom Nordliga dimensionen har följts. Bland annat gjorde presidiets rapportör för den Nordliga dimensionen och nordvästra , (S), ett besök i för att diskutera dessa frågor med såväl Europaparlamentariker som tjänstemän. Gränshinder Gränshinderfrågorna står alltid högt på dagordningen för det nordiska samarbetet. Att bevara öppenheten och rörligheten mellan de nordiska länderna, att avskaffa kvarstående gränshinder inom och hindra att nya uppkommer tillhör samarbetets kärna. Det måste vara möjligt, och enkelt, för både människor och företag att röra sig, bosätta sig, arbeta och etablera sig inom utan hinder av nationsgränserna. ställde sig presidiet bakom ett initiativ om att anordna samtidiga debatter i de nordiska parlamenten om gränshinderfrågorna. Talmännen ställde sig positiva till detta, och kom senare överens om att sådana skulle äga rum . Så skedde, för den svenska del . Den samlade bilden är att debatterna var konstruktiva och idérika. Presidiet följde upp debatterna genom att sammanställa resultatet och välja ut ett antal gränshinder som borde kunna avskaffas relativt lätt. På presidiets förslag antogs en rekommendation med 16 konkreta punkter vid sessionen 2012 (rekommendation nr 15/2012). Dessutom antogs en rekommendation om att de nordiska regeringarna borde träffa en överenskommelse om att inrätta en ombudsmannainstans för gränshinder (rekommendation nr 16/2012). Nordiskt utrikes- och säkerhetssamarbete Även uppmärksammade presidiet det arbete som görs för att genomföra olika förslag som har lagts fram i rapporten om utenriks- og sikkerhedspolitikk som presenterades 2009 av den tidigare norske försvars- och utrikesministern . Rapporten innehåller 13 konkreta förslag till ett utökat nordiskt samarbete, dels för att stärka den nordiska säkerheten, dels för att ska kunna bidra på ett effektivt sätt till internationell krishantering. Flera av förslagen ligger i linje med arbete inom området civil säkerhet och krishantering. Presidiet har med tillfredsställelse kunnat konstatera att utöver de förslag som genomfördes 20102011 har ytterligare några genomförts . Bland dem märks inte minst överenskommelsen om ett nordiskt samarbete om övervakning av , som träffades i samband med sessionen i . Presidiet har också följt upp den s.k. visemansrapporten om det nordisk-baltiska samarbetet som presenterades 2010 av den tidigare lettiske utrikesministern och den dåvarande danske försvarsministern . Bland annat diskuterades rapporten och dess genomförande vid mötet mellan och Baltiska församlingens presidier . Som nämnts ovan, i avsnitt 3, diskuterades frågor om säkerhet, i vid mening, i det arktiska området vid temasession om , som hölls i . Presidiet har noterat att det nordiska samarbetet på utrikes-, säkerhets-, och försvarspolitikens områden allmänt sett har utvecklats snabbt . Även om viktiga steg har tagits i uppföljningen av de båda rapporterna och i övrigt menar presidiet att det finns utrymme för ytterligare åtgärder. Mot den bakgrunden har presidiet beslutat att ska hålla en extra session på temat utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik samt civil samhällssäkerhet. har presidiet inlett behandlingen av vissa förslag på detta område. Samarbete med Presidiet har lagt vikt vid att fortsätta att utveckla samarbete med parlament i , särskilt i de regioner i nordvästra som ligger nära . utsågs (S) till presidiets rapportör för Nordliga dimensionen och nordvästra , ett uppdrag som förnyades till att gälla även 2012. Vid sessionen antogs presidiets förslag till Riktlinjer för samarbete med statsduman och federationsrådet i , samt med de regionala parlamenten i nordvästra (internt beslut nr 2/2011). En utgångspunkt är att mer än få till stånd diskussioner om ett möjligt samarbete på olika sakområden och att i detta sammanhang engagera utskott. Med utgångspunkt i de antagna riktlinjerna presenterade presidiets rapportör ett diskussionsunderlag vid presidiets möte . Diskussioner om olika samarbetsaktiviteter fördes sedan vid presidiets möte och vid ett möte med ryska samarbetspartners i samband med session . För att stärka kontakter och nätverk anordnas numera s.k. rundabordssamtal mellan och de regionala ryska parlament som ingår i () på något eller några aktuella teman. Rundabordssamtalen hålls i , i . Det som hölls i rörde främst samarbetet inom de partnerskap som finns inom ramen för EU:s nordliga dimension, samt energi och utveckling. Vidare anordnas studiebesök i något nordiskt land för en grupp från PANWR, och omvänt i någon region i nordvästra för en grupp från . besökte därför en grupp från i det autonoma området Nenets i norra , och ett 20-tal ryska parlamentariker besökte . I samma anda arrangeras ett nordisk-ryskt Forum för unga politiker, ömsevis i och nordvästra . stod , genom den svenska delegationen, värd för ett sådant forum i . Det samlade ett 50-tal unga parlamentariker på nationell, regional och lokal nivå till diskussioner om öppenhet och nya medier, om studentutbyte och om främjande av hälsosam livsstil. Forumet i var det fjärde i ordningen. Det femte kommer att arrangeras i i den ryska delrepubliken . Kontakter och samarbete med ryska parlamentariker försiggår även inom ramen för de regionala parlamentariska samarbetsstrukturerna i Arktis-, Barents- och Östersjöområdena, (se avsnitten 68 nedan). Vidare växer en ordning fram enligt vilken ett parlamentariskt Forum för EU:s nordliga dimension arrangeras . Det senaste hölls i , och väntas en inbjudan till ett sådant forum i , . Under 20072010 arrangerade tillsammans med rundabordssamtal med politiker från parlamentet i och från oppositionspartier utanför parlamentet. Inledningsvis hölls mötena i i , men kunde ett rundabordssamtal genomföras i . För att fördjupa dialogen planerades studiebesök i , liknande dem som har genomfört med parlamentariker från västra . Emellertid medförde presidentvalet markanta steg tillbaka i auktoritär riktning i . Efter diskussioner i presidiet avbröts då kontakterna med officiella institutioner i , inklusive parlamentet. Liksom har presidiet diskuterat den politiska situationen i , men tvingats konstatera att den inte utvecklats till det bättre. Därför har presidiet inte ansett det möjligt för att återuppta kontakterna med medlemmar av det vitryska parlamentet. Däremot har lagt vikt vid att fortsätta kontakterna med olika vitryska organisationer och oppositionspartier utanför parlamentet som står för mänskliga rättigheter och yttrandefrihet. Såväl presidiets rapportör för som andra presidieledamöter har vid olika tillfällen mött företrädare för den vitryska oppositionen. arrangerade , i samarbete med det nordiska informationskontoret i , ett seminarium där, med deltagande av ett tiotal vitryska organisationer. Planer och budget för det nordiska samarbetet 2013 Budgeten för det nordiska samarbetet inom ramen för uppgick till , dvs. samma nivå som 2011. beslutar om budgetramen och ska enligt , om det inte finns synnerliga skäl, genomföra de förslag till ändringar inom budgetramen som rekommenderar. Presidiet har som tidigare utsett en särskild arbetsgrupp inom sig, med uppgift att förbereda behandlingen av ministerrådets förslag om kommande års budget. I arbetsgruppen har en representant för var och en av rådets fyra partigrupper ingått. (En representant för den nya partigruppen frihet adjungerades .) Utgångspunkten är att dessa också ska komma från olika länder, men den eller de nationella delegationer som inte blir representerade via någon partigrupp har möjlighet att utse en representant. (C) har, som representant för Mittengruppen i , ingått i budgetgruppen . I sitt betänkande till plenarförsamlingen över ministerrådets budgetförslag beklagade presidiet att behandlingen hade försvårats och försenats genom att samarbetsministrarna först mycket sent nådde enighet om ett förslag, inbegripet den totala nivån. Emellertid hade presidiets budgetgrupp haft möjlighet till diskussioner med företrädare för ministerrådet parallellt med de förhandlingar som fördes mellan ministrarna. Det gjorde att presidiet kunde föreslå plenarförsamlingen att med endast smärre preciseringar godkänna ministerrådets förslag, vilket också blev plenarförsamlingens beslut (rekommendation nr 14/2012). Liksom 2012 är den totala ramen budget, efter pris- och valutaomräkning, oförändrad jämfört med föregående år. Den samlade budgetramen uppgår till . Den främsta nyheten är att man har skapat en prioriteringsbudget för att finansiera dels nya initiativ på förslag av ordförandelandet, dels vissa större strategiska satsningar. Presidiet välkomnade denna ordning, som avses ge möjlighet för nya politiska initiativ. Presidiet beklagade den överenskommelse som ministrarna träffat i samband med att man enades om budgetförslaget , nämligen att budgetramen ska minskas , och eventuellt minskas ytterligare 2015. I det av plenarförsamlingen godkända betänkandet anförde presidiet att man inte ser någon anledning att besluta om en sådan neddragning, och vidare att om besparingar skulle göras borde de föregås av konkreta och politiska överväganden, inte som en generell besparing på på alla verksamheter. Övrigt Som framgått i avsnitt 3 ovan utarbetade presidiet inför den extra sessionen betänkanden över dels den nordiska välfärdspolitiken i en globaliserad värld, dels vissa övergripande frågor rörande en region som varit högt prioriterad på presidiets dagordning även senare . har presidiet återkommande diskuterat Nordiska rådets priser, inte minst tidtabellerna för att nominera och utse pristagare samt dela ut priserna. Detta har bl.a. resulterat i en rekommendation till om att utarbeta gemensamma stadgar för priserna i syfte att harmonisera nomineringstidpunkterna (rekommendation nr 21/2012). (Vissas särbestämmelser för de olika priserna behövs givetvis, men skulle finnas inom ramen för dessa gemensamma stadgar.) och beslutar tillsammans om eventuella ändringar av prisernas stadgar. Slutligen kan nämnas att presidiet, efter förslag av kontrollkommittén, beslutat om nya regler för stöd till partigrupper inom och till medlemmar utanför partigrupperna. De nya reglerna innebär framför allt att tidigare praxis samlas i ett regelverk, att reglerna förtydligas och att kraven på revision m.m. görs obligatoriska. Samarbetet 2013 Vid sessionen den 30 oktober1 valdes , , till president för . Hon har i ett ordförandeprogram som delades ut efter valet vid sessionen angett vissa prioriteringar för sitt och rådets arbete . Ett effektivt krävs för att möta de utmaningar som de nordiska välfärdssamhällena står inför, och bevara de värden de bygger på bl.a. ett fungerande ekonomiskt säkerhetsnät, ett jämställt samhälle och arbete åt alla. Fortsatt arbete mot existerande eller nya gränshinder understryks särskilt i detta sammanhang. Samarbete mellan de nordiska länderna, och mellan dem och , om ekonomi, infrastruktur och kultur i nordområdena är en annan tyngdpunkt i ordförandeprogrammet. En tredje är det nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet, som kan stärkas även , och som bör tillföras en parlamentarisk dimension. 6 Utskotten och kontrollkommittén 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTéN 2012/13:NR1 16.42 2012/13:NR1 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTéN 16.42 Kultur- och utbildningsutskottet Kultur- och utbildningsutskottet ansvarar för frågor som rör kultur, undervisning, utbildning och forskning. Framför allt arbetar utskottet med frågor som rör allmän kultur och konst i och internationellt, ett mångkulturellt och multietniskt , film och medier, språk, idrott, föreningarna och den frivilliga sektorn, barn- och ungdomskultur, grund- och sekundärskola, den nordiska utbildningsmarknaden, folkupplysning och vuxenundervisning, livslångt lärande och forskning. Svenska medlemmar i utskottet har varit (S) och (M). Samarbetet 2012 Utskottet har till stor del arbetat med språkområdet och barns och ungas mediekompetenser samt medieområdet som sådant. Flera av utskottets medlemmar har uttryckt intresse för att arbeta med initiativ rörande barn, unga, nabospråkförståelse och nya medier, då det anses viktigt för språkförståelsen att barn och unga ser på film och tv från de andra nordiska länderna på originalspråket. Utskottet har arbetat vidare med frågor som även var aktuella , såsom kreativitet, innovation och entreprenörskap i skolorna, ungas arbetsliv och kompetenser, rörlighet inom utbildning och praktik i , den nordiska språkgemenskapen, public service och upphovsrättsliga frågor. Till utskottets möten har ett flertal gäster bjudits in för att informera om olika verksamheter inom utskottets arbetsområden. Det gäller bland annat representanter för , Nordisk Kulturfond, Kulturkontakt Nord, Nordiska konstnärsorganisationer, NordForsk, inom ministerrådet, och konstnärsrådet. I samband med sessionen i hade utskottet samrådsmöten med dels kulturministrarna, dels utbildningsministrarna. Mötet med utbildningsministrarna hade temat övergång mellan utbildning och arbetsmarknad, däribland ungdomsarbetslöshet och avhopp inom utbildningar. Samrådsmötet med kulturministrarna handlade om tillgång till nabolandskultur beträffande digitalisering, samarbetet inom Nordvision och tv, strategin för det nordiska kultursamarbetet 20132020, en , synliggörande av Nordiska rådets priser samt presentation av det svenska ordförandeskapsprogrammet 2013. Utskottet har haft gemensamma möten med näringsutskottet, bland annat vid septembermöten i , då det svenska bjudits in för att informera om ministerrådets projekt . Sommarmötet hölls i , med Nordisk kultur utanför som tema. Utskottet mötte då myndigheter och nordiska ambassader för att lära sig mer om de nordiska ländernas samarbete inom kulturområdet.