ku-anm · GZA12A45F5 · 2012-02-01 00:00:00 — () Dnr 050-1252-2011/12 Begäran om granskning av regeringens olika åtgärder kring att bedöma lämplighet som finansiär till Finanskrisen drabbade den amerikanska bilindustrin hårt. () som tidigare hade köpt tillhörde de som drabbades hårdast och nödgades därför se över sin verksamhet på ett mycket genomgripande sätt. Ett resultat av detta var att man beslutade sig för att sälja . Försäljningsprocessen av började . begärde i rekonstruktion, vilken pågick till augusti . Efter ett misslyckat försök till övertagande från Koenigsegg group kom ett bud från den nederländska sportbilstillverkaren . beslöt GM att avsluta förhandlingarna med Spyker och inleda avvecklingen av . meddelade GM att de hade inlett nedläggningen av genom att begära företaget i likvidation. skulle de fortsätta att studera de inkomna buden. gick GM trots allt med på att sälja till efter att företagets VD försäkrade att man hade gjort sig av med den kontroversielle ryska affärsmannen som delägare och långivare och att den gick med på att stå som garant för ett lån på från Europeiska investeringsbanken. I Riksgäldens avtal med () kring villkoren för lånet föreskrivs att både Riksgälden och regeringen ska godkänna ägarförändringar i Spyker. Detta är fakta kring hur Spykers övertagande av gick till. Men i bakgrunden till varför GM avbröt förhandlingarna med Spyker är den inblandad på ett mycket aktivt sätt, vilket ett drygt år senare framkommer i en artikel i : "En källa nära regeringen uppger för DI att Riksgälden gav ett privat undersökningsföretag och i uppgift att hårdgranska de ryska intressena, vilket resulterade i en rapport som presenterades för FBI. Rapporten innehöll bland annat starka kopplingar mellan Antonovgruppen, huvudägare till , och penningtvätt samt organiserad brottslighet. Det ledde till att styrelsefick en direkt order av den amerikanska regeringen att stoppa affären, vilket också skedde . Händelseförloppet bekräftas av , statssekreterare på . Han berättar för tidningen att omständigheterna, att det var som tagit fram informationen, underlättade för regeringen att argumentera för att budgivarna skulle få förlängd tidsfrist. säger att det inte finns någon rysk ägarkoppling längre. Ytterligare några månader intervjuas dåvarande näringsministern (C) pressekreterare i en artikel i kring Riksgäldens och regeringen undersökning av : "Vad har ni för kommentar till Säpos utlåtanden om fami jen ? - Som jag sa så är det GM som har sålt till Spyker. Det var väl regeringen som bad kolla upp familjen? - Vi har inte kommenterat det. Men vi har varit noggranna med att ta reda på vilka som köper det här, och vilka säkerheter vi har för våra lån. Så regeringen har inte bekräftat att kollat upp familjen? - Det har vi inte kommenterat. Här framkommer alltså en delvis annan bild än den statssekreterare gav i intervjun i , men bekräftar indirekt att regeringen undersökt som köpare. "Från början var familjen öppet bakom Spykers Saab-köp, men då genomfördes aldrig affären. Det var och som satte stopp för det, har skrivit. Orsaken uppges enligt tidningen ha varit "misstankarna om familjen kopplingar till grov brottslighet". Regeringen och Riksgälden gav i uppdrag åt och ett privat undersökningsföretag att utreda , skrev DI. En regeringskälla uppgav enligt tidningen att utredningens slutsatser om familjen var "långt över gränsen för vad som gick att acceptera". Det som hittades att skulle varit inblandad i var följande: ekonomisk brottslighet penningtvätt kopplingar till grov brottslighet Det ledde enligt DI till att FBI startade en egen utredning som kom fram till att de svenska uppgifterna stämde, vilket i sin tur gjorde att FBI fick GM att stoppa försäljningen av till Spyker med det ursprungliga upplägget där var öppet engagerad." Det får anses som klarlagt att den och Riksgälden tagit reda på och spritt uppgifter om att man ansåg vara en brottsling. inkommer en begäran från Spyker till Riksgälden om att ska få bli delägare i Spyker. Begäran är en direkt följd av det avtal som tidigare nämns där regeringen och Riksgälden ska godkänna ägarförändringar i Spyker. Riksgälden gör nu en ny bedömning av lämpligheten av att går in som delägare och finner nu inget hinder för detta. Så här skriver man i sitt pressmeddelande: "Riksgälden fick en begäran från och Spyker om att eller något av hans företag ska få tillföra aktiekapital i Spyker. Beloppet är på maximalt , motsvarande maximalt av rösterna. I avtalet mellan Riksgälden, och Spyker finns en kontrollbestämmelse som innebär att Riksgälden och regeringen, var och en för sig, ska godkänna större ägarförändringar i koncernen. Dessutom ska Europeiska Investeringsbanken och fatta beslut i frågan innan fullt ut kan godkännas som ny ägare i Spyker. I kontrollbestämmelsen om ägarförändringar finns inte några kriterier för ägarprövningen. Riksgälden har i sin prövning haft som huvudsaklig utgångspunkt statens ekonomiska risk. Dessutom är vi beredande instans inför regeringens prövning. Det innebär att vi i vår prövning översiktligt granskat affärsverksamhet samt hans planer för och att vi genomfört en integritetsprövning av honom. Riksgälden har inte funnit anledning att neka ansökan från och Spyker om att blir ägare i Spyker. Beslutet har fattats utifrån de aspekter vi har att beakta och det material vi har tillgång till. Detta är en minst sagt sensationell helomvändning. Samma person som bara pekats ut som en brottsling befinns nu vara lämplig som ägare till . Riksgälden, som bereder ärendet åt regeringen, har innan beslutet "genomfört en integritetsprövning" och beslutet är sedan fattat utifrån "det material vi har tillgång till". I det materialet måste det som fick regeringen att peka ut som en brottsling ha ingått. Några nya uppgifter har regeringen inte lämnat till Riksgälden inför den förnyade prövningen, vilket den nuvarande näringsministern (C) bekräftade i svaret på en skriftlig fråga: "initierade ägarprövningen av och regeringen har inte lämnat någon information till i samband med den prövningen. Allt detta hänger ju inte samman på ett logiskt sätt. På samma underlag har Riksgälden som beredande instans för regeringen bedömt en person som ekonomisk brottsling 2010 och lämplig som ägare till ett företag där staten garanterar lån på 4,2 miljarder . Att ett lands regering till en främmande makt pekar ut en medborgare i ett tredje land som brottsling kräver självklart ett mycket stort mått av säkerhet i de uppgifter man lämnar. Rättssäkerheten för den utpekade är ju i princip obefintlig. Regeringens och Riksgäldens hantering av var centralt för möjligheterna att hitta finansiering till och därmed kunna utveckla företaget. Många dyrbara månader gick förlorade, som av företagsledningen kunnat använda till att finna lösningar med andra intressenter. Det väcks givetvis en mängd frågor kring regeringens agerande i detta ärende. Många av dem är av konstitutionell natur. Några av de centrala är: Gav regeringen något uppdrag till att granska ? Om Riksgälden gav uppdraget till , vilket lagstöd finns för svenska myndigheter att begära utredningar av enskilda personer som inte är svenska medborgare av ? Informerades regeringen om att en sådan utredning pågick? Vilken information kring lämplighet som ägare av har utbytts mellan dels Riksgälden och regeringen i vid olika tillfällen och dels mellan Riksgälden/regeringen i och främmande makt? Om Riksgälden utbytt information direkt med främmande makt kring Anontovs person, vilket lagstöd finns för detta och varför valde man inte att gå via regeringen eller polisiära kanaler? Har regeringen informerat ryska myndigheter om föregivna brottslighet så att rättsvårdande myndigheter där kunnat lagföra honom? Om inte, varför? När fattades beslutet att utlämna uppgifterna om till främmande makt? Vem eller vilka fattade beslutet? och har uppenbarligen varit inblandade från regeringens sida. Men när det rör sig om uppgifter att en medborgare i ett främmande land skulle vara brottsling som svenska staten vidarebefordrar till ett annat främmande land måste detta vara en fråga som hör hemma på och i statsrådsberedningen. På vilket sätt har och varit inblandade i regeringens agerande? Vi vill därför att granskar regeringens agerande i de bedömningar av lämplighet som ägare av som gjorts av svenska staten med utgångspunkt i frågeställningarna ovan. 1) SvD 2) 3) Ibid 4) Pressmeddelande Riksgälden 5) Svar på skriftlig fråga 2011/12:54 från näringsminister (C)